Porast tenzija u Nemačkoj između ekoloških aktivista i automobilske industrije - Auto Republika\nПочетна Life Biznis Industrija Porast tenzija u Nemačkoj između ekoloških aktivista i automobilske industrije\nPorast tenzija u Nemačkoj između ekoloških aktivista i automobilske industrije\nNa hiljade „klimatskih“ demonstranata je marširalo pored frankfurtskog auto-puta, naglašavajući sve veću tenziju koja vlada između nemačke automobilske industrije i ekološki osvešćenih građana, dok se vlada priprema da preduzme konkretne akcije u smanjivanju emisije ugljen-dioksida.\n„Vodite ljubav, ne CO2“, moglo se pročitati na jednom transparentu u povorci koju su vodili Greenpeace and Friends of the Earth aktivisti. Bio je prisutan i značajan broj biciklista, a ono što je zahtevano je da država Nemačka preduzme korake ka smanjivanju broja automobila na putevima, s tim što su neki tražili momentalnu zabranu SUV/krosovera i ostalih velikih vozila.\nPolicija u Frankfurtu je saopštila da je u protestnoj povorci učestvovalo 15.000 ljudi, uključujući i bicikliste. Organizatori su naveli brojku od 25.000, kao i da je oko 18.000 biciklista učestvovalo u akciji.\n„Automobilska industrija pravi novac uništavajući životnu okolinu“, kaže Marion Timan, Greenpeacov ekspert za saobraćaj i jedna od organizatora događaja. „Mi smo usred klimatske krize.“\nNemačka se obavezala da će smanjiti emisiju ugljenika za 55 odsto do 2030., u odnosu na nivo iz 1990. Međutim, do kraja ove godine, ova zemlja će uspeti da redukuje emisiju za samo 30 odsto, s tim što ona iz saobraćaja konstantno raste.\nRekordno visoke temperature, postepeno iščezavanje Rajne i serija snažnih oluja, ubrzale su debate u Nemačkoj na temu klime, dok su u isto vreme „Zeleni“ došli na mesto druge najpopularnije partije, sudeći po izbornim anketama.\nProtest je usledio u vreme kada je nemačka kancelarka, Angela Merkel, sazvala kabinet zadužen za klimatske promene, koji ima zadatak da smanji emisiju nemačkog transportnog i grejnog sektora . „U poslednjih 50 godina, broj oluja, toplotnih talasa i poplava, utrostručio su se u Nemačkoj“, rekla je Merkelova u svom nedeljnom sadržaju (podcast). „Moramo da delujemo.“\nMerkelova se suočava sa balansirajućim normativnim aktom tokom predsedavanja na prvom sastanku kabineta za klimatske promene, zakazanom za 20. septembar. Kancelarka pokušava da pronađe rešenje za zajedničko stanovište između sukobljenih ministara iz konzervativnih i socijaldemokratskih partija svoje koalicije.\nRezultat pregovora bi mogao da ima duboke posledice po ekonomiju zemlje, jer se pojavljuju znaci preteće recesije. „Naravno, ne možemo okolišati, zaštita klime dolazi uz cenu“, rekla je Merkelova. „Ipak, ja sam uverena da ukoliko ne uložimo novac na pravo mesto, cena koju bismo platitili kasnije bi bila mnogo veća.“\nAutomobili predstavljaju očigledan cilj demonstranata, koji su u subotu paradirali s lutkama čelnika Volkswagena, BMW-a, Daimlera i Toyote, s tim što su „auspusi“ bili na mestu gde inače stoje seksualni organi.\nOstali transparenti, pozivali su na „čist vazduh za sve“ kao i džinovski, crni naduvani prevrnuti automobil, koji je „levitirao“ iznad ljudi okupljenih oko Hauptvahe trga.\n„Naša poruka proizvođačima je ’prestanite da prodajete SUV modele’“, kaže Jirgen Reš, izvršni direktor Deutsche Umwelthilfea, ekološke grupe koja je pokrenula tužbe protiv nemačkih gradova u kojima je nivo azotnih oksida iznad zakonskih limita. „Oni su ekološke ubice.“\nKonflikt između nemačkih ekoloških pokreta i proizvođača automobila je veoma osetljiv, jer oko pet odsto nemačkog ekonomskog proizvoda zavisi od automobilskih kompanija. Oko 820.000 ljudi je zaposleno u proizvodnji automobila i delova.\n„Bilo bi dobro za nas kao društvo da ne demonizujemo jednu od vodećih nemačkih industrija“, rekao je Aksel Šmit, šef automobilskog razvoja u konsultantskoj firmi Accenture.\nNemački proizvođači automobila su nakon „dizelgejta“ iz 2015. pod velikim pritiskom da ubrzaju tranziciju ka električnim i vozilima na vodonični pogon.\nVelika nemačka trojka, Volkswagen, Daimler i BMW, nastoji da u narednih deset godina polovina njihovog ukupnog broja prodatih automobila, bude ona s nultom emisijom.\nOčekuje se da proizvođači automobila ulože nekih 40 milijardi evra u alternativne pogone u naredne tri godine, s naglaskom na popravljanju imidža industrije, narušenim dizel skandalom. Uz to, namera je da se izbegnu zabrane dizel automobila u gradovima.\nUprkos pozivima da se tenzije smire, one su protekle sedmice proključale u nekoliko navrata. Ekološki aktivisti su se sastali s predstavnicima iz nemačkog automobilskog lobija ovog meseca, kada su vodili neuobičajeno neprijateljsku debatu u Berlinu.\nIncident sa smrtnim posledicama, koji se desio prošle nedelje, kada je Porsche Macan „pokupio“ grupu pešaka u nemačkoj prestonici, izazvao je lokalne političare da pozovu na zabranu „vozila koja su poput tenkova“.\nNeki od demonstranata u Frankfurta su apelovali na nemačke vlasti da idu dalje i uklone sva vozila iz gradskih centara. Oni takođe žele da Nemačka uloži milijarde evra u železničku mrežu i organizuje ukidanje motora s unutrašnjim sagorevanjem, što bi bila odluka slična onoj o ukidanju proizvodnje električne energije na ugalj do 2038.\ntagovi: automobilska industrija bmw daimler ekologija izdvojeno nemačka volkswagen\nprethodni Performantni ID.3 R na meniju 2024.?\nsledeći Reč koja povezuje Nemce i Korejce jeste „Rimac“\nNe verujem ja da je tu moguć neki stvarni kompromis izmedju „zaraćenih strana“ … To je kao kada imaš „debatu“ vegetarijanaca i onih koji to nisu. Šanse nema.\nDokon pop i jarice krstava.. tako i ti aktivisti..\nSamo što će na kraju ti “aktivisti” odneti apsolutnu pobedu.\nSreca ,kod nas je sve super,mi smo na vreme udarili harac na velike zapremine motora!Ali zato, dominantno grejanje na cvrsto gorivo emituje stetnih materija vise nego svi kamioni i autobusi.\nSvatko gleda koliko motor zagađuju al ne gledaju koliko se utroši novca da se naprave nove tvornice za “zelene” tehnologije. Kod nas na balkanu su jako velik problem stari automobili iza kojih su oblaci crnog dima…to će nas sve pobit\nNisam znao da u BiH nema uvoza polovnjaka ako nije barem Euro 5… U CG barem Euro 4…. Zato u Srbiju i dalje može i Euro 3 … A ni na tehničkom u SRB nije bitna “emisija”… Ima svi da se podavimo kao pacovi …


Vesti online / Vesti / Svet / Haos u Briselu: Neonacisti prekinuli pomen, rasterani vodenim topovima\n16:13 >> 18:58h\nHaos u Briselu: Neonacisti prekinuli pomen, rasterani vodenim topovima\nOko 700 huligana crnokošuljaša prekinuli su u nedelju skup ispred briselske berze gde su se građani okupili da odaju poštu žrtvama terorističkih napada. Oni su stigli vozom u nedelju popodne na železničku stanicu, odakle su se odmah uputili ka centru grada, navode policijski izvori.\nNeonacisti na ulicama Brisela, policija vodenim topovima sprečila incidente\nKako prenose svetski mediji, desničari su se okupili nakon što su organizatori "Marša protiv straha" odložili skup iz bezbednosnih razloga. Iako je taj marš odložen obični građani su se okupili u centru Brisela kako bi odali počast žrtvama.\n- Mi smo huligani i ovde smo kod kuće - uzvikivali su demonstranti u crnoj odeći na briselskom trgu.\nRiot police fire water cannon at far-right protesters in Place de la Bourse #Brussels https://t.co/XPBWWevzWM https://t.co/wGbEv6V07S — BBC Breaking News (@BBCBreaking) March 27, 2016\nDopisnica CNN javlja da su viđeni i nacistički pozdravi, zapaljene su i baklje i bacane petarde.\nCNN javlja i da su huligani marširali centrom uz nacističko salutiranje, a policija ih je ubrzo okružila.\nNa briselski trg koji je proteklih dana bio mesto sećanja na žrtve bombaških napada u nedelju su došli muškarci u crnoj odeći sa kapuljačama koji su uzvikivali slogane i nosili zastave protiv Islamske države.\nAn eyewitness describes how "skinheads" started to "get in the face" of people in #Bourse https://t.co/lkvJcSZqqv https://t.co/pKKbGzPfVc — BBC News (World) (@BBCWorld) March 27, 2016\nNa trgu se nalazi i policija za suzbijanje demonstracija koja se pridružila policajcima u nastojanju da vodenim topom otera demonstrante sa trga, prenosi AP.\nPrema prvi navodima policije, u pitanju su fudbalski navijači koji su građanima koji su došli da mirno odaju poštu žrtvama, dobacivali da su "saučesnici terorista".\nU tri eksplozije 22. marta u Briselu poginula je 31 i ranjeno oko 300 osoba.\n* Bombaši sa Aerodroma - "spavači" iz Belgije\n* Obama poručio Belgijancima: Amerika vam čuva leđa\n* Erdogan provocira: Belgijske vlasti su nesposobne\nTeroristički napad u Briselu\nSVET Bombaši sa Aerodroma - "spavači" iz Belgije\nSVET Treći terorista iz Brisela - Abdeslamov saradnik\nSVET Snajperisti obezbeđivali hapšenje teroriste u Briselu\nSVET Evropa na nogama, Češka izvela vojsku na ulice\nNedelja 27.03.2016. 16:35\nOdavno sam NAPISAO da ce se n.ac-isti u Evropi povampiriti I za par dana MUSLIMANA u uzoj Evropi nace biti? Zivi bili pa videli Hitler se povampirio ali ovog puta protiv muslimana.\nPonedeljak 28.03.2016. 07:00\nE vala mislio sam da je ta Evropa ispred nas sto godina kad ovo vidim setim se 91god, pa mi je sada jasno da su iza nas 25godina. I opet ce pricati kako je Milosevic diktator????


SUROVA ANALIZA: Srbija će se boriti da uđe u EU i kad nje više ne bude - EVO ZAŠTO ... | WebTribune\nHome SPEKTAR SUROVA ANALIZA: Srbija će se boriti da uđe u EU i kad nje više ne bude – EVO ZAŠTO …\nPosted date: октобар 20, 2019 In: SPEKTAR\nOsim toga, na panelu „Posledice odugovlačenja evrointegracija zemalja Balkana“, održanom u Beogradu, učesnici su zaključili da Evropska unija nema alternativu „u procesima demokratizacije društva, uspostavljanja vladavine prava i poboljšanja ekonomije“.\nUčesnici panela iz Srbije, Severne Makedonije, Albanije i Hrvatske saglasni su da su posledice odugovlačenja evrointegracija velike, „jer je to najveći razlog zašto ljudi napuštaju te zemlje u potrazi za boljim životom“.\nPredavač na Fakultetu za medije i komunikacije Zoran Ćirjaković kaže za Sputnjik da je tvrdnja o razlozima zašto ljudi odlaze iz zemalja Zapadnog Balkana, kao i da će prestati da odlaze kad te zemlje uđu u EU — potpuna laž.\n„Ako Srbija uđe u EU, tada će ljudi odlaziti još više, što nam pokazuje istorija brojnih evropskih zemalja, od onih koje su ušle u EU posle pada Berlinskog zida, do Hrvatske“, dodaje Ćirjaković.\nPoznato je da je povratna autobuska karta od Varšave do Londona bila praktično za jednu funtu skuplja od karte u jednom pravcu, jer su se autobusi u Poljsku vraćali potpuno prazni, podseća sagovornik Sputnjika.\n„Ako bismo danas otišli i u zemlje koje su dugo u EU, poput Portugalije, ogromni delovi te zemlje, možda i više od pola teritorije, potpuno su bez stanovništva. Ta sela, ti gradići od kojih su neki jako lepi, ožive tokom leta kad se vrate ljudi iz Nemačke, Austrije, Holandije ili gde već rade“, kaže Ćirjaković.\nDodaje da ako neko češće leti „lou kost“ avio-kompanijama iz Berlina, videće da ogroman deo osoblja ne čine Nemci, već ljudi sa severozapada Španije, iz Galicije, ili Portugalije.\n„Iz zemalja koje su nama najbliže, poput Rumunije i Hrvatske, imamo egzodus stanovništva koji se po mnogo čemu ubrzao i naglo intenzivirao kad su te zemlje ušle u EU“, naglašava Ćirjaković.\nĆirjaković podseća da je nekoliko puta rekao da je slika Srbije u EU — slika živog groblja, u kome će se u nekom trenutku uspostaviti ekvilibrijum, gde će sa jedne strane biti oni koji su penzioneri ili su na neki način situirani, a sa druge će biti „gomila ljudi koja živi od nekih doznaka“.\n„Naravno, cela ta priča o našoj ’brzini prilagođavanja‘, a to govorim sve i ako bismo i ušli u EU, ignoriše činjenicu da su svi ti kriterijumi politički, pa samim tim i merila njihove ispunjenosti. To je jedan politički proces i politička odluka. Sve i da mi u Srbiji ispunimo sve što se danas od nas traži, biće još nešto što treba da ispunimo“, ocenjuje Ćirjaković.\nPrema njegovim rečima, uslov svih uslova našeg ulaska u EU jeste priznavanje nezavisnosti, sve više se čini, celog Kosova, u zamenu ni za šta, u zamenu za „goluba na grani“. Zato eventualno članstvo ne zavisi ni od nas, ni od same Unije, koliko od nekih specifičnih država-članica, „tako da se može reći da Srbija nikada ne može ući u EU i to ne zbog sebe“.\nImaginacija političkih elita u Srbiji ne postoji i one nisu u stanju da misle van kategorija poput članstva u EU, „puta u Evropu“, ili evroatlantskih integracija, ili „kako god zovu tu fikciju“, kaže sagovornik Sputnjika i dodaje da misli „da ćemo se mi boriti da uđemo u EU i kad je više ne bude“.\nPrema Ćirjakoviću, gomila ljudi u Srbiji očekuje da će ulazak u EU „biti neka vrsta čarobnog štapića“. Međutim, realno je „Srbija i sada blizu EU, jer veliki broj ljudi odlazi da radi na Maltu ili u neke druge države-članice“.\n„I konačno, jedan od argumenata koji se tu čuje, jeste da ne možemo ući u EU ako Srbija ne postane pravna i demokratska država. Suština procesa pridruživanja EU kod nas jeste da se od Srbije učini nešto što demokratski nije moguće, a to je da na ovaj ili onaj način poništi ili prekrši svoj Ustav. Sve u vezi sa priključivanjem Srbije EU je nedemokratsko i sve više antidemokratsko“, smatra naš sagovornik.\nĆirjaković naglašava da EU ima demokratski deficit, da ima jednu količinu birokrata koji odlučuju o svemu, tako da je „uvek smešno kad se u kontekstu EU pomene demokratija“.\nĆirjaković smatra da bi eventualni ulazak Srbije u EU doneo koristi jednom broju ljudi, ali dodaje da je problem evropskih zakona koje mi donosimo u tome da oni ne bi bili loši ako bismo jednog dana ušli u Uniju, ali su ti zakoni, pretežno ekonomski, tragični ako se razvijamo van EU, „jer se ni Unija nije razvijala sa takvim zakonima“.\n„A nerealna očekivanja ljudi u Srbiji od eventualnog ulaska EU posledica su spina koji dolazi od ’evrotalibana‘ koji su ovde jako moćni“, kaže Ćirjaković.\nKomentarišući regresiju u demokratizaciji društva u Hrvatskoj po ulasku u EU, što je i spomenuto na panelu, Ćirjaković kaže da EU ima veoma malo mehanizama da utiče na svoje članice.\nArhitektura EU je zasnovana na jednoj fikciji da su zemlje-članice praktično zemlje koje su stigle do kraja istorije, nekog liberalnog raja, ljudskih prava, ističe sagovornik Sputnjika.\n„Imamo gomilu primera, od baltičkih zemalja, Austrije, Mađarske, gde imamo ozbiljne regresije. Fašisoidno-nacističke tendencije postaju legitimne i jake u EU, zato što je ona zasnovana na toj fikciji i nema ni mehanizme kojima može da se nosi sa onima koji su primljeni u klub, a ne drže se tih, navodnih, svetlih pravila. Poenta je samo ući tamo, a sve ovo što se dešava u Hrvatskoj, počevši od Vukovara, do same dinamike političke scene, ukazuje nam da je cela ta stvar o prijemu, ispunjenim uslovima, jedna potpuno politizovana, usuđujem se reći — budalaština“, zaključio je Ćirjaković.\nSa ovih 6 sastojaka snizite krvni pritisak u najkraćem mogućem roku!


Vesti online / Svet / / "Vesti" su mnogo više od običnih novina\nV. M. - Vesti A\n"Vesti" su kao neizostavni član porodice\n- Za mene su "Vesti" mnogo više od običnih novina. One su kao neizostavni član porodice, čije stranice izuzetno rado čitam.\nMoj prvi susret sa "Vestima" od pre dvadesetak godina kad sam i došao u Kanadu, pamtim kao radostan događaj, jer sam u njima pronašao nešto što mi je nedostajalo da bih bio informisan o svakodnevnim događajima, pošto nisam znao engleski jezik.\nOd tog vremena smo nerazdvojivo vezani. Smatram da uređivačka politika, veliki broj dopisnika i njihovo prisustvo na gotovo svakom značajnom mestu, kao i udarni naslovi tekstova privlače posebnu pažnju svakog čitaoca. Na taj način se mogu uporediti sa drugim savremenim informativnim glasilima koja se trude da budu blagovremena i nezavisna.\nNadam se da će "Vesti" svojim sadržajem i dalje biti poželjno štivo široke srpske populacije na severnoameričkom kontinentu i da će se broj čitalaca svakog dana povećavati.


Američki Senat odobrio ulazak Crne Gore u NATO | Skandalozno\nŠta će TRAMP da kaže: Američki Senat odobrio ulazak Crne Gore u NATO\nNakon ovog glasanja u Senatu, to pitanje će biti prosleđenoj Beloj kući kako bi predsednik Donald Tramp potpisao odluku, javio je Rojters.\nRanije danas, agencija AP je navela da se Crna Gora nalazi na ivici da postane najnovija članica NATO.\nMala balkanska država rastrzana je između Zapada i uticaja Rusije na Balkanu, a ishod bi mogao da odredi put kojim se region kreće – ka NATO i Evropskoj uniji ili nazad u rusku sferu uticaja, navodi AP.\nTilerson je poručio Senatu da bi ova tema trebalo da prođe ratifikaciju pre samita NATO 25. maja u Briselu, dodavši da su SAD jedna od poslednjih članica Alijanse koja Podgorici nije dala “odobrenje parlamenta”.\nOn je u pismu lideru republikanske većine u Senatu Miču Mekonelu napisao da bi učešće Crne Gore na samitu u maju kao pune članice, ne kao posmatrača, poslalo snažan signal da nijedna treća strana nema moć veta na odluke Alijanse.\nPrema njegovim rečima, članstvo Crne Gore pružilo bi NATO-u granicu duž Jadranskog mora.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Šta će TRAMP da kaže: Američki Senat odobrio ulazak Crne Gore u NATO"


Konkurs Šta kustosiranje može/treba da bude? – artkvart.rs\nRok za prijavljivanje: 18.mart 2019.\nPočetak programa: 26. avgust 2019.\nKraj programa: 26. novembar 2019.\nOtvoren je konkurs za drugo izdanje kustoskog programa Šta kustosiranje može/treba da bude? koje će biti organizovano u Beogradu od 26. avgusta do 26. novembra 2019. WCSCD je pokrenut 2018. kao međunarodni kustoski kurs situiran u specifičnom lokalnom kontekstu uokvirenom njegovim postjugoslovenskim identitetom, Balkanom.\nNakon jednogodišnjeg pilot-programa, nastavljaju rad u polju kustoske edukacije i proizvodnje specifičkog znanja sa intenzivnim, tromesečnim programom koji se oslanja na jedinstveni lokalni i regionalni kontekst kao kritički izvor znanja. Program takođe ima za cilj da pruži uvide u širi međunarodni okvir koji je povezan sa praksama organizovanja izložbi kako na teorijskom tako i na praktičnom nivou.\nUslovi i način projave na konkurs:\nkonkurs kustosi Šta kustosiranje može/treba da bude?


U subotu i nedelju, 11. i 12. januara od 12.00 do 18.00 sati u Immo Outlet Centru održaće se dečija kreativna radionica “PoklonIMMO radost“, u okviru koje će najmlađi posetioci i njihovi roditelji biti u prilici da naprave novogodišnje čestitke za mališane iz Dnevnog boravka za decu i omladinu ometenu u razvoju u Šekspirovoj.\nUz pomoć animatora, mališani će napraviti najlepše novogodišnje čestitke kojima će pokloniti radost i ulepšati praznike svojim vršnjacima.\nImmo Outlet Centar je tokom čitavog prazničnog meseca organizovao akciju PoklonIMMO radost, tokom koje se prikupljaju sredstva za pomoć deci iz Centra za dnevni boravak i smeštaj dece ometene u razvoju iz Šekspirove ulice.\nU akciji se prikuplja didaktički i edukativni materijal, pribor za crtanje i kreativni rad koji će štićenicima centra značiti u svakodnevnom radu. Flomasteri, bojice, sveske, slikovnice i drugi pribor prikupljaće se do 11. januara 2014. godine na štandu u okviru Immo outlet centra, a u akciji mogu da učestvuju svi koji žele da podele radost praznika i ulepšaju novogodišnje dane najmlađim štićenicima Doma.\nAkciji se do sada odazvao veliki broj ljudi i prikupljeno je dovoljno materijala koje će korisnici centra u Šekspirovoj koristiti u okviru redovnih kreativnih radionica. Cilj akcije je da svaki mališan iz doma dobije pribor, a podela paketića uz druženje u Šekspirovoj planirana je za 13. januar kada se obeležava Pravoslavna nova godina. Pored paketića sa edukativnim materijalom, mališane će obradovati i novogodišnje čestitke koje su u proteklom periodu za njih pravili njihovi vršnjaci.\nImmo outlet centar ima dugogodišnju saradnju sa Dnevnim boravkom kroz organizovanje akcija u okviru kojih se prikupljaju sredstva koja deci omogućavaju nabavku materijala za dalji rad. Ovakvim aktivnostima Immo outlet centar nastoji da podigne nivo svesti društvene zajednice da su deca, bez obzira na nivo individualnih sposobnosti i veština i dalje najdragoceniji deo društva.\nKljučne reči akcijahumanostImmoImmo Outlet CentarPoklonIMMO radost!


Press Online :: Sport Fun :: Igrači Palmeirasa sa obezbeđenjem dolaze na trening\nIgrači Palmeirasa sa obezbeđenjem dolaze na trening\nPojedini fudbaleri brazilskog Palmeirasa angažovali su privatno obezbeđenje zbog pretnji navijača tog kluba, preneli su danas lokalni mediji.\nPosle utakmice prošlog kola sa Botafogom, koja je završena 2:2, deo navijača je ušao na teren i sukobio se sa policijom. U incidentu su povređena dva policajca, a Fudbalski savez Brazila zabranio je najvećoj organizovanoj grupi Palmeirasovih navijača da prisustvuje utakmicama. U ponedeljak su nezadovoljni navijači na jednom od zidova klupskih prostorija ispisali grafite sa pretnjom smrću predsedniku Arnaldu Tironeu, a tokom sedmice su neki igrači kazali da su dobijali anonimne telefonske pozive sa ozbiljnim pretnjama.\n- Ne znamo koliko su ozbiljne pretnje, ali smo oprezni. Pričali smo sa igračima i pokušali da ih podržimo da ostanu psihički dobro. Važno je da ostanemo smireni u ovakvoj situaciji - rekao je direktor kluba Cezar Sampajo, inače legenda Palmeirasa,\nTrener Palmeirasa Žilson Kleina apelovao je da se izbegne tragedija, dok je najbolji napadač tima Ernan Barkos kazao da nema svrhe ostati u klubu u kojem se igrači plaše za svoju bezbednost.\nBrazilski ministar sporta takođe se uključio u ovu temu i tražio od navijača da prestanu sa pretnjama.\nDo kraja brazilskog šampionata ostalo je još četiri kola, a Palmeiras je sedam bodova udaljen od mesta koje garantuje opstanak u ligi, dok je prošle sezone ovaj tim osvojio Kup Brazila.


Zorana Mihajlović otvorila Sajam građevinarstva – Balkanekspresrb.rs\nPotpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, dr Zorana Mihajlović, rekla je danas da Srbija iz godine u godinu unapređuje uslove poslovanja i da se nada da će kompanije iskoristiti sajam građevinarstva da pronađu nove partnere i naprave nove poslove.\nMihajlovićeva je naglasila da je Srbija u privrednom i političkom smislu potpuno drugačija zemlja nego pre pet godina, poštovana i stabilna, u kojoj privrednici mogu da očekuju povoljne uslove za investiranje.\n“Danas smo 10. na svetu po izdavanju građevinskih dozvola, sprovodimo nove reforme e-prostor i e-katastar i stvaramo uslove da privrednici još lakše posluju na našem tržištu”, rekla je Mihajlovićeva otvarajući 44. međunarodni sajam građevinarstva SEEBBE 2018.\n“Svake godine sajam građevinarstva pokazuje koliko smo napredovali u oblasti privrede, jer kako raste privredna aktivnost i unapređuju se uslovi za investiranje, raste i broj onih koji izlažu na sajmu. Ove godine imamo 600 kompanija iz 27 zemalja, kojima želim dobrodošlicu i zahvaljujem na poverenju u Srbiju i u sve što smo radili”, rekla je Mihajlovićeva.\nOna je dodala da se nada da će naredne godine na sajmu biti bar 150 izlagača više, što zavisi i od kompanija i njihovog udruživanja, ali i od države koja će nastaviti da poboljšava uslove poslovanja.♦


Stanje prirodne katastrofe u Zapadnoj Virdžiiniji\nAmerički predsednik Barak Obama proglasio je stanje prirodne katastrofe u oblastima pogodjenim poplavama u Zapadnoj Virdžiniji u kojima su poginule najmanje 24 osobe, i odobrio saveznu pomoć najugroženijima.\nObamino odobrenje izmedju ostalog omogućava pomoć stanovnicima u tri okruga za privremeni smeštaj i kućne popravke, povoljne kredite za pokriće gubitaka neosigurane imovine.\nAdministracija guvernera Zapadne Virdžinije Erla Reja Tomblina i dalje veruje da ima nestalih u poplavama.\nViše od 24.000 kuća i poslovnih prostora ostalo je bez struje u subotu uveče, a vode i dalje nema u gradu Klendenin.\nU snažnoj oluji koja je u četvrtak zahvatila tu američku državu pale su velike količine kiše u pojedinim oblastima, a 500 ljudi je moralo da se evakuiše iz tržnog centra gde su bili u vreme kada je voda odnela most.


DPS Ulcinj: Reformama partije i kadrovskim snaženjem do pobjede na izborima u Ulcinju | Kodex.ME\nJučerašnjom 9. Opštinskom izbornom konferencijom DPS u Ulcinju, nastavljen je trend kadrovskog jačanja partije. Na konferenciji je učestvovalo 145 delegata koji su izabrali novi saziv Opštinskog odbora. Odbor će osim novoizabranih 60 članova činiti i 9 odbornika naše parije iz Skupštine opštine Ulcinj, saopšteno je iz Opštinskog odbora te partije.\n20. 09. 2021 - 14:13 Autor: M. B.\nGrađanima i delegatima je kako se navodi poslata poruka da reformski put DPS nema alternativu i da predstavlja jedini mogući put izborne pobjede na lokalnim izborima koji bi u gradu trebalo da se održe početkom sljedeće godine.\nPrisutnima se obratio generalni sekretar DPS Aleksandar Bogdanović koji je istakao da su svih ovih godina zajedno sa manjinskim narodima uspjeli sačuvati međuetnički sklad i suživot, a da te vrline i vrijednosti po kojima je Crna Gora bila prepoznata, danas gotovo i ne postoje.\nPored Bogdanovića Opštinskog izboroj konferenciji u Ulcinju ispred Izvršenog odbora prisustvolala je Drita Llolla, članovi Glavnog odbora DPS-a iz Ulcinja, predstavnici koalicionih partnera, kao i drugi gosti.


Ministar spoljnih poslova u vladi Angele Merkel ovo je poručio administraciji Donalda Trampa iz Moskve, gde se sreo sa Sergejom Lavrovim\nNemačka sama odlučuje gde će kupovati energente i niko ne može izvana da Berlinu diktira šta da radi u situaciji sa gasovodom Severni tok 2, rekao je Hajko Mas. Ministar spoljnih poslova u vladi Angele Merkel ovo je poručio administraciji Donalda Trampa iz Moskve, gde se sreo sa Sergejom Lavrovim.\nNaglasio je pritom da su za nemačku vladu, a i za Evropu uopšte, transatlantske veze već dugi niz godina od izuzetnog značaja. Dodao je da su te veze jače i dublje od bilo koje političke konjukture, pa upozorio SAD:\n„Moramo, međutim, i da kažemo da su sankcije između partnera pogrešan put. Da, to je pogrešan put! Nijedna država ne može diktirati energetsku politiku EU pretnjama!“\nMinistar je napomenuo da se unutar EU raspravlja o tome kako američke ekstrateritorijalne sankcije krše međunarodno pravo. Lavrov je ukazao da SAD imaju samo jedan cilj: raditi sve po svojoj volji i u svom interesu, ne samo u svetskoj politici, nego i u svetskoj ekonomiji.\nRuski senator i spoljnopolitički ekspert Aleksej Puškov – ocenjujući Masov nastup u Moskvi – rekao je:\n„Nikada ranije Sjedinjene Države i Nemačka nisu ulazile u sukob ovakvog intenziteta i dubine. Vašington zbog Severnog toka2 preti sankcijama ne samo nemačkim firmama, već i državnim strukturama, dok u Nemačkoj postoje pozivi na odmazdu SAD. U stvari: na uvođenje kontra sankcija, pre svega ekonomske prirode“.\nPuškov je naveo da su nemačke firme u taj gasovod uložile milijarde dolara, pa nastavio:\n„Nemačka je jako umorna od bezobraznog, arogantnog stila Trampove administracije, od onoga što demonstriraju i Tramp, i državni sekretar Pompeo, i bivši američki ambasador u Berlinu Grenel. Nemačka neće odustati od borbe za Severni tok 2, jer zemlja koja tvrdi da je neformalni lider u Evropskoj uniji ne može da se povuče i tako pokaže svoju slabost. Za Nemce je važnije nego ikad ranije da pokažu karakter“.\nPo prognozi Puškova, ako 3. novembra na predsedničkim izborima u SAD pobedi Džo Bajden, njegova administracija će verovatno drugačije pristupati odnosima sa saveznicima u Evropi, uključujući Nemačku:\n„Nemci dobro znaju da Severni tok 2 – ako sada odustanu od tog projekta – nikada neće vratiti. Doduše, ako pobedi Bajden, koji je pristalica atlantizma i želi da poboljša odnose sa Berlinom, Nemačka ima šansu da sačuva Severni tok 2“.\nNaslovna fotografija: Tviter/GermanForeignOffice\nIzvor Fakti, 11. avgust 2020.\nPreporučujemoekonomska politikaMoskvaNemačkaSADHajko Mas


Дан матерњег језика – Паланачке новине\nby Palanačke · 21 februara, 2017\nČlanice Organizacije UN za obrazovanje, nauku i kulturu (UNESKO) obeležavaju danas Dan maternjeg jezika, 21. februar, u cilju promovisanja jezičke kulture i raznovrsnosti, kao i višejezičnosti.\nGeneralna skupština UNESKO proklamovala je 1999. godine Dan maternjeg jezika, kao sećanje na studente koji su 21. februara 1952. godine ubijeni u Daki u Istočnom Pakistanu, danas Bangladešu, jer su protestovali zbog toga što njihov maternji jezik nije proglašen za zvanični.\nPrema procenama, gotovo svakodnevno u svetu nestane po jedan jezik, a lingvisti prognoziraju da će od oko 6.000 jezika, do kraja 21. veka odumreti više od polovine, čak i do 90 odsto.\nNajviše su ugroženi jezici sa malim brojem govornika od nekoliko stotina ili desetina, i jezici koji pripadaju malim zajednicama koje nisu civilizovane sa stanovišta zapadnih standarda i nemaju institucije, smatraju lingvisti.\nSrbija je 2006. godine ratifikovala Evropsku povelju o regionalnim i manjinskim jezicima, a prema procenama državnih zvaničnika, manjinskim jezicima u Srbiji ne preti opasnost od izumiranja, kao što je to slučaj u nekim drugim delovima Evrope i sveta.\nU našoj zemlji ima više od 30 nacionalnih manjina, a zakoni u oblasti obrazovanja poseban akcenat pridaju obezbeđivanju kvaliteta obrazovanja dece pripadnika manjinskih grupa.\nDomaći lingvisti smatraju da bi trebalo više da se brinemo o srpskom jeziku, o razvijanju jezičke kulture, očuvanju tradicije, kao i da su nam potrebna novija izdanja pravopisa, rečnika i ostalih normativnih priručnika.\nLingvisti upozoravaju da je pred sve većom navalom engleskog jezika, srpski ugrožen u meri u kojoj su to i drugi jezici i da opasnost preti čak i jezicima sa velikom tradicijom – francuskom, italijanskom, nemačkom.\nIpak, prema oceni stručnjaka, nije verovatno da ćemo doći do jednojezične civilizacije, ali treba više da radimo na podizanju jezičke kulture i pismenosti, u čemu bi, kako smatraju, škola morala da ima značajniju ulogu.\n(Izvor: Tanjug, Čuvari ćirilice)\nDeda Mraz i „Adra“ obradovali decu u hraniteljskim porodicama i korisnike „Puža“\n26 decembra, 2013\nOdržan Memorijalni turnir „Milan Elezović Elez“\nU kasarni „General Živko Pavlović“ obeležena desetogodišnjica Centralne logističke baze\nNext story Uspeh učenika OŠ „HIM“ na Prvenstvu Centralne Srbije u šahu\nPrevious story Humanitarna predstava za Nikolu


USLUŽNO SEDIŠTE FIRME\nO Biznis Inkubatoru\nBiznis Inkubator je osnovao grad Kruševac sa idejom i namerom da svojim stanarima stvori adekvatno i moderno poslovno okruženje koje će im omogućiti uspešno prevazilaženje početne, ujedno i najkritičnije faze njihovog poslovanja, pružanjem potrebnih znanja, resursa i alata za rast i razvoj.\nProgram biznis inkubacije je naročito važan zato što se mnogi preduzetnici na samom početku rada suočavaju sa problemom nedostatka početnog kapitala, nedovoljnog iskustva u upravljanju preduzećem i nepoznavanja tržišta.\nOsnovni cilj za formiranje i postojanje Biznis Inkubatora je unapređenje razvoja preduzetništva koje omogućava rast novih preduzeća, otvaranje radnih mesta i razvoj novih tehnologija i ideja. Iskustvo pokazuje da startap (startup) preduzeća koja su razvijena u biznis inkubatorima ostvaruju niže stope poslovnog neuspeha, za razliku od preduzeća koja su razvijena van inkubatora.\nNa teritoriji cele Srbije jedino je u Kruševcu, na nepun kilometer od strogog centra grada izgrađen nov, moderan i namenski opremljen Biznis Inkubator površine 1630m2 sa kompletno uređenim poslovnim modulima, veličine od 12m² do 102m² pogodnim za sve vrste poslovnih delatnosti. Cilj ovakve tehničke opremljenosti je da se pruži adekvatna podrška svim preduzetnicima i startap timovima koji imaju motivaciju da svoj posao dovedu do napretka i razvitka, kao i da se ostvari saradnja sa preduzećima koja se interesuju za upotrebu modernog prostora za poslovanje koji poseduje kompletnu tehničku opremljenost i najmodernije alate za rad.\nNaš inkubator je višenamenski što znači da smo apsolutno kompatibilni da ostvarimo prijem i pružimon pomoć svim novoosnovanim preduzećima, kako proizvodnih, tako i uslužnih delatnosti koja zadovoljavaju osnovne tržišne, tehnološke i ekološke standarde.\nBiznis Inkubator je više od moderno opremljenog poslovnog prostora – Biznis Inkubator je institucija posvećena razvoju poslovanja i tržišta rada. Pružamo nepodeljenu podršku kroz mnogobrojne usluge stručnih kadrova, prominentna partnerstva i punu tehničku opremljenost kako bi se Vaš biznis neometeno razvijao i napredovao.\nKontaktirajte nas da saznate kako možete postati deo poslovne zajednice koja u interesu ima poslovnu evoluciju, napredak, razvitak i formiranje konkurentnog tržišta.


Prikazuje članke prema oznakama: stres - Dobojcaffe\nTerapeuti savjetuju: Ova pjesma smanjuje nivo stresa i anksioznosti\nKada stvari postanu stresne na polu, u školi ili u privatnom životu, koristimo se različitim tehnikama za smirivanje i smanjivanje stresa. Jedan naučno proveren način je slušanje muzike, ali ne bilo koje.\nNaučnici kažu: napravite listu od 10 pesama koje važe za one koje najviše opuštaju.\nZvučne terapije su dugo bile popularne kao način opuštanja i poboljšanja zdravstvenog stanja.\nVekovima su stare kulture koristile muziku za poboljšanje života i zdravstvenih uslova.\nDanas, neuronaučnici navode koje pesme su najefektivnije za smirivanje.


Uticaj pesticida na vodu - Organsko\nUticaj pesticida na vodu\nPoljoprivreda, kao jedan od najznačajnijih korisnika vodnih resursa, osim direktnog uticaja na količinu raspoloživog vodnog potencijala, potrošnjom u svrhu navodnjavanja, znatno utiče i na kvalitet površinskih i podzemnih voda, kao i zemljišta. To se, pre svega, ogleda u intenzivnoj i/ili neadekvatnoj primeni sredstava za zaštitu bilja (pesticida) i đubriva u savremenoj poljoprivrednoj proizvodnji, što dovodi do akumulacije njihovih ostataka u životnoj sredini.\nZagađenje zemljišta, površinskih i podzemnih voda i sedimenta pesticidima može biti posledica njihove direktne primene, ispuštanja industrijskih, otpadnih voda ili spiranja sa zemljišta tretiranog pesticidima. Osim erozije pesticida sa poljoprivrednih i urbanih površina, izvor kontaminacije predstavlja i njihov ambalažni otpad, kao i neuređene deponije. Naime, samo 0,1–0,3% upotrebljene količine pesticida dolazi do ciljnih organizama, dok se preostali deo ”izgubi” u životnoj sredini. Prema podacima Organizacije Ujedinjenih nacija za hranu i poljoprivredu (Food and Agriculture Organization, FAO), Kina je najveći potrošač pesticida (51%), dok se u Evropi potroši 13,8% ukupnih količina pesticida. Na svetskom nivou, potrošnja pesticida se od 1990. godine do danas gotovo udvostručila.\nIstovremeno, kvalitet vode i zemljišta u konvencionalnoj, a posebno u organskoj proizvodnji, je od izuzetnog značaja, obzirom da zdravstvena bezbednost proizvoda mora biti imperativ savremene poljoprivrede. Međutim, prisustvo ostataka pesticida u zemljištu i vodi umanjuje kvalitet dobijenog proizvoda i dovodi do smanjenja visine prinosa gajenih biljaka, usled njihovog usvajanja. Na ovaj način pesticidi dospevaju i u lanac ishrane.\nKontrola i praćenje prisustva ostataka pesticida u površinskim, a naročito u podzemnim vodama izuzetno je važna i sa aspekta pijaće vode, obzirom da podzemne vode u brojnim regionima predstavljaju jedan od glavnih izvora vode za piće. Maksimalno dozvoljena količina pojedinačnih pesticida u vodi za ljudsku upotrebu iznosi 0,1 µg/l, dok ukupna količina pesticida u litri vode ne bi smela preći 0,5 µg (98/83/EC).\nZbog direktnog toksičnog uticaja na ljude, kao i zbog uticaja na vodenu biocenozu i moguću akumulaciju u lancu ishrane, zagađenje voda pesticidima predstavlja problem koji zahteva sistematsko praćenje. Danas, brojna su istraživanja koja imaju za cilj detekciju pesticida u površinskim i podzemnim vodama, te pijaćoj vodi poreklom iz podzemnih voda.\nOva oblast je na nivou Evropske unije od 2000. godine regulisana Okvirnom direktivom o vodama (2000/60/EC). Naime, ovim je EU postavila pravni okvir za zaštitu i poboljšanje kvaliteta svih vodnih resursa (reka, jezera, podzemnih voda, priobalnih voda i dr.), uz poštovanje standarda kvaliteta voda na nivou celog sliva. Pored država članica, direktiva obavezuje i države kandidate za članstvo u EU. Namera je da se spreči dalje zagađenje, zaštiti i unapredi status vodnih resursa, promoviše održiva upotreba vode zasnovana na njihovoj dugoročnoj zaštiti, ukine emisija prioritetnih hazardnih supstanci. Na ovaj način smanjilo bi se postojeće i ujedno sprečila nova zagađenja.\nDopunjenom verzijom direktive (2008/105/EC), po prvi put je definisana Lista prioritetnih polutanata u oblasti politike voda, sa 33 jedinjenja, od čega 9 pesticida, dok aktuelna Lista (2013/39/EC) obuhvata 45 jedinjenja, uključujući 15 pesticida. Ovim dokumentima su definisane i supstance koje podležu preispitivanju, kako bi se utvrdilo da li spadaju u prioritetne hazardne supstance, a kada je reč o pesticidima navode se bentazon, dikofol, glifosat, mekoprop i kvinoksifen.\nNajvažniji cilj Okvirne direktive o vodama predstavlja postizanje dobrog ekološkog i hemijskog statusa svih voda, a pored ostalog, odnosi se i na kontrolu prisustva ostataka pesticida. Međutim, prvobitno planiran rok za realizaciju postavljenih ciljeva (decembar 2015. godine), prolongiran je do 2021. godine. Da bi se ovo postiglo neophodno je sprovođenje kontinuiranog monitoring programa koji bi trebao da obezbedi sveobuhvatan i međusobno povezan pregled statusa voda, racionalizacija u primeni pesticida, te podizanje svesti o značaju očuvanja vodenih ekosistema.\nPrevious Post: Različiti aspekti organske poljoprivrede\nNext Post: Koji to faktori utiču na prelazak sa konvencionalne na organsku poljoprivredu?


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Svetska banka: Srbija jedina u regionu ostaje u recesiji\nSvetska banka: Srbija jedina u regionu ostaje u recesiji\nSrbija je jedina zemlja u jugoistočnoj Evropi koja će u 2015. godini ostati u recesiji i imati pad bruto domaćeg proizvoda (BDP), saopšteno je iz Svetske banke.\nSrbija mora još više da se trudi da privuče investitore: Galina Andronova Vinslet\nPrema polugodišnjem izveštaju Svetske banke za jugoistočnu Evropu, u ovoj godini rast se očekuje u svim zemljama regiona, osim u Srbiji, u kojoj će pad BDP-a iznositi 0,5 odsto.\nVodeći ekonomista Svetske banke Galina Andronova Vinslet rekla je na konferenciji za novinare u Beogradu da će Srbija, verovatno, ostati u recesiji zbog slabe domaće tražnje i teške fiskalne konsolidacije - preneli su beogradski mediji.\nPrivreda BiH biće u sporom oporavku sa rastom od 1,5 odsto, dok će Albanija imati rast od tri odsto, Crna Gora 3,4, a Makedonija 3,5 odsto.\n- Srbija treba više nego druge zemlje u regionu da se trudi da privuče investitore - dodala je ona i navela da Srbija mora da stvori jaku poslovnu klimu koja će omogućiti kompanijama da bolje rade.\nNa konferenciji za novinare istaknuto je da je u Srbiji i veliki problem nenaplativih potraživanja koja imaju banke, kao i da su državna preduzeća koja čekaju privatizaciju smanjila proizvodnju, a podbacio je i izvoz usluga iz Srbije.\nU izveštaju se navodi da je šteta od poplava u Srbiji 4,7 odsto BDP-a, a privreda je najviše štete pretrpela zbog oštećenja postrojenja za proizvodnju struje. Dodaje se da gotovo nijedan segment privreda Srbije i BiH tokom poplava nije bio pošteđen.\n- Verovatno će rast da bude ograničen u 2015. zbog poplava i slabog oporavka BiH i još jedne recesije u Srbiji. Očekuje se rast od više od tri odsto u 2015. u ostatku regiona, s tim da će ekonomski rast u Makedoniji dostići 3,8 odsto - ocenjeno je u izveštaju Svjetske banke.\nU izveštaju je navedeno da se u regionu očekuje skroman oporavak, uz projektovani prosečni rast od 1,3 odsto.\nZemlje koje su obuhvaćene izveštajem Svetske banke su Srbija, BiH, Makedonija, Albanija i Crna Gora.\n- Slaba domaća tražnja biće problem celog regiona - upozorava se u izveštaju, a kao razlog se navodi slabo poverenje potrošača i privrede i ističe da je ključna pretpostavka za dalji ekonomski razvoj regiona jugoistočne Evrope - strukturne reforme i dalja fiskalna konsolidacija u cijelom regionu.\nGalina Andronova Vinslet\nEKONOMIJA Beograd regionalni centar za Erbasove helikoptere\nEKONOMIJA "Srbija prva u Evropi dobija 70 miliona dolara za nepogode"\nSreda 21.01.2015. 10:42\nma ni mogoche...onakvi polupismeni eksperti sto vode drzavu da su u buli...


Samo sledeće godine biće izdvojeno više od 100 miliona evra za zamenu stolarije. Svi oni koji nisu mogli u prethodnih 10, 20 ili više godina da izoluju kuće, zgrade, stanove, zamene stolariju, kotlove sada će moći to da urade, rekla je Mihajlovićeva.\nMinistarka je gostujući na TV Prva rekla da veruje da će do početka grejne sezone ugovori koji građani potpišu biti i realizovani.\nIako će nam, kako kaže, trebati nekoliko godina da svi izoluju kuće, stanove, zgrade, to će na nacionalnom nivou doneti uštedu od 40 odsto, a građanima će smanjiti račune za 25 odsto.\nMihajlovićeva je navela da će i ugradnja solarnih ploča, koja je pojednostavljena maksimalno, doprineti istom cilju.\nNovi zakon je, kako je rekla, sve uprostio i u četiri koraka je sada moguće staviti solarne panele na kuće, zgrade.\nGrađani prvo moraju da naprave projekat, od lokalne samouprave će potom dobiti odobrenje i sklapaju tipski ugovor da će struju na taj način proizvedeno koristiti za sopstvene potrebe, a ne za prodaju.\nJavni poziv za nabavku solarnih panela biće početkom septembra, rekla je Mihajlovićeva i naglasila da ceo proces mora da se završi za dva meseca od kada se potpiše ugovor.


Novi Put » Dijaspora pomaže poplavljenima\nNaslovna // Tu oko nas // Dijaspora pomaže poplavljenima\nDijaspora pomaže poplavljenima\nVrednost prikupljene robe preko pola miliona evra\nČlanovi organizacije obilazili Paraćince\nHumanitarna organizacija “Srbi za Srbe”, koja okuplja više hiljada članova iz rasejanja i Srbije, pokrenula je veliku akciju pomoći ugroženim domaćinstvima u Srbiji i Republici Srpskoj pod nazivom “Borba protiv poplava”. Posle dva meseca od najvećih elementarnih nepogoda u poslednjih 100 godina sakupljena je oprema za domaćinstvo u vrednosti od preko pola miliona evra. Humanitarna organizacija “Srbi za Srbe” u Paraćinu je sprovela prvu veliku akciju pomoći poplavljenim područjima.\nZa 52 poplavljena domaćinstva obezbeđena je vredna humanitarna pomoć u vidu bele tehnike u ukupnoj vrednosti od 2.266.650 dinara. Paraćinci su dobili 28 veš mašina, 26 kombinovanih frižidera, 23 električna šporeta i 8 zamrzivača. U pitanju su aparati koji imaju pet godina garancije, a isporučeni su uz pomoć prijatelja organizacije i sveštenstva crkve Svete Trojice u Paraćinu.\nPomoć je prvo isporučena Paraćinu zbog velike medijske zapostavljenosti, to je prva opština u nizu koja je dobila humanitarnu pomoć. U ovoj prvoj fazi akcije “Borba protiv poplava” biće obezbeđeno 1.000 aparata bele tehnike za oko 500 porodica iz Srbije i Republike Srpske.\n-Svesni smo činjenice da donacije koje smo prikupili nisu velike u odnosu na katastrofu koja nas je zadesila, ali nas to ne sprečava da obezbedimo pomoć za što više porodica i mesta u granicama mogućnosti naše organizacije. Izuzetno nam je drago da smo uspešno završili, slobodno mogu reći, do sada najveću akciju naše organizacije u vrednosti od preko 20.000 evra i da smo obezbedili neophodnu pomoć za čak 52 poplavljene porodice u Paraćinu. Žao nam je stotine drugih porodica koje nismo uspeli da obiđemo i pomognemo usled ograničenih sredstava-kaže Igor Rašula, predsednik organizacije “Srbi za Srbe” i dodaje da su članovi ove organizacije srećni ako su bar unesrećenim ljudima vratili nadu.\nHumanitarna organizacija poziva sve nadležne institucije, fondacije i pojedince da pomognu poplavljenim porodicama u Paraćinu, jer je čak 1.200 domaćinstava teško nastradalo u majskim poplavama, a voda je u mnogim kućama prelazila i nivo od 2.5 metra u šta su se uverili članovi organizacije na licu mesta. Ova organizacija poziva i sve dobre ljude u Srbiji i širom sveta da se uključe tako što će uplatiti sredstva u skladu sa svojim mogućnostima na neki od računa organizacije, čiji je sajt www.srbizasrbe.org/donacije.


Minsk uzvraća EU na sankcije istom merom - 22.12.2020, Sputnik Srbija\nBeloruske vlasti donele su odluku da kao odgovor na treći paket sankcija EU protiv državljana Belorusije prošire spisak lica iz Unije kojima će biti onemogućen... 22.12.2020, Sputnik Srbija\nvesti, svet, evropa, belorusija, evropska unija (eu)\nBeloruske vlasti donele su odluku da kao odgovor na treći paket sankcija EU protiv državljana Belorusije prošire spisak lica iz Unije kojima će biti onemogućen ulazak u zemlju. Biće ograničeni rad čitavog niza političkih fondacija iz EU i realizacija brojnih programa.\nEvropska unija je prethodno počela da primenjuje treći paket sankcija kojim je obuhvaćeno 29 fizičkih lica i sedam organizacija iz Belorusije zbog falsifikovanja rezultata predsedničkih izbora i nasilja nad demonstrantima. Uz to, iz Brisela su poručili da su spremni da još prošire spisak ako se situacija u zemlji ne popravi.\nBeloruski ministar spoljnih poslova Vladimir Makej kaže da su u Minsku detaljno proučili treći paket sankcija da su kao uzvratnu meru predložili proširivanje sankcionog spiska prema građanima Unije.\nNjima će biti zabranjen ulazak na teritoriju Belorusije, ali i Savezne države koju čine Rusija i Belorusija.\nKako je dodao, za Minsk je politika i logika sankcija neprihvatljiva ali je Belorusija prinuđena da odgovori adekvatno na neprijateljske restriktivne mere.


Hajdin: Most vredi svaki evro | SEEbiz.eu\nHajdin: Most vredi svaki evro\nObjavljeno: 11.08.2011 / 07:57\nBEOGRAD - Most preko Ade Ciganlije izvanredan je objekat koji će biti simbol Beograda na duže vreme, kaže mostograditelj Nikola Hajdin.\nBEOGRAD - Nigde u Evropi ne postoji građevina slična mostu u Beogradu. On je uspelo rešenje u tehničkom, saobraćajnom, urbanističkom i estetskom smislu.\nPredsednik Srpske akademije nauka i umetnosti smatra da konstrukcija novog mosta, koji spaja čukaričku i novobeogradsku obalu, predstavlja najsavremenije rešenje i vredi svaki evro koji je u njega uložen.\n“Mislim da nigde u Evropi ne postoji građevina slična mostu u Beogradu. On je uspelo rešenje u tehničkom, saobraćajnom, urbanističkom i estetskom smislu”, kaže Hajdin.\n“Biće to veliko rasterećenje u saobraćaju i vozači će dobiti alternativu više za prelazak preko reke. To je jedna od najznačajnijih investicija u glavnom gradu”, ističe on.\nPrema informacijama iz gradske uprave, konstrukcija mosta košta 120 miliona evra, dok će toliko biti izdvojeno i za pristupne saobraćajnice.\nU javnosti se, međutim, pojavljuju informacije po kojima će most biti skuplji od 400 miliona evra.\nTagovi: infrastruktura, most preko ade, izgradnja, hajdin


Vesti online / Vesti / Srbija / "Vašington post": Zašto je Vučić izabrao Brnabićevu?\n"Oni kažu da Srbija pokušava da ponovo uveri Zapad da podržava evropske vrednosti, dok prikriva trend porasta autoritarizma", navodi se u tekstu koji je za "Vašington post" napisala Valeri Hopkins, za koju se navodi da je iz BIRN-a.\nPodsećajući da su se mnogi u SNS i vladajućoj koaliciji žalili zbog izbora Brnabić, list navodi da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić ipak izgleda uspeo da obezbedi podršku za njen izbor, ali tvrdi da su uveliko prisutne sumnje o tome koliko će ona zapravo moći da postigne.\nAutor teksta elaborira tezu, koja se često uzima kao objašnjenje Vučićevog izbora Brnabić, da srpski predsednik podriva demokratske institucije da bi ostao na vlasti, a istovremeno pokušava da priključi zemlju EU.\nU tome, kaže autorka, može da uspe samo ukoliko ubedi Brisel da je pouzdani liberalni demokrata, koji poštuje raznolikost i ceni toleranciju. Šta onda raditi, pita Hopkins i odgovara - imenujete mladu ženu obrazovanu na Zapadu za premijera. "To je, u svakom slučaju, ono što je Aleksandar Vučić uradio. Sada je pitanje da li će iko to imenovanje shvatiti ozbiljno", navodi se u tekstu.\nList, uz podsećanje da Brnabić nije pripadnik nijedne partije, a da je politikom počela da se bavi prošle godine kada je postala ministar javne uprave i lokalne samouprave, citira Koena Slotmakersa, sa Univerziteta Kvin Meri u Londonu, koji imenovanje Brnabić tumači iz tog ugla.\n"Imenovanje Brnabić za premijera je pokušaj da se umiri Zapad i da se da argument za evropske komesare, kancelare i diplomate da on ne može biti zapravo tako loš, ukoliko za premijera imenuje ženu koja je gej", smatra Slotmakers.\nImajući u vidu slabost opozicije, dodaje "Vašington post", evrokrate vide Vučića kao najvažnijeg političara u Srbiji i pretpostavljaju da je on ključ za održavanje mira u nestabilnom regionu.\nKako dodaje, mnogi evropski političari veruju da su bivši nacionalisti jedini lideri na Balkanu koji mogu da sprovedu neophodne reforme kako bi uveli svoje zemlje u EU.\nU slučaju Srbije, tvrdi "Vašington post", evropski lideri daju prioritet "delikatnim pregovorima sa Kosovom", kao i nastojanju da nateraju Beograd da se se pridruži tekućim naporima da se proveri rastući regionalni uticaj Rusije.\n"Ali ova strategija oslanjanja na jednu osobu nosi rizik od dugoročnog nanošenja štete demokratiji i čini da oni, koji su inače za EU, počinju da okreću leđa bloku", tvrdi američki medij.\nSRBIJA Vučić: Umesto politike - pretnje, nasilje...\nSRBIJA "Razmišljala sam da se učlanim u SNS, ali me plaši..."


U okviru jednodnevnih edukativnih programa polaznici će naučiti sve o trendovima i ovladati profesionalnim veštinama. Kroz interaktivna predavanja, na konkretnim primerima iz prakse, od stručnjaka iz svojih oblasti naučiće sve tajne zanata. Svaki Masterclass je zamišljen tako da za kratko vreme polazniku proširi vidike, pruži neophodno znanje i informacije, ali i otvori novu dimenziju koju će svako istraživati dalje za sebe i to znanje nadograditi u budućnosti\nPetkom 9 – 17h i 10 – 18h\nKnez Mihailova 1-3/II sprat,\nOsnove Event Managementa\nVažnost Event Managementa u svetu Content strategije\nPraktični deo (vežba)\nUvod u PR i krizne situacije\nKrizna komunikacija u praksi\nKriza na internetu i društvenim mrežama\nPraksa + vežbe\nOd influencera do brenda\nFotografija kao content u marketingu\nOd 0 do +300k pratilaca\nŠta je dobar content za građenje profila\nUvod i optimizacija LinkedIn profila\nKonkretne strategije koje daju rezultate\nLinkedIn kao platforma za oglašavanje, učenje, regrutaciju i pre svega prodaju\nBe a PR&Marketing King\nContent is a King & Native advertising\nOd influensera do brenda\nMA etnologije i antropologije, influenserka, poznatija kao @misspsychocat\nFotograf i filmmejker, osnivač foto–video produkcije Diptych\nHead of development, Represent System\nAccount Director, Represent Communications\nTamara Jokanović je generalna direktorka agencije za integrisane komunikacije Represent Communications, u kojoj je već 15 godina. Stekla je veliko iskustvo upravljajući timovima različitih struktura i oblasti poslovanja. Vodila je računa o reputaciji i imidžu domaćih i velikih međunarodnih kompanija i brendova kao što su Coca-Cola, Philip Morris, Ahold Delez, Fiat, Hemofarm, ali i poznatih konferencija kao što su Kopaonik biznis forum, SUMMIT 100 i Srpski dani osiguranja. Visoke profesionalne standarde u saradnji sa klijentima, svakodnevno znanje i iskustvo koristi za unapređenje i razvoj različitih agencijskih usluga i ljudi. Svoja stručna znanja konstantno nadograđuje na raznim seminarima za odnose s javnošću, brend, korporativnu i komunikaciju društveno odgovornog poslovanja, marketing, menadžment, istraživačko novinarstvo, prodaju i upravljanje projektima. Upoznala je agencijski sistem prolazeći sve njegove nivoe i transformacije. Stalni je predavač Londonske škole za odnose sa javnošću, a svoje profesionalno iskustvo često koristi i kroz interne i eksterne tailor-made treninge za zaposlene i klijente. Čest je gost predavač na studentskim okupljanjima Ekonomskog fakulteta u Beogradu, Fakulteta političkih nauka, Regionalnim susretima studenata, Youth Fair -u, itd. Bila je jedina žena među finalistima za prestižnu nagradu “Menadžer godine” Srpske asocijacija menadžera za 2019. Završila je Fakultet političkih nauka u Beogradu, udata je i majka je sedmogodišnjeg dečaka i petogodišnje devojčice.\nJelena se trenutno nalazi na funkciji Direktora razvoja Represent Systema, vodeće regionalne skupine za integrisane komunikacije. Bila je direktno zadužena za postavljanje i razvoj dvije agencije u Bosni i Hercegovini i jedne u Makedoniji. Njene oblasti ekspertize su strateško planiranje, krizno komuniciranje i rad na projektima finansiranim od strane međunarodnih donora.Bila je član međunarodnog kriznog UN tima tokom poplava koje su pogodile Srbiju, Bosnu I Hercegovinu i Hrvatsku u proljeće 2014. Školovala se u Americi, Českoj, Danskoj, a u Beogradu je završila Ekonomski fakultet. Danas u okviru svoje funkcije vodi i Knowledge Academy, edukacijski brend Represent Systema u okviru koga se organizuju LSPR, Content Academy i brojni drugi programi u Srbiji, Bosni i Hercegovini, Makedoniji i Crnoj Gori.\nMinja Cvetković, aka Miss Psycho Cat, pojavila se na društvenim mrežama pre pet godina kao pin-up alternativni model. MA etnologije i antropologije, specijalizovana za istoriju mode i potkultura, inkorporirala je ljubav prema modi prošlog veka sa modernim trendovima i rano prepoznala moć interneta u samopromociji. Danas radi kao full-time digital content creator u Dexy Co kompaniji, dok je za britanski brend British Retro na poziciji social media menadžera i model koordinatora. Ne voli da se predstavlja kao ‘influenser’, ali je u opisu posla istog imala prilike da sarađuje sa mnogim imenima kao što su Reebok, Cockta, Converse, Frikom, Avon, Exit, Lovefest, Doritos, McDonald’s, H&M…\nPredrag Todorović je fotograf i filmmejker. Nakon završenih studija digitalnih umetnosti i mastera iz fotografije, osniva foto – video produkciju Diptych koja svoj rad bazira na kreiranju sadržaja za kompanije iz najrazličitijih sfera (Robert Bosch, Novak Đoković Foundation, XiaoMi, DJI, Erickson International, ManpowerGroup, Zuhlke Engineering…). U svetu fotografije je više od decenije i iza sebe ima stotine projekata kako u zemlji tako i za internacionalne klijente širom Evrope. Pored komercijalnog rada, publici se do sada predstavio sa dve samostalne izložbe i desetak grupnih izlaganja.\nMarko Lazarević trenutno radi na poziciji Digital Account Manager u agenciji Represent Communications. Svoju profesionalnu karijeru usmerio je na oblasti digitalnog marketinga i komunikacija. Radi na projektima digitalne komunikacije, kreiranja komunikacionih strategija i digitalnih koncepata, istraživanja onlajn tržišta, analize konkurencije, marketinga i oglašavanja na društvenim mrežama. Marko je diplomirao na politikološkom smeru na Fakultetu političkih nauka u Beogradu, a potom odbranio master tezu u oblasti političke teorije i političkih institucija. Trenutno pohađa treću godinu doktorskih studija politikologije na istoimenom fakultetu. Autor je više naučno-istraživačkih radova i kolumni u dnevnim i nedeljnim novinama. U dosadašnjoj karijeri bio je predavač u oblastima komunikacija, političkog sistema i političkog marketinga na fakultetu i različitim stručnim skupovima.


Zukorlić: SPP podržaće predlog budžeta za 2021.\nTanjug 8. decembra 2020. 14:50\nBEOGRAD – Predsednik Stranke pravde i pomirenja Muamer zukorlić izjavio je danas u Skupštini Srbije da će poslanici te stranke podržati predloženi budžeta za 2021. godinu, pošto će, uprkos krizi sa koronom, biti nastavljeni započeti projekti.\nPoslanici SPP daće podršku ovom budžetu izražavajući razumevanje za to što je obuhvaćeno, imajući u vidu ovo krizno stanje i da nije moglo da se odgovori svim željama, potrebama i zahtevima, naveo je Zukorlić.\n„Ali, posebno me raduje da će oni projekti koji su već započeti biti nastavljeni i da kriza neće ugroziti te projekte na podrucju cele zemljle, a posebno na područu ‘Sandžaka’ kada je u pitanju izgradnja puta Novi – Pazar Tutin i gasovoda od Brusa preko Kopaonika do Novog Pazara i Tutina“, rekao je on.\nDodaje da kada je reč o budžetu, ipak, treba napraviti određenu ispravku.\n„Tiče se pomoći privrednim subjektima odnosno uposlenicima raznih privrednih subjekata koje je vlada davala proteklih meseci u više navrata kroz razne vidove pomoći i ono što je za nas bilo nerazumljivo, a dobili smo pitanja od građana – zasto verske zajednice i crkve nisu obuhvaćene tim programom“, naveo je Zukorlić.\nNapominje da su u pitanju „subjekti koji imaju određeni specijalni status u odnosu na određena prava i obaveze“, ali da manje zajednice u okviru svojih organizacija imaju i vrlo ozbilijan obrazovni sistem i upošljavaju veliki broj ljudi.\nDobili smo žalbe od njih zašto nisu bili obuhvaćeni tim programom, dodao je Zukorlić.\n„Pretpostavljam da neke verske zajednice to jest domintna SPC dobija veoma ozbiljna sredstva kroz razne projekte, kao i kroz konkretne projekte iz same vlade, tako da možda ona ima mogućnosti i da podnese za ovaj program, ali kada su u pitanju manje verske zajednice i crkve problemi su mnogo veći“, naveo je Zukorlić i zamolio vladu da to ispravi.


PROPISI.com | ZAŠTITA OD ZARAZNE BOLESTI - VAKCINE\nZAŠTITA OD ZARAZNE BOLESTI - VAKCINE\nStiže novi kontingent vakcina kompanije "Fajzer"\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić najavila je da će u podne u Srbiju stići još 46.800 vakcina kompanije "Fajzer", a da je jutros dopremljeno 50.000 vakcina "Sputnjik V", i istakla da je do sada našoj zemlji ukupno isporučeno dva miliona vakcina.\nBrnabić je u izjavi za TV "Hepi" istakla da je Srbija potpisala ugovore za nabavku 12.332.200 vakcina, da je oko dva miliona stiglo u našu zemlju, a da je za isporuku ostalo još oko 10 miliona vakcina.\nOna je izrazila očekivanje da će tokom marta naša zemlja dobiti približno 600.000 doza, i istakla da je zadovoljna kako protiče vakcinacija u našoj zemlji, pri čemu o uspehu Srbije govore i mnoge druge zemlje.\nPremijerka je navela da Srbija na milion stanovnika ima 181.000 vakcinisanih i dodala da očekuje da će u narednih 24 do 48 časova prestići SAD i biti peta zemlja u svetu po broju vakcinisanih.\nBrnabić je navela da je Srbija prva u Evropi po broju revakcinisanih, a druga u svetu, posle Izraela.\nOna je podsetila na to da je u našu zemlju juče stiglo 150.000 doza "Astra Zeneka" vakcina i ukazala na to da revakcina tom vakcinom ide ne posle 21 dana, već posle 12 nedelja.\nMi ćemo za 12 nedelja dobiti još 150.000 doza "Astra Zeneke" i tada ćemo moći da revakcinišemo građane, rekla je Brnabić.\nPremijerka je, međutim, bez obzira na dobar proces vakcinacije, ukazala na to da je važno da i vakcinisani nose maske jer se pokazalo da i oni u jednoj meri mogu da prenose virus, čak i nakon druge doze.\nTih mera moramo se pridržavati dok ne steknemo kolektivni imunitet, što se očekuje ubrzo, navela je ona.\nBrnabić je podsetila na to da je Srbija pomogla zemljama u regionu po pitanju doniranja vakcina, te navela da je do sada donirala "Sputnjik" vakcine Crnoj Gori i "Fajzer" vakcine Severnoj Makedoniji, ali i da su medicinski radnici iz Republike Srpske vakcinisani u našoj zemlji.\nPrema njenim rečima, ugovor sa Rusijom je najfleksibilniji jer ona ne traži saglasnost ukoliko naša zemlja odluči da nekom donira vakcinu, dok "Fajzer" i "Sinofarm" traže tu saglasnost.\nBrnabić je potvrdila i da studentske poliklinike neće biti ukinute jer predstavljaju jedan od najboljih modela zdravstvene zaštite studenata.\nOna je podsetila na to da je ukidanje studentskih poliklinika bio predlog u okviru master plana Ministarstva zdravlja, ali da je konačna odluka da neće biti njihovog ukidanja\nU petak sam imala sastanak sa Krovnom organizacijom mladih Srbije, trudimo se da sa njima imamo redovne susrete na kojima razgovaramo o širokom spektru tema, i upravo su mi oni ukazali na važnost studentskih poliklinika, navela je premijerka.\nOve poliklinike u Srbiji, kako je podsetila, imaju dugu tradiciju i jedan su od najboljih modela zdravstvene zaštite studenata u Srbiji, ali i u Evropi i nešto na šta bi trebalo da budemo ponosni.\nBrnabić je najavila će se u narednom periodu upravo zbog toga raditi na unapređivanju studentskih poliklinika.\nSrbija dobila još 46.800 doza vakcine kompanije "Fajzer"\nMinistarstvo zdravlja Vlade Republike Srbije potvrdilo je da je u našu zemlju danas stigao novi kontingent od 46.800 doza vakcine "Fajzer–Biontek", koje su dopremljene u Institut za virusologiju, vakcine i serume "Torlak".\nPremijerka Ana Brnabić izjavila je ranije danas da je sa ovom isporukom do sada našoj zemlji ukupno isporučeno dva miliona vakcina.\nTakođe, jutros je u Srbiju stiglo i 50.000 doza ruske vakcine "Sputnjik V".


Ford će takođe otkriti dva nova vozila i nove tehnologije pred probranom publikom od oko 2.500 dilera, zaposlenih i medija na Forumu i u CCIB areni. Očekuje se da desetine hiljada drugih gledaju “Go Further” događaj uživo.\n"Pitanje koje primamo više nego bilo koje drugo je ‘kada će Ford Mustang doći u Evropu?", kaže Stephen Odell, izvršni potpredsednik Forda za Evropu, Bliski istok i Afriku. "Veoma smo uzbuđeni što će Bill Ford biti ovde da odgovori na to pitanje i pokaže divan novi Mustang koji će se prodavati u Evropi po prvi put."\nBill Ford će se na događaju “Go Further” pridružiti Odellu, Jimu Farleiu, izvršnom potpredsedniku u Fordu za globalni marketing, prodaju i servisiranje i Lincoln i Barb Samardzich, glavnom operativnom oficiru u Ford Evropa.\nDogađaj Go Further će biti dostupan uživo u 13:00 CET ili će moći da se gleda reprizno 5. decembra na više jezika na www.gofurtherlive.com; saopštenja za štampu, fotografije, video i grafički materijal će biti na raspolaganju i stalno ažurirani na gofurther.fordmedia.eu. Kliknite ovde da vidite video koji prikazuje kako je Mustang evoluirao tokom godina.


Yahoo praktično odbio ponudu Microsofta Yahoo praktično odbio ponudu Microsofta – Personal magazin\nYahoo praktično odbio ponudu Microsofta\nAmerička internet kompanija Yahoo nije u predviđenom roku odgovorila na ponudu svog rivala, softverskog giganta Microsoft, koji želi da preuzme tog internet pretraživača za koga je prvobitno ponudio više od 44 milijarde dolara.\n“Microsoft je do juče čekao na odgovor, ali pošto ga nije dobio, najverovatnije će se usmeriti na neprijateljskog preuzimanje “Yahoo”, što je već ranije najavio i šef te kompanijeSteve Ballmer objavile su agencije.\nTe dve kompanije su, istina, u proteklih nekoliko sedmica, pismeno komunicirale, a razgovore su vodili i njihovi savetnici, ali je sve proteklo bez rezultata.\nUkoliko šef “Microsoft”-a Bolmer ispuni pretnju o neprijateljskom preuzimanju, može se dogoditi da će cena za “Yahoo” na kraju biti i manja od one koju je “Microsoft” prvobitno bio spreman da plati.\nAgencija Rojters je sprovela istraživanje među 25 savetodavnih kompanija da bi utvrdila kako sadašnju sitauciju vide analitičari, pri čemu je 14 anketiranih firmi izrazilo uverenje da će “Microsoft” preduzeti neprijateljsko preuzimanje uz nastojanje da u rukovodstvo “Yahoo”-a postavi svoje ljude.\nPet anketiranih kompanija, međutim, smatra da će “Microsoft” svoju ponudu sniziti, a samo tri firme veruju da će se te dve kompanije ipak na kraju dogovoriti o preuzimanju “Yahoo”-a, uz povećanje prvobitne finansijske ponude, dok isti broj anketiranih smatra da će “Microsoft” odustati i povući svoju ponudu.\n“Microsoft” je, naime, početkom februara ponudio za jednu akciju “Yahoo”-a 31 dolar, ali sa tim da će deo kupovne cene nadoknaditi svojim akcijama.\nTada je ukupna ponuđena cena za “Yahoo” iznosila 44,6 milijardi dolara, a ukoliko se u obzir uzmu sadašnje cene akcija te internet kompanije, onda ponuda “Microsoft”-a ima vrednost od 42,7 milijardi dolara, što “Yahoo” smatra prilično niskim iznosom.\n“Majkrosoft” je prošle sedmice ponovio da ukoliko “Jahu” ne odgovori na ponudu ni proteklog vikenda, da će biti prinuđen da “pređe u napad”, ili će situaciju u potpunosti još jednom proračunati i “zaboraviti” na “Yahoo”.\nPojedini analitičari, međutim, smatraju da Bolmer blefira najavama o odustajanju i da će umesto toga preći na neprijateljsko preuzimanje.\nUprkos sadašnjem pesimizmu obe firme bi, ipak, mogle naći zajednički jezik, ali ne odmah, smatraju analitičari, koji se slažu u tome da nije u interesu ni jedne od ove dve kompanije da pogoršaju situaciju.\nNa kraju krajeva, to bi bilo samo na štetu, ukoliko obe firme na kraju ipak odluče da integrišu sve svoje aktivnosti, ukazuju eksperti. (Tanjug)\nYahoo praktično odbio ponudu Microsofta was last modified: April 28th, 2008 by Redakcija\nSkok padobranom Leonarda da Vinčija\nKina prestigla SAD na Internetu?


vrbas – AGRO VESTI by agronews.rs\nPosts tagged "vrbas"\nHome Tag vrbas\nEkološki pokret Vrbasa juče je, uz podršku “Zelene patrole” iz Novog Sada, održao sastanak sa građanima Vrbasa, na temu njihovog pokretanja i reagovanja na krupne ekološke probleme koji ih okružuju, posebno u zadnja dva meseca uz neizdrživi smrad kanala i deponije. Upravo tokom skupa, kanalom su plutale posledice havarije jednog od rezervoara u Vital-u. Po […]\nZavršetak kolektora Kula – Vrbas u junu\nViše od tri godine nisu se čule mašine koje rade na koletkorima za otpadne vode iz Kule i Vrbasa, mada je Evropska unija obezbedila 12,2 miliona evra za glavno postrojenje i 2,2 miliona evra za tehničku dokumentaciju. U Ministarstvu poljoprivrede i opštinama Kula i Vrbas rešeni su da privedu karaju ove radove, a tok je kraj juna.\nUdruženje: Supstitucija bi bila pljačka\nUdruženje poljoprivrednika opštine Vrbas usprotivilo se inicijativi Mreže za restituciju i Agencije za restituciju koje su zajednički podneli Vladi Republike Srbije da se uvede supstitucija u Zakonu o restituciji. Zbog toga će, kako najavljuju, Vladi Srbije uputiti zahtev da se ona odbaci i da se Zakon ne menja.\nVrbas raspisao oglas za licitaciju državne zemlje\nOpština Vrbas raspisala je oglas za javnu licitaciju za davanje u zakup poljoprivrednog zamljišta u državnoj sredini. U ponudi će se naći 412 parcela ukupne površine 3.657,29 hektara, a pojedinačne parcele kreću se od jednog do 21 hektara.\nNikolić: Mnogo smo razmazili investitore\nNe “rezati” subvencije poljoprivredi,već stranim investitorima, rekao predsednik Srbije u Vrbasu.\nVrbas: Zbog parafa neobrađeno 6.000 ha\nMinistarstvo poljoprivrede uskratilo saglasnost za licitaciju zemljišta. Iz opštine upozoravaju da će 6.000 hektara ostati neobrađeno\nZeolit i bakterije čiste Veliki bački kanal?\nPonuđene dve mogućnosti za uklanjanje taloga iz najzagađenijeg vodotoka u Evropi. Umesto bagera, preporučuje se tretman mulja zeolitima i bakterijama


Gitarijada Ratkovo — Википедија, слободна енциклопедија\n12. i 13. avgust\nGitarijada Ratkovo je kulturna manifestacija muzičkog karaktera koja se održava jednom godišnje u selu Ratkovu, Srbija. Gitarijada Ratkovo se sastoji iz takmičarskog dela - međusobnog takmičenja neafirmisanih bendova i revijalnog dela - nastupa poznatijih domaćih i stranih izvođača.\n2005. Slaptrap, Novi Sad\n2006. Groove Orchestra, Novi Sad\n2007. Twich, Novi Sad\n2008. Dark Ocean, Sombor\n2009. Rain Delay, Beograd\n2010. Uneven, Beograd\n2011. N.I.D, Selenča\n2012. Putrid Blood, Šid\nPojam gitarijada je nastao 70-ih godina 20. veka kao projekat raznih omladinskih udruženja. Trend se proširio po tadašnjoj Jugoslaviji i veliki broj mesta je uskoro imao svoje gitarijade. Uspeh tih manafestacija je varirao u znatnoj meri.\nPrva Gitarijada u Ratkovu je organizovana 1974. godine. Zahvaljujući uspešno realizovanoj ideji da se rokenrol uzdigne do tog nivoa da velikom broju ljudi to postaje način života, organizatori su bili u mogućnosti da ponove celu manifestaciju sledeće godine sa još većim uspehom nego prvi put. Kako je sve više ove muzike dopiralo do većeg broja ljudi, tako je i kvalitet muzike postajao bolji, i sve više bendova je dobilo priliku da na svoj način doprinese celom dešavanju.\nGitarijada Ratkovo poprima novi oblik 1978. godine, i dobija takmičarski karakter, ali ona takođe zadržava i svoj stari oblik revijalnog predstavljanja.\nU periodu raspada Jugoslavije, Gitarijada se nije održavala, osim par neuspelih pokušaja. Tokom 90-ih godina i početkom 21. veka ona je skoro iščezla iz sećanja ljudi. Novi Veliki prasak se desio 2005. godine kada je sve ponovo oživelo. Ponovo se okupio zavidan broj obožavalaca rokenrola na jednom mestu.\nKulturno Edukativni Centar Ratkovo je omladinska organizacija kojoj je glavni cilj da poveća kvalitet kulturnog života mladih ljudi u selu i uopšte mladih ljudi. Još jedan od ciljeva je podsticanje kreativnosti istih i pomoć u ostvarenju i iskazivanju ideja. Jedan od projekata KEC-a je Gitarijada na koju se usmeravaju sva pažnja i sredstva. Ljudi koji su na čelu Gitarijade su isključivo članovi KEC-a i samo oni raspolažu sredstvima i kontaktima tokom organizacije ove manifestacije. Organizacija je isključivo volonterskog karaktera.\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Gitarijada_Ratkovo&oldid=21985627”\nОва страница је последњи пут уређена на датум 21. јун 2019. у 13:07 ч.


“Pogledaćemo stanje iz perioda kada smo izvršili privatizaciju ovog preduzeća i sada, uporediti obaveze i ukoliko je to prihvatljivo možda to bude opcija, u suprotnom Vlada RS nastaviće sa svojom odlukom, a to je raskid ugovora o privatizaciji državnog kapitala u Fabrici duvana Banjaluka i zahtjevom za odštetu”, rekao je Džombić novinarima u Banjaluci.\nOn je podsjetio da je Okružni privredni sud Banjaluka prošle sedmice odbacio zahtjev Pravobranilaštva RS za privremenu mjeru zabrane prodaje akcija, ističući da to još ne znači da je odbačena tužba. “Vidjećemo kakvi su izgledi tužbe i kakav je uopšte prijedlog oko dobrovoljnog raskida ugovora i šta on podrazumijeva”, istakao je Džombić.\nOn je napomenuo da je Fabrika duvana Banjaluka trenutno postala najveći dužnik prema firmi – kupcu, “tako da je na taj način narušena finansijska situacija samog preduzeća”.\nVećinski vlasnik Fabrike duvana Banjaluka Nebojša Antonić predložio je juče na sastanku sa ministrom poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS Miroslavom Milovanovićem sporazumni raskid ugovora o privatizaciji ovog preduzeća.\nPravobranilaštvo RS početkom oktobra podnijelo je tužbu protiv preduzeća “Antonić Trejd” iz Laktaša zbog kršenja ugovora o privatizaciji Fabrike duvana Banjaluka i zatražilo nadoknadu štete od 4,3 miliona KM.\n“Antonić Trejd” je 2006. godine kupio 55 odsto državnog kapitala u Fabrici duvana Banjaluka za oko 2,1 milion KM. Srna\nTagovi: aleksandar dzombicantonić trejdfabrika duvana banjalukanebojsa antonicraskid ugovoratopvlada rs\nKomentari na članak: Vlada će sagledati opciju sporazumnog raskida ugovora\n09.12.2011 u 18:52\novdje u pitanju porijeklo novca\nimovina stecena novcem iz krivicnog dijela utaje poreza i carina treba da se oduzme a ne ponovo da drzava placa svoju imovinu i plati dug Antobic trdeu u itznosu od 10 miliona


Radomir Nikolić: Kragujevčani zaslužuju novu autobusku stanicu - iKragujevac\nsreda, 04 februar 2015 14:17\nKragujevac je ostao bez glavne autobuske stanice zbog višegodišnjeg propadanja preduzeća "Autosaobraćaj", kojem su, posle čestih štrajkova zaposlenih za isplatom plata i rešavanjem statusa firme, u septembru prošle godine zbog ogromnih dugovanja isključeni struja, telefon i grejanje.\nIako se najavljivalo da će biti pronađen strateški partner, "Autosaobraćaj" se našao na spisku od 188 preduzeća u Srbiji u kojima će biti pokrenut stečaj.\nGradonačelnik Kragujevca Radomir Nikolić rekao je da grad i građani zaslužuju da imaju novu, modernu, autobusku stanicu.\n"Nažalost postojeća autobuska stanica, i tad kada je izgrađena pravljena je kao privremeni objekat i od nje nikada nije nastala ozbiljna i velika autobuska stanica kakva je trebalo da bude. Ona je podelila sudbinu 'Autosaobraćaja' i sada se to jasno definiše kao problem u gradu", rekao je gradonačelnik Kragujevca.\n"Novu autobusku stanicu napravićemo iz sopstvenih ili pozajmljenih sredstava, ili ćemo naći investitora. Verujem da će se vrlo brzo videti da je neko započeo radove na sprovođenju tog projekta", rekao je Nikolić i dodao da će se graditi na novoj lokaciji, najverovatnije na ulazu u Kragujevac iz pravca Batočine.\nPropadanje "Autosaobraćaja" počelo je pre deceniju i po kada su radnici svoje akcije poklonili tadašnjem direktoru, koji će kasnije biti uhapšen. Potom su se smenjivali direktori, koje je postavljala lokalna samouprava, ali nijedan od njih nije uspeo da ovo preduzeće, sa tržištem, postavi na "zdrave noge".\nPored toga, razlog propadanja je i, prema mišljenju mnogih Kragujevčana, što su se sindikati, a ima ih čak četiri, bavili politikom i čestim štrajkovima, umesto da su se borili očuvanjem posla i radnih mesta.\nIako je kragujevačka policija proteklih nekoliko godina, podnela krivične prijave protiv više od 15 osoba, među kojima su direktori, radnici, sindikalci, zbog sumnje da su zloupotrebom službenog položaja naneli višemilionsku štetu tom preduzeću, do danas, niko nije pravosnažno osuđen, a neki su oslobođeni optužbi.


Fabris Peruško, član nadzornog odbora Mercatora i član uprave i izvršni direktor Fortenova grupe, naglasio je: „Novim mandatom uprave Mercatora osiguran je kontinuitet upravljanja i stabilnost Mercatora. Prelaskom u Fortenova, Mercator je postao deo najveće maloprodajne mreže u regiji, koja će i dalje raditi u interesu zaposlenih i dobavljača, a posebno kupaca. Postići ćemo smele ciljeve koje smo postavili razmenom najboljih praksi, uspešnim prilagođavanjem brzim promenama na tržištu i ulaganjem u prodajnu mrežu, i obezbediti profesionalni razvoj naših zaposlenih.\n“U ime Upravnog odbora želim da se zahvalim gospodinu Perušku i celom Nadzornom odboru na ukazanom poverenju. Fortenova i Mercator započinju novi investicioni ciklus, koji će osigurati dalji uspešan razvoj Mercatora, a na taj način i dobavljača. Nova ulaganja će biti namenjena prvenstveno izgradnji novog distributivnog centra u Ljubljani, obnovi i proširenju prodajne mreže i digitalizaciji poslovanja. Nova ulaganja će imati pozitivan uticaj i na poslovnu efikasnost Mercatora “, rekao je Tomislav Čizmić, predsednik Uprave Mercatora.


Kelly HP ( 215/55 R16 93H ) letnja auto guma | ePonuda.com\nKelly HP ( 215/55 R16 93H ) letnja auto guma cene\nKelly HP gume su ekstra kvalitetne i jako dobre sa visokim performansama.....\ncena 9.305,00 din\nKelly HP gume su ekstra kvalitetne i jako dobre sa visokim performansama....\nTrenutno nemamo slike za Kelly HP ( 215/55 R16 93H ) letnja auto guma\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Kelly HP ( 215/55 R16 93H ) letnja auto guma po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Kelly HP ( 215/55 R16 93H ) letnja auto guma na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Letnje auto gume cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Kelly Letnje auto gume, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Kelly HP ( 215/55 R16 93H ) letnja auto guma sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Kelly HP ( 215/55 R16 93H ) letnja auto guma. Pre kupovine, podatke za Kelly HP ( 215/55 R16 93H ) letnja auto guma proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Socijalno-ekonomski savet predlaže Vladi da smanji cene struje za privredu\nBiznis Autor:Fonet13. dec. 202114:11\nDalekovodi struja Foto:EPA-EFE/KIM LUDBROOK\nSocijalno-ekonomski savet (SES) predlaže Vladi da na svaki način pokuša da smanji prekomerno povećanje cene struje za privredu, ali i da razmotri novo povećanje minimalne cene rada, rekao je zamenik predsedavajućeg SES Nebojša Atanacković.\nSavet je pozvao Vladu da omogući da se zamrznuta cena struje, koja važi do kraja decembra, omogući i onim privrednicima čiji su ugovori sa snabdevačima istekli pre nego što je Vlada donela odluku o zamrzavanju, dodao je Atanacković, koji je i počasni predsednik Unije poslodavaca Srbije.\nAtanacković je ocenio da domaća privreda neće moći da izdrži prekomerno povećanje cene struje bez „ozbiljnih potresa“, ukoliko bi rast cene kod nas sledio povećanja u Evropi, a koja se oslanjaju na berzanske cene struje.\nDžaba moratorijum, struja će uskoro morati da poskupi – za građane i privredu\nUnija poslodavaca: Struja da poskupljuje kontrolisano i uz blagovremenu najavu\nIstakao je i da Savet smatra da bi, u kontekstu rasta inflacije i cene struje za privredu, trebalo razmotriti promenu visine minimalne cene rada naviše.\nČlan Saveta i potpredsednik Saveza samostalnih sindikata Srbije Goran Milić naglasio da bi korekciju minimalne cene rada i inače trebalo razmatrati dva puta godišnje, dok je povećanje od 9,4 odsto, koje će se primenjivati od 1. januara nazvao „apsolutno nedovoljnim“ kada je reč o očuvanju standarda građana.\nKada je reč o ceni struje, Milić je rekao da je Savet preporučio da se u razgovorima sa ministarstvima finansija i energetike iznađe mogućnost da povećanje cene struje za privredu (od naredne godine) bude postepeno a ne „šok“ kakav bi, primera radi, bilo povećanje cene od preko 100 odsto.\nDržavna sekretarka u ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Stana Božović ocenila je da je Srbija uspela da situaciju u energetskom sektoru održi stabilnom i da se građani i privreda zaštite od rasta cene struje, ali da se radi o globalnom problemu za koji se traži najbolje rešenje, i to na svakodnevnim sastancima.\nBonus video: (Đuro Svilar) Jeftina samo struja. Ostalo sve skuplje\nnebojša atanackovićprivredasocijalno ekonomski savetstruja


Pobeda fudbalera Slatine, Bor 1919 osvojio bod na gostovanju – RADIO TELEVIZIJA BOR\nPobeda fudbalera Slatine, Bor 1919 osvojio bod na gostovanju\nBOR – Fudbaleri Slatine pobedili su u petom kolu fudbalske Zone istok kao domaćini ekipu Rtnja iz Boljevca 4:2. Fudbaleri Bora igrali su nerešeno, bez golova na gostovanju u Pirotu ekipi Tanasko Rajić. Sa osam osvojenih bodova Bor 1919 je na sedmom mestu, a Slatina je deveta sa bodom manje.\nNegotinski Hajduk Veljko ubedljivo je na svom terenu pobedio Lužnicu 5:1 i trenutno je četvrti sa osam bodova koliko ima i Bor. Kablovi iz Zaječara su posle pobede nad Jedinstvom iz Pirota 1:0, sa 11 osvojenih bodova stigli do drugog mesta. Majdanpek je na svom terenu poražen od Zaječarske ekipe 019, dok su Đerdap i Timok 1919 igrali u Kladovu nerešeno 1:1.\nBrodoremont iz Kladova je na gostovanju u Dimitrovgradu poražen od Balkanskog minimalnim rezultatom 1:0.\nPosle ove pobede, Balkanski iz Dimitrovgrada je prvi na tabeli sa 15 bodova, kao jedina ekipa sa svih pet pobeda u dosadašnje delu prvenstva, dok je na začelju Majdanpek sa jednim osvojenim bodom.\nU narednom kolu Balkanski gostuje fudbalerima Bora, a Slatina u Beloj Palanci ekipi Rajko Mitić.\nUtakmice petog kola odigrane su i u Borskoj okružnoj ligi. Zlot je na gostovanju u Blizni poražen prvi put ove sezone i sa dvanaest osvojenih bodova deli prve tri mesta sa Branikom i Bliznom.\nŠarbanovac je kao domaćin pobedio Ključ iz Podvrške ubedljivo 7:2, a Brestovac je u Krivelju pobedio 6:4. Nemetali iz Donje Bele reke poraženi su na gostovanju u Štubiku od Branika 3:0. Šarbanovac i Brestovac imaju po devet bodova i nalaze se na deobi od petog do osmog mesta, Nemetali iz Donje Bele Reke imaju tri boda manje i nalaze se na 11. mestu, dok je Krivelj poslednji bez osvojenih bodova.\nTags: Bor, bor 1919, borska okružna liga, Brestovac, fudbal, grad bor, Krivelj, nemetali, Šarbanovac, Slatina, Zlot, zona istok\nPrevious Tri medalje kik boksera, jedna džudista, strelci dobri na prvenstvu Srbije\nNext Počinje prvenstvo Super B lige za rukometašice, strelci na prvenstvu Srbije


Ana Brnabić: I 2021. godina teška i puna izazova | Boom93\nNaš cilj u 2020. bio je da nađemo "dovoljno dobar balans" između zdravlja građana, zaštite zdravstvenog sistema i privrede, kao i mentalnog zdravlja nacije - a to ćemo morati da radimo sigurno do polovine, a možda i do kraja ove godine, jer sve zavisi od procesa imunizacije u Srbiji ali i okruženju, rekla je danas premijerka Ana Brnabić.\nDrugi smo u Evropi po broju vakcinisanih i prvi prema broju revakcinisanih – takav uspeh do skora nismo mogli da zamislimo, a da nije u pitanju sport ili muzika, rekla je Brnabić na predstavljanju “Sive knjige” preporuka za poboljšanje uslova poslovanja organizacije NALED.\nBrnabić je ocenila da je Srbija, zahvaljujući reformama koje su otpočele još 2014. godine, uspela da “izgura” izazove pandemije u prošloj godini, u oblasti zdravstva kao i u oblasti privrede, navodeći da postoje dva neposredna razloga za takav uspeh – pravovremene mere podrške privredi i građanima, kao i digitalizaciju. Govoreći o perspektivama Srbije u 2021. godini, naglasila je da se mere podrške privredi i građanima nastavljaju, podsetivši da je sa nedavno usvojenim trećim paketom, ukupna vrednost pomoći dostigla “neverovatnih osam milijardi evra”.\n“U ovoj godini čekaju nas veliki izazovi, ali i ambiciozni planovi – ne planiramo samo da se borimo sa koronom, već da nastavimo sve ono što smo planirali pre korone jer Srbija ne sme da stane”, poručila je Brnabić. Prema njenim rečima, u naredna dva meseca treba očekivati dalje korake u digitalizaciji zdravstva, odnosno uspostvljanje elektronskog zdravstvenog kartona, uputa i bolovanja. Kada je reč o digitalizaciji u oblasti zapošljavanja i rada, najavila je proširenje obuhvata digitalne prijave sezonskih radnika na oblast turizma i građevine.\nDodala je da će uskoro početi i rad na “kompleksnom” Zakonu o nestandardnim radnim odnosima. “Jedna od ključnih reformi u narednom periodu je uvođenje socijalnih karata – tu ne smemo da omašimo i pogrešimo, to je za najugroženije stanovnike”, naglasila je Brnabić. “Uz sve što sam nabrojala, nastavljamo izgradnju putne, železničke, obrazovne , zdravstvene infrastrukture, pa se nadam da ćemo na kraju 2021. ponovo reći da je Srbija jedna od najuspešnijih zemalja Evrope”, zaključila je Brnabić.\nOznakeAna Brnabić Ekonomija imnuzacija Koronavirus predsednik Vlade Srbije Srbija


Srbija izručila Crnoj Gori optuženika za ratne zločine Predraga Strugara\nSrbija je u sredu izručila Crnoj Gori Predraga Strugara (51) iz Beograda, koga je potraživao podgorički Interpol zbog sumnje da je na crnogorskoj teritoriji, kao pripadnik nekadašnje Vojske Jugoslavije, izvršio ratni zločin protiv albanskih civila tokom sukoba 1999. godine, saopšteno je u Podgorici.\nStrugar je uhapšen 30. oktobra 2010. godine u Beogradu po poternici Interpola Podgorica, a izručen je u skladu sa ugovorom o izručenju sopstvenih državljana između Srbije i Crne Gore.\nUprava policije Crne Gore je navela da se Strugar potražuje radi privođenja u cilju vođenja postupka pred Višim sudom u Bijelom Polju, zbog osnovane sumnje da je izvršio krivično delo ratni zločin protiv civilnog stanovništva.\nU Višem sudu u Bijelom Polju u toku je suđenje Strugaru i još sedmorici bivših pripadnika Vojske Jugoslavije, koji su optuženi da su 18. aprila 1999. godine u mestu Kaluđerski laz, opština Rožaje, ubili šest albanskih civila izbeglica.\nNastavak glavnog pretresa zakazan je za 14. septembar.


Milorad Mažić na kampu FIBA Lige šampiona - SPORTSKI ŽURNAL\nMilorad Mažić na kampu FIBA Lige šampiona\nFIBA Liga šampiona je prethodnog vikenda u Pragu održala kamp za sudije i druga zvanična lica, a u saradnji sa NBA ligom i FIFA posetioci su imali priliku da čuju predavanja eminentnih ljudi i sa drugih terena.\nJedno od najzvučnijih imena među gostima predavačima bio je Milorad Mažić, proslavljeni fudbalski sudija koji je okupljenima govorio o iskustvima sa travnatih terena, uz stavljanje akcenta na fizičku i psihološku pripremu pred same utakmice.\nOsim Mažića, čoveka koji je delio pravdu na minulom Svetskom prvenstvu u Rusiji, predavanje je održao i Monti Mekkučen, potpredsednik NBA lige zadužen za razvoj i trening sudija. Proslavljeni arbitar govorio je i o saradnji između NBA lige, FIBA i Lige šampiona.\n- Svaki put kada vidimo da bismo mogli da pomognemo suđenju kroz sinergiju i sposobnost kooperacije, jasno nam je da će naše lige i košarkaški svet biti bolje. Sudije služe igri, a ako želimo da to radimo, moramo da budemo otvoreni za nove ideje – rekao je Mekkučen.\nSudije iz FIBA Lige šampiona, pre svih naš Aleksandar Glišić, delile su pravdu na utakmicama NBA Letnje lige.\nTreći ciklus mladog takmičenja kakvo je Liga šampiona počinje 20. septembra kvalifikacionim utakmicama, dok regularni deo sezone startuje 9. oktobra.


Beograd: Svečano obeležen dan otvaranja prvih poglavlja – Balkanekspresrb.rs\nBilo je teško da sve to postigne ova vlada, naročito u situacijama neargumetovanih i zlonamernih kritika bivših funkcionera u štampi, po kafanama i društvenim mržama. Dobro je to što su napore vlade odmah prepoznale i podržale sve evropskr institucije\nPREDSEDNIK Vlade Srbije Aleksandar Vučić proslavio je danas, u zgradi Jugoslovenske kinoteke, sa zvaničnivcima Srbije i diplomatskim korom otvaranje prvih poglavlja Srbije sa EU.\nOn je rekao da je konačno ostvaren san svih dosadašnjih vlada. Nalazimo se skoro u Evropi, a u svetu smo smatrani već kao njeni članovi. Osim toga privreda Srbije, koja je bila pred bankrotom, danas je na snažnim nogama, pa je i to doprinelo bržem otvaranju poglavlja. Strani investitori zainteresovani su za ulaganja kod nas koa da smo deo EU.\nBilo je teško da sve to postigne ova vlada, naročito u situacijama neargumetovanih i zlonamernih kritika bivših funkcionera u štampi, po kafanama i društvenim mržama. Dobro je to što su napore vlade odmah prepoznale i podržale sve evropskr institucije. Zato se premijer zahvalio i prijateljima iz Evrope na dosadašnjoj podržci i rekao da je sada na Srbiji da nastavi modernizaciju zemlje kako bi što pre obavila teške zadatke narednih poglavlja.Premijer je najavio otvaranje deonice koridora 10 do kraja ovegodine. Predsednik evropske komisije u Srbiji Majkl Davenport najlepšim rečima pohvalio je i Premijera i vladu. Rekao je da je nesebična pomoć Srbje u izbegličkoj krizi pokazala da ona ima snage, volje i mogućnosti da rešava izložene problemr Evrope.\nPosle svečanosti Premijer se uključio u program B92, čija je novinarka bila povod da se smeni ministar Bratislav Gašić.\nNa primedbu novinra da Gašić priča kako je pravi razlog za njegovu smenu zahtev američkih i evropskih prdstavnika u Srbiji, Premijer odgovara da su oni to potražili, nikada ne bi ih poslušao.\nPrijemu je prisustvovao i ministar Gašić, ali izjave nije davao.♦


Republika Vojvodini duguje osam milijardi | Autonomija\nBudžetom Republike Srbije predviđeno je devet milijardi dinara za kapitalne rashode na teritoriji Vojvodine, a prema najnovijim podacima, koje pratimo iz nedelje u nedelju, doznačena je do sada svega jedna milijarda – izjavio je funkcioner SVM i šef kluba manjina u Skupštini Srbije Balint Pastor.\n„Mislim da je to nedopustivo, da je u desetom mesecu samo jedna devetina iznosa rezervisanog za tu namenuje doznačena pokrajinskim vlastima“, kazao je on novosadskom “Dnevniku” i dodao da je Savez vojvođanskih Mađara podneo amandman za predloženi rebalans kojim se traži da se ispuni ono što je već obezbeđeno važećim budžetom za ovu godinu, ali se ne realizuje.\nKako je rekao, zahtev je formulisan jednom jednostavnom rečenicom koja kaže da će se preostali iznos sredstava za finansiranje kapitalnih rashoda budžeta APV, uplatiti Pokrajini u tri jednake rate 1. i 15. novembra i 15. decembra ove godine. Stav SVM o rebalansu budžeta zavisiće od tog amandmana jer je „besmisleno donositi budžete, a da se nimalo ne poštuju“, dodao je Pastor.\n„Videćemo odmah 1. novembra da li će biti doznačena jedna trećina tog iznosa. Mislim da je stvarno skandalozno da je do početka oktobra uplaćena samo jedna devetina. Morao bih sada da ponavljam ono što govorimo mesecima da je Vojvodina na ivici bankrota, da građevinska operativa ne može da funkcioniše zbog toga što pokrajinski organi duguju više milijardi dinara građevinskim firmama, izvođačima radova. Pokrajina ne može da izmiruju svoje obaveze jer ne dobija sredstva iz republičkog budžeta koja su planirana“, naglasio je Pastor.\nOn je dodao da po ovom pitanju SVM ima principijelan stav, te da ne bi bilo logično da se ovaj amandman odbije, jer bi to značilo da republička vlada i skupština nisu ni u decembru prošle godine ozbiljno mislile da treba poštovati Ustav i doznačavati one iznose koji su bili predviđeni budžetom.


Klub književnih i likovnih stvaralaca „Staze“, u okviru akcije „Mesec knjige“, priredio je književno veče u prostorijama Narodne biblioteke u Kuli. U prijatnoj atmosferi svoje stihove su kazivali pesnici iz kulske opštine i članovi Kluba“ Staze“, a kao poseban gost nastupio je Slobodan Vučinić iz Podgorice.\nNa pesničkom druženju je učestvovala pesnikinja i osnivač Kluba „Staze“ Jelena Zarubica. Ona se ukratko osvrnula na istorijat delovanja „Staza“, od njenog osnovanja 1974. godine pa sve do današnjih dana. – „Trajemo oko 44 godine, nekada smo radili puno, družili se i sarađivali sa drugim književnim klubovima, ne samo u Kuli već i u drugim mestima bivše Jugoslavije, a naši članovi su dobijali značajne nagrade na književnim konkursima“, istakla je Zarubica. Pored toga, Zarubica je podsetila da su deo ovog kluba činili i brojni akademski slikari, koji su značajno uticali na unapređenje kulturnog i umetničkog života u Kuli.\nJelena Zarubica je pozvala i podstakla mlade ljude da se aktivno uključe u rad i aktivnosti “Kluba književnih i likovnih stvaralaca „Staze“, kako bi se sa novom energijom ovo udruženje nastavilo da živi i stvara.


Bajden poručio Tačiju: ZSO ili gubitak naše podrške - Sputnjik Srbija\n17:21 22 Jun 2021\n13:51 17.08.2016 Preuzmite kraći link\nPotpredsednik SAD Džozef Bajden zapretio je danas u Prištini političkim liderima Kosova da treba da ratifikuju sporazum o demarkaciji sa Crnom Gorom i omoguće formiranje Zajednice srpskih opština na Kosovu ili će, kako je poručio, Priština izgubiti podršku SAD.\nBajden izrazio saučešće za žrtve NATO-a\nBajden je na zajedničkoj konferenciji za novinare nakon razgovora sa kosovskim predsednikom Hašimom Tačijem, rekao da će taj sporazum i formiranje ZSO imati pozitivan uticaj na region.\n„Želim da potpišete sporazum sa Crnom Gorom. To je fer dogovor, i to će imati pozitivan uticaj na region. I Zajednica srpskih opština. Neke odluke se moraju pogurati, ali teške odluke će uroditi plodom. Bol rata je još svež. Sve ovo su sveži ožiljci, ali Kosovo treba da ide napred ka zajedničkoj budućnosti i jednakim pravima za sve građane“, rekao je Bajden.\nDrugi čovek SAD je poručio da Priština mora da ima blisku saradnju sa svojim, kako je rekao, susedima.\nPrema Bajdenovim rečima, i premijer Isa Mustafa i kosovski predsednik Hašim Tači pozitivno su se izjasnili o nastavku razgovora sa Beogradom, uz posredovanje Brisela.\n„To će biti teško, ali neophodno. Sa (premijerom Aleksandrom) Vučićem sam takođe razgovarao o ovom pitanju“, dodao je Bajden i upozorio da albanski političari imaju obavezu i odgovornost da se pridržavaju obaveza koje su date u Briselu.\nBajden je rekao i da nema povratka nazad.\n© Foto : FB/Boris Malagurski\n„Vi ste uspeli da obezbedite nezavisnost i imaćete uticaj ne samo ovde, već i u regionu, uprkos manjinskim mišljenjima opozicije koja preteruje i ne želi da potpiše sporazum sa Crnom Gorom“, izjavio je Bajden.\nJedini način da Kosovo krene napred je zajednička budućnost i promovisanje pomirenja.\n„Mi želimo da imamo jako, multietničko Kosovo“, rekao je Bajden i istakao da je upotreba sile zarad sprečavanja demokratskog procesa neprihvatljivo.\nUkazujući da je reč o pitanju od suštinskog značaja za napredak Kosova u Evropi, Bajden je obećao da će SAD nastaviti da pomažu Kosovo. SAD su, kako je rekao, obezbedile više od dve milijarde dolara pomoći Prištini.\n„Mi želimo da imamo jako Kosovo koje će biti punopravna članica EU“, rekao je Bajden.\nKazao je da mu je čast da imenuje auto-put Uroševac—Gnjilane imenom svog sina Boa Bajdena, ali i da je sve ovo prethodno za Kosovo važnije od ceremonije imenovanja puta.\nHoće li Bajden pomiriti Beograd i Prištinu?\n„Ovde sam da osiguram da će SAD nastojati da Kosovo bude demokratska država. Ovo je vaš izvanredan uspeh za interes moje zemlje. Ako uspete, uspeće i region. Ovaj region nikada nije u potpunosti integrisan u Evropu i naša vizija je evropska integracija“, zaključio je Bajden.\nTači je novinarima rekao da će dijalog sa Beogradom brzo doći na red. Što se sporazuma o demarkaciji sa Crnom Gorom tiče, Tači je potvrdio da je reč o fer dogovoru.\nOn je ponovio da je za Prištinu poseta američkog potpredsednika velika čast.\n„To je velika čast što ste posetili našu nezavisnu državu po drugi put. Kosovo se danas veoma razlikuje od Kosova za koje smo se borili pre 20 godina“, rekao je on.\n17:19 Euleks: Nismo predali predmete ratnih zločina tužilaštvu Srbije\n17:19 Troicki i Milojević korak bliže Vimbldonu, Petrovića pobedio 987. na svetu


Misija OEBS-a: Brojni nedostaci doveli do nejednakih uslova na izborima u Srbiji - European Western Balkans\nMisija OEBS-a: Brojni nedostaci doveli do nejednakih uslova na izborima u Srbiji\nAutor EWB 04. 04. 2022.\nČlanovi međunarodne misije za posmatranje izbora; Foto: FoNet\nBEOGRAD – Na predsedničkim i vanrednim parlamentarnim izborima 3. aprila bile su predstavljene različite političke opcije, ali su brojni nedostaci doveli do nejednakih uslova u kojima su nosionci javnih funkcije bili favorizovani, stoji u saopštenju Međunarodne misije za postranje izbore.\nPreliminarni rezultati i nalazi pokazali su da su tokom izborne kampanje osnovne slobode uglavnom poštovane, ali da je bilo neujednačenog pristupa medijima, neopravdanog pritiska na zaposlene u javnim ustanovama da podrške nosioce javnih funkcija.\n“Značajne razlike u finansiranju kampanja i zloupotrebe administrativnih resursa su zajedno doveli do nejednakih uslova za izborne učesnike” stoji u saopštenju misije.\nKada su u pitanju mediji, međunarodni posmatrači navode da su oni izveštavali o svim učesnicima izbornog procesa, ali da je “večina javnih servisa i privatnih televizija sa nacionalnom frekvencijom favorizovala je aktuelnog predsednika i vladajuću koaliciju, što je ograničilo mogućnost birača da donesu potpuno informisane odluke”.\n“Uprkos dobrim pripremama, izborni dan je obeležilo niz sistematskih proceduralnih nedostataka koji se odnose na postavku u prostoru na biračkim mestima, gužve na biralištima, kršenje tajnosti glasanja i brojne slučajeve porodičnog glasanja.\nNa današnjoj konferenciji za štampu u Beogradu od članova misije koji su izbore moglo se čuti da je zvanične podatke sa birališta trebalo da objavi odgovarajuća institucije, kao što je Republička izborna komisija (RIK), pe nego što to učine kandidati.\n“Podaci o odzivu birača se obično objavljuju vrlo brzo i više bih voleo da je to učinio RIK”, izjavio je koordinator posmatrača Organizacije za evropsku bezbednost i saradju (OEBS) Kirijakos Hađijani, uz konstataciju da su neravnopravni pristup medijima, pritisak na glasače zaposlene u državom sektoru, neravnomernost u finansiraju kampanje i zloupotreba državih sredstava doveli do neravopravnih uslova za učesnike izbora.\nŠef delegacije Evropskog parlamenta Tajs Reten je izrazio žaljenje što RIK ne samo da nije objavila zvanične izbore, već je u nedelju uveče prestala da radi.\n„Zato su rezultate objavili kandidati na izborima, što bi trebalo da učini RIK“, rekao je Reten i dodao da kupovina glasova zahteva reakciju parlamenta i vlade, kako bi se izbegla.\nPrema njegovim rečima misija koju je predvodio na nekim biračkim mestima konstatovala je da tajnost glasanja nije bila zagarantovana. On je najoštrije osudio napad na lidera Pokreta slobodnih građana (PSG) Pavla Grbovića.\n„U medijima je tokom kampanje bila prisutna zloupotreba državnih funkcija i predstavnika vladajuće koalicije. Dobili smo podatke o pritiscima na glasače, a jedinstveni birački spisak i dalje nije dovoljno ažuriran, što omogućava da glasači dolaze na birališta u Beogradu iz drugih gradova“ izjavio je Reten, uz poruku da će Evropska unija pratiti razvoj događaja u Srbiji.\nEvropski parlamentizbori 2022OEBS\nSkrozza: EU samo da ne odmaže u borbi za slobodu medija\nMarko Mečanin 22. 12. 2017.