Broj obolelih od korone premašio 64 miliona - Povezane vesti - Naslovi.net\nBroj obolelih od koronavirusa u svetu premašio je 64 miliona, prema podacima sajta „worldometers”. Preminulih je blizu milion i po, a prema istom izvoru oporavilo se više od 44 miliona pacijenata. Brojke variraju iz sata u sat, a prema poslednjim… »\nMEKSIKO SITI/NJU DELHI… - Broj obolelih od korona virusa u svetu premašio je danas 64 miliona, prema podacima sajta worldometers.info. Preminulih je blizu milion i po, a prema istom izvoru oporavilo se više od 44 miliona pacijenata. Brojke variraju iz… »\nBEOGRAD: Broj obolelih od korona virusa u svetu premašio je danas 64 miliona, prema podacima sajta worldometers.info. Preminulih je blizu milion i po, a prema istom izvoru oporavilo se više od 44 miliona pacijenata. Brojke variraju iz sata u sat, a… »\nBroj obolelih od koronavirusa u svetu premašio je danas 64 miliona, prema podacima sajta worldometers.info. Preminulih je blizu milion i po, a prema istom izvoru oporavilo se više od 44 miliona pacijenata. Brojke variraju iz sata u sat, a prema… »\nPrema poslednjem izveštaju Zavoda za javno zdravlje Kraljevo, od 600 testiranih na korona virus, pozitivne su 243 osobe. U poslednja 24 sata, sa teritorije Kraljeva, prema informacijama Gradskog štaba, još dve osobe su preminule od posledica korona… »\nJoš dve osobe preminule u Kraljevu, 243 novozaraženih\nPrema poslednjem izveštaju Zavoda za javno zdravlje Kraljevo, od 600 testiranih na koronavirus, pozitivne su 243 osobe. U poslednja 24 sata, sa teritorije Kraljeva, prema informacijama Gradskog štaba, još dve osobe su preminule od posledica… »\nBERLIN, LONDON... - U Nemačkoj su u poslednja 24 sata potvrđena 13.604 nova slučaja korona virusa, a preminulo je 388 osoba, saopštio je Institut Robert Koh. Od početka epidemije u toj zemlji je zaraženo 1.067.473 osoba, od kojih je 16.636… »\nTokom jučerašnjeg dana na pregled u kovid ambulantu majdanpečkog Doma zdravlja javilo se 85 pacijenata i kod 11 je dijagnostikovana pneumonija. Testirano je 69 osoba i od 65 pristiglih rezultata 19 je pozitivno, podaci su koje je Danas dobio od… »\nLESKOVAC - Prema poslednjim podacima Zavoda za javno zdravlje Leskovac, na teritoriji Jablaničkog okruga registrovano je 128 novih slučajeva zaraze virusom korona. U Zavodu navode da su u poslednja 24 sata stigla 463 rezultata, od čega za grad Leskovac… »\nU srpskim sredinama na Kosovu i Metohiji su u poslednja 24 sata registrovana 102 nova slučaja zaraze korona virusom, a preminule su dve osobe, saopštio je Krizni štab u Severnoj Mitrovici. Kako se navodi u saopštenju, od poslednjeg preseka testiran je… »\nKOSOVSKA MITROVICA: U srpskim sredinama na Kosovu i Metohiji su u poslednja 24 sata registrovana 102 nova slučaja zaraze korona virusom, a preminule su dve osobe, saopštio je Krizni štab u Severnoj Mitrovici. Kako se navodi u saopštenju, od poslednjeg… »\nU Kolubarskom okrugu 150 novozaraženih, u Valjevu 102\nVALJEVO - Prema poslednjim podacima Štaba za vanredne situacije Valjevo, u Kolubarskom okrugu registrovano je još 150 novoobolelih od virusa korona, od čega je u Valjevu 102, gde su dve osobe i preminule. U Osečini i Lajkovcu registrovan je po jedan… »\nU srpskim sredinama na Kosovu i Metohiji 102 novozaražena, dva preminula\nKOSOVSKA MITROVICA - U srpskim sredinama na Kosovu i Metohiji su u poslednja 24 sata registrovana 102 nova slučaja zaraze korona virusom, a preminule su dve osobe, saopštio je Krizni štab u Severnoj Mitrovici. Kako se navodi u saopštenju, od… »\nRusija: Najviše preminulih u jednom danu od početka epidemije\nMOSKVA: U Rusiji je u poslednja 24 sata od korona virusa preminulo 569 osoba, najviše u jednom danu od početka epidemije. Od poslednjeg preseka potvrđena su 26.402 nova slučaja, saopštio je krizni štab. Do sada je u Rusiji zaraženo 2.322.056 osoba… »\nEpidemiloška situacija u Novom Pazaru je nestabilna i tokom jučerašnjeg dana u kovid ambulanti je bilo 147 pregleda, a od tog broja 77 pregleda urađeno je prvi put, saopštio je Krizni štab Novog Pazara na osnovu podataka koje je njima dostavio… »\nBROJ zaraženih virusom korona u Rusiji porastao je za 26.402 osobe i dostigao 2.322.056, saopštio je Operativni štab za borbu protiv širenja virusa korona. Najteža situacija je u Moskvi - 6.524 i Sankt Peterburgu – 3.697. Broj smrtnih slučajeva za… »\nKRAGUJEVAC - Prema poslednjim podacima Zavoda za javno zdravlje "Kraguj", u Šumadijskom okrugu zabeleženo je 445 novozaraženih virusom korona, od čega najviše u Kragujevcu 316. Kako je saopštio direktor Instituta Dragan Vasiljević, do sinoć u… »\nSOFIJA: U Bugarskoj je u poslednja 24 sata zabeležen rekordan broj preminulih od korona virusa u jednom danu - 221, a zaraženo je još 2.814 osoba, objavljeno je na zvaničnom sajtu za praćenje epidemije. Kako se navodi, od poslednjeg preseka testirano… »\nU Nemačkoj su u poslednja 24 sata potvrđena 13.604 nova slučaja korona virusa, a preminulo je 388 osoba, saopštio je Institut Robert Koh. Od početka epidemije u toj zemlji je zaraženo 1.067.473 osoba, od kojih je 16.636 preminulo, prenosi Rojters.… »\nU Severnoj Makedoniji registrovano je 336 novih slučajeva korona virusa, a 32 osobe su umrle, saopštilo je noćas Ministarstvo zdravlja. Prema podacima za ponedeljak, testirana je 1.181 osoba i pozitivno je 28,45 odsto testiranih, a najviše novih… »\nŽeneva -- Direktor Svetske zdravstvene organizacije Tedros Adhanom Gebrejesus izjavio je danas da je situacija u Meksiku u vezi s korona virusom "veoma loša". On je pozvao vladu te zemlje da se ozbiljno suoči s pandemijom, javlja Rojters. Broj mrtvih… »\nDirektor Svetske zdravstvene organizacije (SZO) Tedros Adhanom Gebrejesus izjavio je u ponedeljak da je situacija u Meksiku u vezi s korona virusom "veoma loša" i pozvao vladu te zemlje da se ozbiljno suoči s pandemijom, javlja Rojters. Broj mrtvih od… »\nDirektor Svetske zdravstvene organizacije (SZO) Tedros Adhanom Gebrejesus izjavio je danas da je situacija u Meksiku u vezi s korona virusom "veoma loša" i pozvao vladu te zemlje da se ozbiljno suoči s pandemijom, javlja Rojters. Broj mrtvih od kovid-19… »\nU Turskoj je osmi dan zaredom zabeležen rekordan dnevni broj preminulih od korona virusa. U poslednja 24 sata, prema podacima Ministarstva zdravlja, preminulo je 188 osoba, a potvrđena je i 31.219 novih slučajeva, što je takođe najviše u jednom danu… »\nSVETSKA zdravstvena organizacija (SZO) prvi put je od početka septembra zabeležila pad broja novozaraženih virusom korona u svetu, izjavio je direktor SZO Tedros Adanom Gebrejesus. On je objasnio da je to povezano sa smanjenjem incidence u Evropi… »\nNovi magazin pre 35 minutajoš 26 povezanih\nSlobodna Evropa pre 2 satajoš 27 povezanih


Katar: Nemamo nameru da obnovimo odnose sa Sirijom\nTanjug 30. maja 2021. 16:30\nDOHA – Katar ne planira da normalizuje odnose sa Sirijom, izjavio je ministar spoljnih poslova Katara šeik Mohamed bin Abdulrahman Al-Tani, nakon što je predsednik Sirije Bašar al-Asad osvojio novi predsednički mandat.\nKatar je bio među nekoliko država iz Zaliva, uključujući i Saudijsku Arabiju, koji je podržao pobunjenika u sirijskom građanskom ratu.\nPojedine zemlje iz regiona, poput Ujedinjenih Arapskih Emirata, žele da normalizuju odnose sa Sirijom nakon što je Asad povratio kontrolu nad većim delom zemlje, javlja Rojters.\nMeđutim, iz Katara poručuju da zasad ne vide ništa prihvatljivo.\n„Nismo videli ništa na horizontu, nikakvo političko rešenje koje je prihvatljivo za sirijski narod. Pristup se nije promenio. Nemamo motiva da obnovimo veze sa sirijskim režimom u ovom trenutku, režimom koji čini zločine nad svojim narodom“, kazao je Tani za britansku televiziju Al Arabija.


Općina Pale u F BIH: Uspješno realizovani projekti UNDP-a – RTV BPK\nOpćina Pale u F BIH: Uspješno realizovani projekti UNDP-a\nNa području općine Pale u Federaciji BIH u proteklom periodu realizovano je nekoliko značajnih projekta. Riječ je o aktivnostima koje su provedene uz podršku UNDP-a , a čija ukupna vrijednost iznosi blizu 150 hiljada KM.\n“Izvršena je nabavka sanitetskog vozila, čija ukupna vrijednost je 80 000 KM, a održane su i edukacije za mlade, ali i žene koje planiraju da se bave krojenjem i šivenjem. Ove aktivnosti koštale su ukupno 20. 000 KM, jer je ujedno izvršena i nabvaka mašina za rad polaznicama”, kazala je Aida Crnčalo.\nTakođer je naglasila da su ovih dana u toku aktivnosti i na uređenju sportskog igrališta u Prači, čija vrijednost iznosi više od 45 000 KM. Sve ove aktivnosti, kako nam je pojasnila Aida Crnčalo, dio su UNDP-ovg programa „ Jačanje uloge mjesnih zajednica“.


Bruto devizne rezerve Narodne banke Srbije (NBS) na kraju decembra 2018. godine su, prema preliminarnim podacima, iznosile 11,26 milijardi evra, saopštila je NBS.\nDeviznim rezervama na tom nivou obezbeđuje se pokrivenost novčane mase M1 od 168 odsto i više od pet meseci uvoza robe i usluga, što je gotovo dvostruko više od standarda.\nNeto devizne rezerve (devizne rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve i drugim osnovima) na kraju decembra iznosile su 8,85 milijardi evra, što predstavlja njihov najviši nivo na kraju jedne godine od kada se na taj način prate podaci od 2000. godine.\nBruto devizne rezerve su u decembru smanjene za 364,7 miliona evra, dok su neto devizne rezerve smanjene za 867 miliona evra, pre svega kao rezultat značajnog smanjenja deviznih obaveza države - i na domaćem i na međunarodnom tržištu (ukupno oko jedne milijarde evra), a u ambijentu ostvarenih dobrih fiskalnih rezultata u 2018. godini, navela je centralna banka.\nKako je objašnjeno, odlivi deviza bili su po osnovu isplate deviznih hartija od vrednosti na domaćem tržištu (73,7 miliona evra), neto razduženja po deviznim kreditima (37,4 miliona evra), kao i po osnovu dospeća dolarske evroobveznice Srbija 2018 (905,8 miliona evra), koje je najavljivano i za koje su devizna sredstva obezbeđivana tokom godine, u najvećoj meri iz dinara, što je doprinelo smanjenju javnog duga i poboljšanju njegove valutne strukture.\nOdlivi iz deviznih rezervi realizovani su i po osnovu uobičajenih aktivnosti banaka u vezi sa deviznom obaveznom rezervom i po drugim osnovima ukupno u neto iznosu od 48,4 miliona evra.\nTi odlivi iz deviznih rezervi, kako je saopštila NBS, u značajnoj meri pokriveni su povećanjem deviznih rezervi po osnovu pozitivnih efekata tržišnih faktora i efikasnog upravljanja deviznim rezervama, zatim po osnovu donacija i ostalim osnovima.\nTrgovina devizama na međubankarskom deviznom tržištu u decembru iznosila je 674,7 miliona evra i bila je za 130,9 miliona evra veći nego u prethodnom mesecu. U 2018. godini u međubankarskoj trgovini realizovano je ukupno oko 6,96 milijardi evra.\nDinar je u decembru nominalno ojačao za 0,1 odsto u odnosu na evro, dok je u 2018. godini nominalno jačanje domaće valute iznosilo 0,2 odsto.\n„Tokom decembra su na domaćem deviznom tržištu bili prisutni prvo deprecijacijski, a zatim i aprecijacijski pritisci, pa je NBS, u cilju ublažavanja prekomernih kratkoročnih oscilacija kursa intervenisala na međubankarskom deviznom tržištu na obe strane (i kupovinom i prodajom deviza) i to u istom ukupnom iznosu - po 30 miliona evra”, piše u saopštenju centralne banke.\nU 2018. godini NBS je intervenisala neto kupovinom 1,580 milijardi evra (kupovina milijardu i 835 miliona evra i prodaja 255 miliona evra).\nVenecuela iz Engleske povlači 14 tona zlata


Biznis za budućnost, projekat "B2B" - Radio televizija Bor\nISTOČNA SRBIJA - Timočki klub iz Knjaževca i RARIS započeli su realizaciju projekta Biznis za Budućnost B2B (Bi-tu-bi). Projekat je namenjen srpskoj dijaspori u Austriji, a njegov cilj je da se svim budućim povratnicima predstave mogućnosti poslovanja i investiranja u domovini.\n"Namera je da se svim zainteresovanim licima u dijaspori predstave aktuelni programi i projekti, ali i druge mogućnosti za započinjanje posla u Srbiji", kaže Boban Kostandinović, projekt menadžer RARIS-a.\nKnjaževački Timočki klub i RARIS do sada su realizovali dva projekta za dijasporu 2013. i 2015. godine, a privatan posao je na ovaj način po povratku u zemlju započelo desetak Kladovljana i Negotinaca iz dijaspore. Projekat Biznis za Budućnost B2B je podržalo Ministarstvo spoljnih poslova Srbije i Uprava za saradnju sa dijasporom i Srbima u regionu.\nUpravljanje biorazgradivim otpadom u istočnoj Srbiji\nUdruženi u borbi protiv bele kuge\nKako do posla? - Klub za traženje posla\nDelta biznis inkubator u Zaječaru\nViše iz ove kategorije Isplata akontacije od obeštećenja za imovinu »


Vučić: Kosovo nije izgubljeno,nema odluke bez Srbije! • HAPPYTV.RS\nVučić: Kosovo nije izgubljeno,nema odluke bez Srbije!\nKosovo nije "izgubljeno" kako neki tvrde, poručio je večeras predsednik Srbije Aleksandar Vučić, jer, dodao je, da je tako, ne bi se tako snažno i toliko borio za njega.\n"Ne bih se ovako i ovoliko za njega borio svakog dana", rekao je Vucić za RTS komentarišući neke napise da je Kosovo izgubljeno i podsetio da je bio najčvršći i najtvrđi u svim razgovorima o tom problemu.\nSituacija je za nijansu bolja za Srbe na Kosovu, ocenio je, i u tom smislu je naveo da ROSU sada nema na severu Kosova i da su tamo prisutni pripadnici KPS sa 99 odsto.\nPredsednik je odbacio navode o tome da kod Mogerini već postoji pripremljen tekst sveobuhvatnoj sporazuma o normalčizaciji odnosa Beograda i Prištine.\nNema, istakao je, ni stolice u UN za Kosovo, niti ima bilo čega, bilo kakve odluke bez Srbije.\nPredsednik je istakao da će kompromisno rešenje za Kosovo i Metohiju biti jako teško postići, ali da je on spreman da za to plati političku cenu, kako naša deca ne bi morala da se bave tim pitanjem.\nUpravo činjenica da bez Srbije nije moguća nikakva odluka, kaže Vučić, podiže našu odgovornost:\n"U tome i jeste naša odgovornost", istakao je i objasnio da je naša odgovornost da brinemo o bezbednosti Srba na Kosovu i Metohiji, o njihovim životima, ali i o našoj teritoriji i o našoj budućnosti.\nKad se sve to ima u vidu jasno je, rekao je, da nema idealnih rešenja, a kakvo god da bude predloženo jasno je da će biti nepopularno.\nOn je odbacio navode da je pronalaženje rešenja za Kosovo i Metohiju neminovno, primetivši da je u SAD neminovno samo platiti porez i umreti, a da u Srbiji čak ni plaćanje poreza, na žalost, nije neminovno.\nVučić ističe da su, šta više, male šanse da se pronađe kompromisno rešenje, i dodao:\n"Ali, spreman sam da politički stradam u borbi za to, a u želji da naša deca u budućnosti mogu da se bave nečim drugim.\nUpitan šta je mislio kad je rekao "težak kompromis", Vučić je ponovio da to znači da ne mogu Albanci da dobiju sve, a Srbija da izgubi sve, a na pitanje da komentariše da je i sam prvi put pomenuo učlanjenje Kosova u UN, a u zamenu za nešto, kaze da on to nije pominjao, ali da su o tome drugi govorili.\n"Ne može Kosovo u UN, osim ako mi ne budemo nečim zadovoljni, a to nikako ne može da bude da priznamo nezavisno Kosovo", istakao je.\nDodaje da je potrebno sagledati realno i objektivno situciju na KiM, da ne damo nešto što imamo i što već kontrolišemo.\n"Mene interesuje da učinim šta je dobro za narod, to je suština svega", rekao je Vučić dodajući da je u to siguran i da stoji iza svih svojih odluka, kao što je bio siguran, recimo, da treba doneti baš takav Zakona o radu kakav smo doneli i da treba smanjiti plate i penzije.\n"I onda su me napadali, a mi sad imamo odličan zakon i imaćemo povećanje penzija i plata i to je sve moglo posle teških odluka i teškog rada", rekao je Vučić.\n"Neće investitori doći nigde gde postoje teritorijalni problemi", porimetio je.\nUkazao je takođe da u BiH živi 33 odsto Srba, u Crnoj Gori oko 20 odsto, da se ne govori o Srbima u Hrvatskoj i da sa svim njihovim poroblemima treba da se suočimo, a da istovremeno očuvamo stabilnost u Srbiji, u kojoj, takođe, živi nekoliko stotina hiljada Bošnjaka, žive Mađari..."i o svima njima treba da brinemo, to je naš posao".\n"U tako delikatnoj situaciji ljudi će shvatiti da samo borbom za bolji život možemo nešto da uradimo, da rešenje leži samo u napretku ekonomije, a ne u teranju inata i sukobima", rekao je srpski predsednik.\n"Jaki ste onoliko koliko ste uvek u stanju da čuvate otadžbinu", rekao je Vučić.\nDodaje da nikom ne treba pretiti, ali da je važno da država uvek može da se odbrani, jer snaga ne sme da bude u argonaciji, već u ekonomskim činjenicama i odbranbenim moćima.\nUpitan da li će u budućnosti biti oružanih sukoba na KiM, Vučić je rekao da tu nema garancija, ali da je dobro što u poslednje četiri godine nijedan Srbin na KiM nije stradao u sukobima.\nRanije je bilo desetine mrtvih u sukobima, sada je bolje, naveo je Vučić i dodao da ima pomaka, ali da je u prirodi Srba da misle da je uvek sve loše.\n"Ima još mnogo da se uradi, ali smo stabilizovali stanje", rekao je Vučić.\n"Ima problema, posebno u metohijskim selima. Najveći problem je sa povratnicima, to je slučaj i sa uhapšenim Bogdanom Mitrovićem, takvih pojedinačnih slučajeva imate. Ranije smo govorili o desetinama mrtvih, a ovo su pojedinačni slučajevi. Učinjen je pomak, biće problema, nemojte da bežimo od toga", ukazao je predsednik.\nPrema njegovim rečima, neozbiljnosti i neodgovornosti u srpskom društvu je mnogo i lako je, kaže, kritikovati sve.\n"Problem sa Kosovom traje 250 godina, da ne pričam o Prvoj, Drugoj, Trećoj prizrenskoj ligi koja nas je najviše koštala. Važno je da govorimo otvoreno, unutar svog naroda i da se ne stidimo. Ja ću da slušam, a onda ću hrabro, za razliku od onih koji ćute u zapećku, da kažem šta je moguće", rekao je Vučić.\n"U svakom trenutku može da se odmrzne. Voleo bih da imam rešenje, a ako ga ne bude, imaćemo zamrznuti konflikt", napomenuo je Vučić.\nKada je reč o ulasku Srpske liste u vladu Ramuša Haradinaja, Vučić je rekao da podršava odluku Liste iako, dodaje, Srbija svoj stav o Haradinaju neće promeniti.\nLicemerne su primedbe upućene Srpskoj listi, jer je alternativa bila Samoopredeljenje, koje zagovara Veliku Albaniju ili da čekamo sledeće izbore, da se rizikuje rušenje naše imovine i napadi na stanovništvo.\n"Da čekamo da pobedimo na izborima sa šest do osam odsto našeg življa, to je besmisleno", rekao je Vučić.\nOn dodaje da je ponosan na tešku brobu koju je vodio u Briselu, kao i da je uveren da se Srbi na KiM osećaju bolje i ne manje sigurno ranije.


Koncert kadeta Vojne akademije na Trgu Republike\nMuzička sekcija Vojne akademije, uz podršku Umetničkog ansambla Ministarstva odbrane „Stanislav Binički“, održala je večeras koncert na Trgu Republike u Beogradu. Nastup je organizovan u okviru gradske manifestacije „Beogradska zima“.\nPrestonička publika uživala je u raznovrsnom muzičkom programu i mogla je da se uveri da kadeti, osim što vladaju vojničkim vrlinama, znanjem i veštinama, učestvuju i u ostalim aspektima društvenog života te da su u svakom smislu budućnost i ponos naše vojske i države.\nVanredni prof. dr potpukovnik Srđan Blagojević istakao je da Vojna akademija ima dugu tradiciju negovanja i razvijanja kulturno-umetničkih sklonosti i veština svojih kadeta.\n– Zapaženi su rezultati folklorne, plesne, retoričke, likovne i ostalih umetničkih sekcija koje postoje u krugu kasarne „ General Jovan Mišković“. Muzička sekcija Vojne akademije postoji dugi niz godina, ali je u prethodnih nekoliko godina doživela pravi preporod. Veliki broj kadeta odlučio je da joj pristupi i da s punim žarom doprinese da se za nju čuje i van naših kapija, kaže potpukovnik Blagojević i dodaje da je entuzijazam kadeta uticao i na upravu Vojne akademije koja je odlučila da ih u toj nameri podrži pa su ove godine nabavljeni najsavremeniji muzički instrumenti za njihovu sekciju.\nOn naglašava da je sve to doprinelo da se održi koncert na Trgu Republike i da se kadeti osete ponosnim što imaju priliku da se na najbolji način predstave svojim sugrađanima.\nKadetkinja 142. klase Vojne akademije Sara Lisinac, član Muzičke sekcije, kaže da je za nju čula i pre nego što je upisala Vojnu akademiju.\n– S obzirom na to da sam završila nižu muzičku školu, mogućnost da osim sticanja vojničkih znanja i veština mogu da nastavim da se bavim muzikom bio je jedan od razloga koji je doprineo odluci da upišem Vojnu akademiju. U Muzičkoj sekciji vlada sjajna atmosfera i mi sa radošću u njoj provodimo slobodno vreme, a novi instrumenti doprineli su da rezultati našeg rada zvuče još bolje, kaže kadetkinja Lisinac.\nVečerašnji nastup bio je prilika da Beograđani porazgovaraju sa kadetima Vojne akademije i učenicima Vojne gimnazije i da se saznaju više informacija o uslovima konkursa i upisa u vojne škole.


Autosedište Nania Cosmo Lux grey 0-25kg - 399895 je moderno, udobno i sigurno autosedište za bebe i decu od rodjenja do 25kg. Poseduje podesivi naslon u kome dete može udobno da spava tokom dužih putovanja a presvlaka se lako skida i održava.\nAutosedište sa polozajima Nania cosmo lux grey je moderno, udobno i sigurno autosedište za bebe i decu od rodjenja do 25kg. Poseduje podesivi naslon u kome dete može udobno da spava tokom dužih putovanja a presvlaka se lako skida i održava.Takodje poseduje dodatne mekane jastučiće za glavu i telo koje obezbedjuju dodatnu udobnost i sigurnost beba.Sistem Side Protection (SP) obezbeđuje dodatnu bezbednost u slučaju bočnih udara. Autosedište sa položajima Nania cosmo lux grey može se koristiti od rodjenja bebe do 4 godine.\nAutosedište sa polozajima NANIA cosmo lux grey 0-25kg karakteristike:\n– grupa: 0/1/2 (o-25 kg),\n– podesivi naslon u 3 položaja (od sedećeg do ležećeg )\n– sigurnosni pojasevi podesivi po visini\n– najnoviji evropski ECE R44/04 sertifikat o bezbednosti (zalepljen na sedištu)


Fon der Lajen u poseti Zapadnom Balkanu od 28. do 30. septembra - Kosovo Online\n15. Septembar 2021. • 12:09\nIzvor: Kosovo onlajn/Tanjug/Koha\nNedavno je predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao da Fon der Lajen uskoro dolazi u Beograd.\nU Evropskoj komisiji kažu da su plan i program posete predsednice EK još u pripremi, ali naglašavaju da njen dolazak na Balkan prethodi samitu EU-Zapadni Balkan koji će se 6. oktobra odrzati u Sloveniji.\n"Samit će biti prilika ne samo da se potvrdi evropska perspektiva Zapadnog Balkana i njegove dalje integracije već i da se obezbedi dodatni podsticaj primeni Evropskog investicionog i ekonomskog plana koji je u samoj srži angažmana EU sa regionom", poručuju iz Brisela.\nU oktobru se takođe očekuje da Evropska komisija izađe sa godišnjim izveštajem o napretku zemalja Zapadnog Balkana na putu evrointegracija.\nNa godišnjoj plenarnoj sednici Evropskog parlamenta Fon der Lajen je rekla da su investicije na Zapadnom Balkanu ulaganja u budućnost EU, prenela je Koha.\nFon der Lajen je rekla da EU sprovodi posebne investicione planove u zemljama regiona i dodala da je EU preduzela mere od početka pandemije koronavirusa, navodeći pomoć u vakcinama za druge zemlje.\nOna se osvrnula i na krizu u Avganistanu, obećavajući da će se povećati humanitarna pomoć EU građanima ove zemlje, koja je prošlog meseca potpala pod kontrolu talibanskih militanata.\nUrsula fon der Lajen Evropska komisija EU Zapadni Balkan\nTo je dobro sto pomazete tom regionu balkana da mogu imati buducnost i mesto u EU treba da budu zahvalni sto imaju pomoc !!!\nUrsula fon der Lajen razgovarala i sa Kurtijem oko nabavke vakcina\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen u objavi na Tviteru potvrdila da je razgovarala sa premijerom Aljbinom Kurtijem i najavila da će „Evropa stajati uz svoje partnere na Zapadnom Balkanu" kroz isporuku Fajzerovih vakcina, kao što je to prethodno najavila i za Crnu Goru, Albaniju i BiH.\nUrsula fon der Lajen najavila 650.000 doza vakcine Fajzer za Zapadni Balkan, ali bez Kosova\nUrsula fon der Lajen: Obnoviti dijalog između Kosova i Srbije


ASNS traži od svih sindikata da zaštite radnike Jure, ali i sve druge radnike u Srbiji - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » ASNS traži od svih sindikata da zaštite radnike Jure, ali i sve druge radnike u Srbiji\nAsocijacija slobodnih i nezavisnih sindikata (ASNS) ocenila je danas da svi sindikati u Srbiji moraju da stanu u zaštitu radnika južnokorejske fabrije Jura, ali i svih drugih radnika, kojima u vreme pandemije korona virusa treba obezbediti potpuno bezbedne uslove za rad.\n„Period vanrednog stanja i pandemije korona virusa je pokazao pravu sliku našeg društva, koja nas sve zajedno mora ozbiljno zabrinuti. U situaciji kada se od građana zahteva da poštuju mere izolacije, u isto vreme se hapsi radnik ‘Jure’, jer se usudio da govori na protestu radnika koji su odbili rad zbog loše epidemiološke zaštite u fabrici, pa još i hteo da o tome govori za TV N1“, navedeno je u saopštenju.\nIz ASNS-a su ironično naveli da bi za vlast „bilo najbolje da mi ‘podanici’ radimo šta nam se kaže, ćutimo i slučajno ne iznerviramo strane investitore, kojima smo uzgred dali milionske subvencije“.\n„Svi sindikati u Srbiji moraju stati u zaštitu radnika ‘Jure’ i svih drugih radnika, ali se i suprotstaviti gušenju slobode govora i drugačijeg mišljenja. Pobeda straha, borba za prava i dostojanstvo moraju dati i daju rezultate“, navedeno je u saopštenju.\nZa 2. decembar zakazana je javna prodaja elektronskim putem Fabrike vode doo Zrenjanin, koja se prodaje u postupku izvršenja koji je pokrenula Erste banka, kao glavni poverilac ove firme.\nMihajlović nenajavljeno u Gornjim Nedeljicama, na lokaciji rudnika litijuma\nMinistarka rudarstva i energetike Srbije Zorana Mihajlović, danas je...\nGrad i građani Luvena zajedno protiv klimatskih promena\nTransportno sredstvo broj jedan u malom belgijskom gradu Luvenu...\nPrva i najveća integrisana online i TV prodavnica u...


ŠAMPIONSKI NIZ Košta za 11. uzastopnu pobedu, Čelsi umakao Arsenalu i Liverpulu devet bodova!\nDarko Nikolić | 17. 12. 2016 - 15:23h\nFudbaleri Čelsija ostvarili su 11. uzasotpnu pobedu, a trijumfom u 17. kolu Premijer lige nad Kristal Palasom (1:0) umakli su najbližim pratiocima, Liverpulu i Arsenalu, makar privremeno na čak devet bodova udaljenosti.\nFoto: Reuters Dijego Košta sa Nemanjom Matićem slavi gol Kristal Palasu\nOvo gostovanje "plavaca" obeležio je Dijego Košta, koji je u 44. minutu iskoristio savršeno lob-dodavanje Sezara Aspilikuete da glavom lobuje Vejna Henesija i postigne jedini pogodak na meču.\nIstina, iako je Kristal Palas zaigrao sa tri napadača u završnici i pritom imao inicijativu, Čelsi je mudro sačuvao stečenu prednost. Tome je od prvog minuta doprineo solidnim nastupom naš reprezentativac Nemanja Matić, a od 79. minuta i Branislav Ivanović, kapiten "orlova" koga je trener Antonio Konte uveo u igru sa klupe za rezervne igrače.\n"Plavci", koji su u finišu strepeli pred pokušajima domaćih, okončanim izuzetno nepreciznim šutevima, mogli su i ranije da otklone sve dileme oko toga kome će pripasti plen sa ovog duela. Najbliži tome bio je Markos Alonso, koji je iz slobodnjaka uzdmrao prečku gola Kristal Palasa, mada teško da će navijači Čelsija žaliti za tom šansom imajući u vidu konačan ishod i pogled na tabelu.\nA uz tabelu ide i podatak da Čelsijeve prve pratioce čekaju teški zadaci. U nedelju, naime, Arsenal gostuje Mančester sitiju, a dan kasnije Liverpul kao gost nastupa u gradskom derbiju protiv Evertona.\nMidlzbro - Svonsi 3:0 (2:0)\n(Negredo 18, 29, De Run 58)\nStouk - Lester 2:2 (2:0)\n(Krkić 39. penal, Alen 45+3 - Uljoa 74, Amarti 88)\nSanderlend - Votford 1:0 (0:0)\nVest Hem - Hal 1:0 (0:0)\n(Nobl 76. penal)\nVBA - Mančester junajted 0:2 (0:1)\n14.30 Bornmut - Sautempton\n17.00 Totenhem - Barnli\n21.00 Everton - Liverpul\nMATIĆ NA VRHU, TADIĆ U DONJEM DOMU Ni…\nSenzacionalni pad Čelsija, Milivojević sa…\nEkipa Kristal Palasa, koja se bori za opstanak u Premijer ligi, priredila je senzaciju u 30. kolu savladavši lidera, Čelsi, sa 1:2, čime je šampionska trka…\nPREMIJER LIGA Nezvani gost u borbi za Ligu…\nČelsi je pobedio Hadersfild kao gost sa 3:1, ali su pravi hit Premijer lige fudbaleri Barnlija, koji su u 17. kolu srušili Stouk sa 1:0 i popeli se na četvrto…\nPovezane teme: Premijer liga , Čelsi , Kristal Palas , Dijego Košta


Sportske.net - Jagodinci očekuju povoljan rezultat u Čačku\nPosle dvomesečne pauze takmičenje u Superligi Srbije nastavlja se za vikend, a fudbaleri Jagodine u subotu od 14 časova igraju protiv Borca u Čačku.\n"Poštujemo Borac, ali u ovom trenutku smo isključivo koncentrisani na naš cilj. Mislim da ćemo imati dobar tim za Čačak, spremni ulazimo u duel, očekujem neizvesnu i otvorenu utakmicu. Nadamo se najpovoljnijem rezultatu", rekao je Gošić na konferenciji za novinare.\nPrvi deo prvenstva Jagodina je završila na 14. mestu na tabeli sa 19 bodova, a Borac je treći na tabeli sa 37 bodova, koliko ima i drugoplasirani Čukarički.\n"Mislim da smo dobro radili u pripremnom periodu, uslovi u Antaliji bili su nam naklonjeni. Odigrali smo dobre utakmice, imali minimalan broj povređenih igrača", rekao je Gošić i dodao da je ekipa u procesu prilagođavanja naročito zbog vremenskih uslova.\nKapiten Jagodine Aleksandar Filipović rekao je da očekuje tešku utakmicu u Čačku.\n"Mi smo u zoni ispadanja. Naravno da bi nam povoljan rezultat dao snage za dalji tok prvenstva. Spremni smo i željno očekujemo utakmicu. Nadamo se najboljem rezultatu kako bismo pobegli iz opasne zone", rekao je Filipović.


Barak: Pristanak Irana ne isključuje napad Izraela – Nadlanu.com\nBarak: Pristanak Irana ne isključuje napad Izraela\nObjavljeno 23. maja 2012. / 08:19:28\nJERUSALIM, 23. maja 2012. (Beta-AP) – Mogućnost izraelskog vojnog napada na Iran još nije isključena, iako je Teheran načelno pristao da inspektorima UN omogući pristup svojim nuklearnim postrojenjima, izjavio je u sredu ministar odbrane Izraela Ehud Barak.\nKako je ocenio za izraelski Vojni radio, radi se samo o pokušaju Irana da kupi vreme, što je sa stanovišta jevrejske države problematično.\n“Nuklearno (opremljeni) Iran se ne može tolerisati, i nijedna opcija ne sme biti isključena”, rekao je Barak, koji je izrazio skepsu u pogledu sporazuma sa Iranom.\nZapadne zemlje na čelu sa SAD i Izraelom izražavaju bojazan da Iran pokušava da napravi atomsku bombu. Iran tu optužbu odbacuje i tvrdi da njegov nuklearni program isključivo ima mirnodopsku, civilnu svrhu.\nPredstavnici Irana i šest svetskih sila – SAD, Rusije, Kine, Velike Britanije, Francuske i Nemačke, trebalo bi da se sastanu u sredu u Bagdadu radi nove runde pregovora u vezi sa nuklearnim programom Teherana.\nUsvajanje kvota za upis budućih brucoša\nU Egiptu počeli predsednički izbori


Poslovne vesti - Ekonomski barometar (maj 2016.) - Nedeljnik Vreme\nPriznanje za Darka Babića\nDarko Babić, direktor kompanije DHL International Beograd d.o.o. ovogodišnji je dobitnik nagrade "Brand Leader Award" u oblasti transporta i logistike. Prestižno priznanje direktoru kompanije DHL International Beograd, Darku Babiću, dodeljeno je na Biznis konferenciji "Transport i logistika Jugoistočne Evrope – TIL 2016" koja je održana 14. aprila u Beogradu. Uz izraze zahvalnosti organizatorima, Darko Babić, direktor kompanije DHL International Beograd, istakao je da nagrada "Brand Leader Award" predstavlja značajno priznanje ali istovremeno i izazov za kontinuirano unapređenje nivoa usluga i odnosa sa klijentima kompanije DHL.\n154 miliona evra prihoda u Q1\nAtlantic grupa je u prvom tromesečju 2016. ostvarila 154 miliona evra prihoda od prodaje, što je u nivou prihoda ostvarenih u istom periodu prošle godine. Dobit pre kamata i poreza (EBIT) manja je za 5,1 odsto, najviše zbog ulaganja vezanih uz pokretanje vlastite distribucije u Nemačkoj i Austriji kao i nepovoljnog kretanja kursa stranih valuta, i iznosi 9,3 miliona evra. Neto dobit nakon manjinskih interesa iznosi šest miliona evra i veća je za 1,6 odsto u odnosu na prvo tromesečje 2015. Od važnih poslovnih događanja u prva tri meseca ističe se dovršavanje priprema za širenje poslovanja u Nemačkoj i Austriji, gde je Atlantic grupa krajem 2015. osnovala vlastite distributivne kompanije s namerom značajnijeg ulistavanja odabranog asortimana vlastitih brendova kod ključnih kupaca na ovim tržištima.\nElektronska plaćanja povećavaju BDP\nKrajem aprila, Visa Inc. objavila je rezultate nove studije Moody’s Analytics 2016 koja obuhvata analizu uticaja elektronskih plaćanja na ekonomski rast 70 zemalja u periodu od 2011. do 2015. godine. Studija koju je naručila kompanija Visa pokazuje da je upotreba elektronskih načina plaćanja među kojima su kreditne, debitne i pripejd kartice uvećala BDP analiziranih ekonomija za 296 milijardi dolara, dok je potrošnja roba i usluga u domaćinstvima rasla, u proseku, za 0,18 procenata godišnje. Takođe, ekonomisti Moody’sa procenjuju da je povećana učestalost elektronskih plaćanja uticala i na kreiranje oko 2,6 miliona novih radnih mesta godišnje, tokom proteklih pet godina. Sedamdeset zemalja koje su obuhvaćene istraživanjem čine skoro 95 odsto svetskog BDP-a. Kada je reč o Srbiji, povećana upotreba elektronskih načina plaćanja obezbedila je uvećanje BDP-a naše zemlje za 230 miliona dolara, dok je potrošnja roba i usluga u domaćinstvima povećavana za prosečno 0,19 procenata godišnje. Doprinos povećane upotrebe kartica ogleda se i u 2939 radnih mesta u Srbiji godišnje, u periodu od 2011. do 2015. godine.\nNa osnovu Uredbe Vlade Republike Srbije o raspodeli podsticaja u poljoprivredi i ruralnom razvoju u 2016. godini, Komercijalna banka je počela sa prijemom zahteva za subvencionisane kredite. Krediti se odobravaju u saradnji sa Ministarstvom poljoprivrede, a namenjeni su registrovanim poljoprivrednim gazdinstvima u aktivnom statusu. Krediti se odobravaju u dinarima, bez valutne klauzule, uz fiksnu kamatnu stopu od 3 odsto na godišnjem nivou. Rok otplate za ove kredite je do tri godine, uz mogućnost korišćenja grejs perioda do godinu dana. Namena kredita obuhvata razvoj stočarstva i nabavku hrane za životinje, razvoj povrtarstva, voćarstva, vinogradarstva i cvećarstva, kao i ulaganja u novu poljoprivrednu mehanizaciju i opremu. Maksimalan iznos kredita je pet miliona dinara za fizička lica, preduzetnike i pravna lica, odnosno 15 miliona dinara za zemljoradničke zadruge.\nPriznanje Ministarstva rada\nKompanija Hemofarm dobitnik je Nacionalnog priznanja "28 april" za predanost vrednostima bezbednosti i zdravlja na radu i širenju kulture prevencije. Ovo je druga godina zaredom da Hemofarm dobija priznanje za brigu o 2600 zaposlenih u jednoj od najosetljivijih i najzahtevnijih industrija.\nNa svečanosti u Ateljeu 212, Uprava za bezbednost i zaštitu na radu dodelila je priznanja pravnim licima, preduzetnicima i pojedincima povodom 28. aprila – Svetskog dana bezbednosti i zdravlja na radu. Generalni direktor Hemofarma Ronald Seeliger istakao je da ova kompanija svake godine u edukaciju iz ove oblasti uloži više od 300 hiljada evra i da se svaki evro isplati.\nSporazum sa Fakultetom za mašinstvo i građevinarstvo\nKompanija Nelt potpisala je Sporazum o poslovno-tehničkoj saradnji sa Fakultetom za mašinstvo i građevinarstvo u Kraljevu. U cilju približavanja teorije i prakse Sporazum treba da doprinese primeni razvijenih naprednih tehnoloških rešenja u studentskoj praksi i usmeravanju studenata ka savremenim biznis modelima. Ovom prilikom je održano predavanje predstavnika kompanije Nelt i Banim reklame, koja je od prošle godine pridružena Nelt grupi, a potpisivanju Sporazuma prisustvovali su osnivači i direktori Nelta, Nebojša Šaponjić i Ranko Sočanac.\nNovi proizvod životnog osiguranja\nGenerali Osiguranje Srbija razvilo je inovativan i jedinstven proizvod na našem tržištu koji kombinuje klasičan vid životnog osiguranja sa ulaganjem u investicione fondove, tzv. "unit-linked proizvod". Generali Mozaik namenjen je klijentima koji žele dugoročno da štede i obezbede finansijsku sigurnost za svoje najmilije, ali i da aktivno investiraju na tržištu kapitala tako što će upravljanje imovinom prepustiti finansijskim stručnjacima. Predsednik Izvršnog odbora i generalni direktor Generali Osiguranja Srbija, Dragan Filipović je tim povodom izjavio: "Poslovi životnog osiguranja povezani sa investicionim jedinicama znatno su se povećali tokom poslednjih nekoliko godina u zemljama Evropske unije. Izmenama zakona o osiguranju omogućeno je uvođenje ovakvih proizvoda i na tržište Srbije. Ipak, za širi potencijal razvoja unit–linked proizvoda, potrebna je i promena druge zakonske regulative u domenu proširenja slobodnog prostora za ulaganje i upravljanje sredstvima, a samim tim i veću ponudu fondova."\nTITAN Cementara Kosjerić:\nProslava 40 godina postojanja\nPočetkom aprila, TITAN Cementara Kosjerić obeležila je 40 godina iskustva, tradicije i znanja, čime je, iako najmlađa među cementarama, potvrdila svoju lidersku poziciju, saopšteno je iz kompanije. Cementara je danas ekonomski, ekološki i društveno najodgovorniji proizvođač građevinskih materijala, a samo u protekloj deceniji uložila je više od 60 miliona evra u poslovanje. Sa današnjim proizvodnim kapacitetom od oko 750.000 tona cementa godišnje, Titan pokriva značajne delove Srbije i Crne Gore, vodeći računa o ispunjenju najviših standarda u oblasti upravljanja kvalitetom, zaštiti životne sredine i bezbednosti i zdravlja na radu. Samo u poslednjoj deceniji TCK je u ove oblasti, ali i u optimizaciju procesa rada i povećanje kapaciteta, uložila oko 60 miliona evra. Kompanija je u 2015. godini dostigla gotovo tri godine bez povrede na radu, dok finansijska podrška lokalnoj zajednici premašuje iznos od 15 miliona evra, navodi se u saopštenju.\nLider u kastodi uslugama\nPrema specijalizovanoj US publikaciji "Global Custodian Magazine" (www.globalcustodian.com), Vojvođanska banka je u 2015. godini proglašena za najbolju banku u kastodi uslugama u Srbiji. "Global kastodijan magazin" je vodeći svetski časopis, koji na globalnom nivou prati poslovanje sa hartijama od vrednosti. Predmet evaluacije bile su domaće banke (banke Agenti) kroz kvalitet kastodi usluga koje pružaju inostranim finansijskim institucijama. Ovaj rezultat ostvaren je na osnovu anketiranja u kojem su profesionalni klijenti ocenili kvalitet usluga, sigurnost, efikasnost i profesionalnost banke prilikom pružanja kastodi usluga. "Izuzetno smo ponosni na činjenicu da već četvrtu godinu zaredom držimo lidersku poziciju na polju kastodi usluga. Odlični odnosi sa klijentima, moderan sistem za izvršavanje usluga, kao i efikasnost u pružanju kastodi usluga značajno su doprineli ovom uspehu. U cilju pružanja što boljih usluga sa hartijama od vrednosti, nastavićemo da unapređujemo poslovanje i gradimo čvrste odnose sa klijentima, kako bi Vojvođanska banka zadržala vodeću poziciju u ovoj oblasti", izjavio je Xenofon Damaskos, član Izvršnog odbora Vojvođanske banke. Kastodi usluge su usluge čuvanja i administriranja hartija od vrednosti i sa tim povezanim novčanim sredstvima, zatim usluge naplate prihoda od hartija od vrednosti i kompleksne korporativne usluge koje proističu iz vlasništva nad domaćim ili stranim hartijama od vrednosti.\nTokom prvog kvartala 2016. godine kompanija Vip mobile je ostvarila prihod od 6,2 milijarde dinara, što je 21,5 odsto više u odnosu na 2015. godinu, a dobit pre kamate, amortizacije i poreza (EBITDA) zabeležila je rast od 22 odsto, do sume od jedne milijarde dinara, i jedno i drugo po uporedivoj osnovi. Na kraju marta, Vip je imao više od dva miliona korisnika i udeo na tržištu od 22,6 odsto. Iz kompanije je saopšteno da će do kraja 2016. godine brzom Vip 4G mrežom biti pokriveno 75 odsto stanovništva Srbije, uključujući sva mesta sa preko 10.000 stanovnika.


Beograd: Prazno 1,5 miliona kvadrata poslovnog prostora - BGnekretnine blog\nBeograd: Prazno 1,5 miliona kvadrata poslovnog prostora\nAgencija za privatizaciju, agencije za prodaju nekretnina, Kalemegdan, poslovni prostor, Rad internacionala, slavija, Vracar, Zgrada "Jugoeksporta"\nBeograd, Novosti 007 Apr 2014\nBeograd - Zgrada "Jugoeksporta" u Kolarčevoj ulici, elitnoj zoni glavnog grada, ni posle 19 pokušaja prodaje u proteklih pet godina nije našla novog vlasnika.\nU Srbiji danas postoji oko milion i po kvadrata praznog poslovnog prostora, uključujući fabrike i razne proizvodne hale, procenjuju u agencijama za prodaju nekretnina.\nPoslovna zdanja velike kvadrature teško nalaze kupca. Ni atraktivne lokacije u centru Beograda više nisu kolač oko koga se (za)kupci otimaju, jer prazan kancelarijski prostor meri se sa više od 100.000 kvadrata. Zato i ne čudi što pomenuta zgrada "Jugoeksporta" još bezuspešno čeka novog vlasnika.\nCena po kojoj je Agencija za privatizaciju ponudila ovo zdanje firme u stečaju bila je oko 50 miliona evra. U agencijama za promet nekretnina tvrde da je 9.000 evra po kvadratu nerealno visok iznos. Ocenjuju da bi po ceni od 5.000 evra za kvadrat mogao da "prođe" samo lokal u prizemlju zgrade "Jugoeksporta", dok kancelarijski prostor na spratovima ne može da se proda za više od 2.000 evra za kvadratni metar.\n"Nije tačno da nema zainteresovanih, ali potencijalni investitori odustaju jer treba uplatiti 10 odsto depozita, što je u ovom slučaju veoma veliki iznos", kaže Nedeljko Malinović, vlasnik agencije "Legat".\n"Ako ne kupe zgradu, ta sredstva bi im bila "zarobljena" bar mesec dana, što im se, u ovom trenutku, kada keša nema, nikako ne isplati. Depozit mogu da reše garancijama, ali i to košta. A, prethodno od Agencije za privatizaciju treba i da se otkupi dokumentacija", navodi on.\nMalinović kaže da potencijalni investitori žele nekretnine koje imaju "čiste papire", gde su u potpunosti razrešeni imovinsko-pravni odnosi i gde ne postoji opasnost da je zdanje eventualno i predmet restitucije.\nAgencija za privatizaciju godinama ne može da proda još jednu zgradu preduzeća u stečaju, koja je na dobroj lokaciji, u Kosovskoj ulici u Beogradu. Reč je o 3.568 kvadrata u vlasništvu "Rad internacionala" koji su se, po ceni od oko 2.500 evra po kvadratu bezuspešno prodavali čak šest puta. Za nju je, ipak, bilo zainteresovanih, ali su poverioci odbili ponudu koja je bila nešto malo ispod polovine procenjene vrednosti.\n"Danas u Beogradu poslovni prostor u zavisnosti od površine i lokacije može da se zakupi za tri do 25 evra po kvadratu mesečno. Koliko su cene pale najbolje govori primer, recimo, lokala od 100 kvadrata na Vračaru, koji je pre krize izdavan za 1.500 evra mesečno, a sada ga nude u zakup za 500 evra. Jedino je potez od Slavije do Kalemegdana razgrabljen i drži najvišu cenu", navodi Malinović.\nRekordna vrednost koju je jedan lokal dostigao u prodaji je čak 42.000 evra po kvadratu. Vlasnik preduzeća "Radiks" je 2007. godine, a aukcijskom nadmetanju, za 361 kvadrat u Knez Mihailovoj ulici u Beogradu, platio čak 1,27 milijardi dinara, što je tada bilo 15,1 milion evra. To je bio lokal koji je pripadao nekada čuvenom "Jugoeksportu".


Kreativna radionica Kulturno obrazovnog centra „Toplica“ za predškolce - Grad Prokuplje\nU okviru obeležavanja „Dečije nedelje“, Kulturno obrazovni centar „Toplica“ u Prokuplju, danas je ugostio najstariju grupu polaznika Predškolske ustanove „Neven“, i za njih organizovao kreativnu radionicu o dečijim pravima.\nKroz igru, na zabavan način, deca su oslikavala i oblačila papirne lutke, i u isto vreme se upoznavala sa svojim pravima, kao što su pravo na život, na bezbedno odrastanje, učenje, slobodnu igru…\nMališani su, bojeći lica lutkama, saznali da se, osim po boji kože, deca ni po čemu drugom ne razlikuju, i da imaju ista prava.\n-Gotovo svake nedelje, za predškolce i decu školskog uzrasta imamo neki kreativan program, bilo da se radi o kreativnim radionicama, koje su veoma popularne, ili o nekoj drugoj zabavnoj vrsti druženja, kazala je direktorka KOC-a Ljiljana Krasić.\nPrema njenim rečima, godišnje kroz takve keativne radionice prođe više od hiljadu dece iz Prokuplja, što najbolje govori o interesovanju koje za ovakav vid učenja, kroz zabavu, školarci pokazuju.\n-Već sledećeg meseca, imaćemo obeležavanje „Svetskog dana deteta“, gde ćemo takođe imati odgovarajući program, kazala je Krasić.\nKako je naglasila, u okviru Kulturno obrazovnog centra „Toplica“, organizuju se kreativne radionice i za odrasle, putem kojih oni iskazuju kreativnost i korisno utroše slobodno vreme.


U toku je sprečavanje uzurpacije državnog zemljišta - RTV Sreće Sombor\nU toku je sprečavanje uzurpacije državnog zemljišta\nSkupština grada Sombora donela je Odluku o skidanju useva sa poljoprivrednog zemljišta u javnoj svojini Republike, odnosno Grada Sombora, a koje se nalazi na teritoriji Grada Sombora.\nGradskom Odlukom preciziran je način postupanja saglasno članu 62. stav 6. i 7. Zakona o poljoprivrednom zemljištu koji propisuje: „Ako poljoprivredni inspektor zapisnikom utvrdi da nepoznato lice koristi poljoprivredno zemljište u državnoj svojini bez pravnog osnova nadležni organ jedinice lokalne samouprave donosi odluku o skidanju useva.“\nSaglasno navedenom, Grad Sombor je i u proizvodnoj 2019/2020 godini nastavio sa doslednom primenom propisa i pristupio skidanju useva sa poljoprivrednog zemljišta koje je u javnoj svojini Republike Srbije, odnosno Grada Sombora, a korišćeno je bez pravnog osnova odnosno nije utvrđeno ko je uzurpator istog.\nPrvo skidanje useva u ovoj proizvodnoj godini izvršeno je u Čonoplji, a skidan je usev ječma. Skidanje useva sprovelo je Odeljenje za poljoprivredu i zaštitu životne sredine u saradnji sa Poljočuvarskom službom grada Sombora.\nNakon prodaje skinutih useva, sredstva ostvarena prodajom istog raspodeliće se tako da 30% predstavlja prihod budžeta Republike Srbije, 30% prihod je budžeta Autonomne pokrajine, a 40% prihod je budžeta Grada Sombora.\n(VIDEO) Asocijacija žena Sombor organizovala 20. „Dan žitnih polja“\nVesti 30. jun 2020.


GRANICA Archives - Jutarnji GLASnik\nU Prištini počeli da „crtaju“ granicu sa Srbijom Članovi Komisije kosovske vlade za demarkaciju granice, prikupljanjem dokumentacije, počeli su pripreme za obeležavanje linije sa centralnom Srbijom, izjavio je predsednik te komisije Špejtim Bulići, javlja RTS. Bulići je, kako prenose prištinski mediji, rekao da „ne vidi prepreku za obeležavanje granične linije“. „Pripreme u komisiji, prikupljanjem faktografske […]\n„Otvaranje granice Kosova i Albanije“ Granica Kosova i Albanije ukida se 1. januara 2019 Ministar dijaspore Albanije Pandeli Majko najavljujuje otvaranje „granice“ između Albanije i Kosova, prenosi kosovski portal Lajmi.net. „Želimo da otvorimo granicu između Albanije i Kosova. Premijer mi je rekao da je doneta odluka. Od 1. januara počinje slobodno kretanje između Albanije i […]


"Neki pogrešno shvatili da SAD traže promenu granice" - B92.net\nPriština -- Novi amerièki ambasador na Kosovu Filip izjavio je da su "neke osobe pogrešno shvatile" da SAD podstièu promene granice ili razmenu teritorija.\nIzvor: Beta petak, 7.12.2018. | 23:05 -> 07:00\n"Novi šefovi u Vašingtonu su se potrudili da objasne da smo zainteresovani za sporazum koji je dogovoren dobrom voljom izmeðu strana", izneo je on.\nAmbasador je rekao da "SAD nemaju predrasude šta može da sadrži sveobuhvatni sporazum u dijalogu. Može biti da obe strane, u dobroj volji, stvarno dobrom voljom, odluèe da urede granicu. One mogu da odluèe i da to ne urade, i mi, verujete, mi razumemo duboku uznemirenost, istorijske razloge, zašto je pitanje granice izuzetno komplikovano".\n"Ponovo želim da kažem da ih moja zemlja (SAD) ne tera na to. Ne vidimo obavezno ovo pitanje kao kljuè dijaloga", kazao je on.\nAmbasador Kosnet je rekao da vidi da je veliki deo dijaloga usredsreðen upravo na pitanje granica.\n"Mislim da su razgovori o granici samo jedan aspekat široke lepeze diskusija koje treba da se održe izmeðu dve zemlje i takoðe treba da se dotakne ekonomska saradnja, bezbednost, kultura, obrazovanje, pravosuðe, posebno pravda, široka gamu pitanja o kojima treba da razgovaraju dve vlade i znaèajno je da se ne zadržimo na samo jednom aspektu problema", kazao je on.\nAmerièki ambasador je istakao da su Kosovo i Srbija dve suverene države.\n"Mi æemo uvek podržati Kosovo", kazao je amerièki ambasador, "iako se slepo ne slažemo sa svakom idejom koja dolazi iz vlade Kosova".\n"Ali æemo podržati Kosovo u naporima za uspostavljanje mira, prosperiteta, pravde u zemlji i regionu", kazao je Kosnet i dodao da je znaèajno istaæi da su SAD spremne da podrže strane za održivo i obostrano korisno rešenje, ali da one, SAD, "ne pišu scenario" za to.


Američki ambasador u Rusiji podneo ostavku - 06.08.2019, Sputnik Srbija\nAmbasador Sjedinjenih Američkih Država u Rusiji Džon Hantsman predao je američkom predsedniku Donaldu Trampu svoju ostavku i namerava da napusti svoju funkciju... 06.08.2019, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, džon hantsman\n17:46 06.08.2019 (Osveženo: 19:14 06.08.2019)\n© Sputnik / Ilья Pitalev / Uđi u foto-galerijuAmerički ambasador u Rusiji Džon Hantsman\nAmbasador Sjedinjenih Američkih Država u Rusiji Džon Hantsman predao je američkom predsedniku Donaldu Trampu svoju ostavku i namerava da napusti svoju funkciju 3. oktobra, piše list „Solt Lejk tribjun“.\nList je objavio kopiju Hantsmanovog pisma datiranog 5. avgusta.\nOstavka će stupiti na snagu početkom oktobra, da bi bilo dovoljno vremena da se imenuje i potvrdi naslednik, napisao je Hantsman.\nDiplomata je dodao da je prethodno obavestio predsednika Trampa i državnog sekretara Majka Pompea da on i njegova porodica žele da se vrate u Sjedinjene Američke Države nakon dve godine službe „kako bi se ponovo povezali sa našom rastućom porodicom i sa obavezama kod kuće“.\nHantsman je istakao da Sjedinjene Američke Države moraju da nastave da smatraju Rusiju odgovornom za njeno „preteće ponašanje“ prema Vašingtonu i njegovim saveznicima.\nOn je prethodno bio ambasador u Kini i u Singapuru, a takođe je radio kao zamenik trgovinskog predstavnika i kao guverner države Juta.


RT: SAD žale zbog „neželjene eskalacije“ i zadržavaju pravo da uzvrate nakon ruskog odgovora na sankcije\nDok je Rusija stavila na crnu listu osam sadašnjih i bivših američkih zvaničnika i proterala deset diplomata u znak odmazde za američke sankcije, Stejt department je žali zbog „eskalacijskog“ odgovora, te saopštio da bi Vašington mogao da odgovori.\n„Naše nedavne akcije bile su proporcionalne i primerene štetnim aktivnostima Rusije. Saopštenje ruske vlade bilo je eskalacijsko i za žaljenje “, rekao je portparol Stejt departmenta Fogi Botom.\n„Nije nam u interesu da ulazimo u eskalacioni ciklus, ali zadržavamo pravo da odgovorimo na bilo kakve ruske mere protiv Sjedinjenih Država.“\nOn je reagovao na saopštenje da će Moskva proterati deset američkih diplomata, ograničiti broj viza za osoblje Stejt departmenta i zabraniti američkoj ambasadi da zapošljava građane Rusije i trećih zemalja kao administrativno osoblje.\nMemorandum iz 1992. godine, koji omogućava američkim diplomatama da se slobodno kreću po Rusiji, takođe je „proglašen nevažećim zbog sistematskih kršenja“ od strane Amerikanaca, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova Rusije.\nTakođe postoje planovi za „zaustavljanje aktivnosti ... američkih fondacija i nevladinih organizacija pod kontrolom Stejt departmenta i drugih američkih vladinih agencija“, jer SAD „ne pokazuju nameru da smanje svoje sistematične subverzivne napore“.\nObe mere su odgovor na izvršne naloge američkog predsednika Džoa Bajdena kojima je sankcionisano 30 ruskih fizičkih lica i entiteta zbog navodnog mešanja u američke predsedničke izbore 2020. godine i navodne umešanosti u hakovanje "SolarVindsa", što je Rusija oštro negirala. Bajden je takođe proterao 10 ruskih diplomata i zabranio američkim kompanijama da trguju ruskim državnim dugom.\nRusija je takođe odlučila da odgovori na Bajdenovu odluku o sankcionisanju nekoliko ruskih zvaničnika optuženih, bez pruženih dokaza, za umešanost u navodno „trovanje“ opozicionog blogera Alekseja Navaljnog. Moskva je zabranila ulazak u Rusiju za osam sadašnjih i bivših američkih zvaničnika.\nZabrana se odnosi na direktora EF-Bi-Aja Kristofera Reja, ministra za nacionalnu bezbednost Alehandra Majorkasa, državnog tužioca Merika Garlanda, direktora Nacionalne obaveštajne službe Avril Hejns, direktora Federalnog zatvorskog biroa Majkla Karvahala i savetnika za unutrašnju politiku predsednika Džoa Bajdena, Suzan Rajs. Rusku crnu listu takođe je dopunio bivši savetnik za nacionalnu bezbednost Džon Bolton, kao i Džejms Vulzej, koji je vodio Ciju između 1993. i 1995. godine, a nedavno napisao knjigu „Operacija zmaj: Unutar tajnog rata Kremlja protiv Amerike“, u kojoj se optužuje Sovjetski Savez za atentat na američkog predsednika Džona Kenedija 1963. godine.\nNeobičan korak za objavljivanje odgovora preduzet je "s obzirom na neviđene komplikacije u rusko-američkim odnosima koje je izazvao Vašington", saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova.\nAmeričke sankcije i poruke iz Vašingtona „pokazuju da Vašington nije voljan da sluša i ne ceni uzdržanost koju smo pokazali uprkos napetostima koje je Vašington ciljano podgrevao od Obamine administracije, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova.\n"Ne sme biti sumnje, ni jedan krug sankcija neće ostati bez odgovora."\nRusija bi „želela da izbegne dalju eskalaciju“ sa Sjedinjenim Državama, ali ne može to učiniti dok Vašington govori jedno, a čini drugo.\nMinistar spoljnih poslova Sergej Lavrov rekao je novinarima u petak da je Rusija mogla da nanese "bolnije mere" američkim preduzećima, ali da je odlučila da to ne čini u ovom trenutku.\nfoto: © REUTERS/Joshua Roberts / RT/ vostok.rs


-pročitajte još: Vojni savezi, podmornice i pare: U Parizu su jako ljuti\nU međuvremenu je, posle nekoliko dana oklevanja, i politički vrh Evropske unije stao na stranu Francuske. Predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen rekla je za CNN: „Jedna od naših država-članica tretirana je na način koji nije prihvatljiv. Želimo da znamo šta se desilo i zašto.“\nAmerički državnog sekretar Blinkena (desno) tokom posete Parizu u junu sa premijerom Francuske Le Drijanom\nPortparol Jelisejske palate u ponedeljak (21.9.) je ukazao na to da su pregovori o trgovini u nadležnosti Evropske komisije. On je dodao da će Francuska zastupati svoje interese kao što to uvek čini u evropskim trgovinskim pitanjima. Ipak, on smatra da je postalo neophodno da Evropljani „dalekosežno kolektivno razmisle“, pa je moguće da u takvoj pauzi za razmišljanje pregovori sa Australijom budu zamrznuti.\nFrancuski arhipelag Nova Kaledonija u susedstvu je Australije\nKljučne reči Francuska, SAD, atomska podmornica, AUKUS, Australija, Velika Britanija, Kina, svet\nTrajni link https://p.dw.com/p/40bKO\nAUKUS: Jasna poruka Kini 16.09.2021\nSjedinjene Američke Države i Velika Britanija žele da pomognu Australiji u gradnji atomskih podmornica. To je jasna poruka Kini, zemlji koja je ekonomsko i vojno u usponu.


Ekonomisti tvrde: Rast BDP posledica poređenja sa malim rastom 2017. | Gde Investirati\nEkonomisti tvrde: Rast BDP posledica poređenja sa malim rastom 2017.\nEkonomisti tvrde da je rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) u prvom polugodištu ove godine od 4,5 odsto u odnosu na isti period prošle godine posledica poređenja sa slabim rastom u prošloj godini pa nije razlog za “veliko hvalisanje”.\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali rekao je da je rast BDP od 4,5 odsto u prvih šest meseci “impresivan rezultat jer je to najviša stopa rasta za prvih šest meseci u poslednjih 10 godina”.\nEkonomista Dragovan Milićević rekao je za Betu da uprkos rastu BDP-a od 4,5 odsto teško da će se na kraju godine premašiti projektovani rast od tri ili 3,5 odsto.\n“Rezultati iz ove godine izgledaju bolji nego što jesu zbog toga što su dobijeni poređenjem sa niskom bazom, odnosno rastom BDP u prvoj polovini, pa i cele prošle godine jer je iznosio svega oko 1,9 odsto”, rekao je Milićević.\nDodao je da se ti “impresivni” rezultati koriste za političke priče i obećanja.\nFaktori rasta BDP – domaća potrošnja, izvoz i investicije, ne ukazuju, kako je rekao, da bi rast BDP od 4,5 odsto mogao da se zadrži na kraju ove godine.\n“Rast BDP će u drugoj polovini godine biti usporeniji, a što je u prvom delu godine bio 4,5 odsto to je posledica i blagog rasta potrošnje i bilo je očekivano”, rekao je Milićević.\nOn je istakao da se može napraviti “različita statistika u zavisnosti šta se izabere za poređenje pa tako cifre mogu dati lažnu sliku o stvarnosti”.\nAko se nepravilno obračuna BDP i “naduva”, prema njegovim rečima to omogućava da se poveća i deficit u budžetu, a istovremeno fiktivno smanji učešće javnog duga u BDP.\nEkonomista Srboljub Antić rekao je Beti da je Srbija jedna od najsiromašnijih zemalja i da je “neopravdano hvalisanje rastom BDP od 4,5 odsto kada se zna sa čim je upoređen”.\n“Čak i da se taj rast od 4,5 odsto održi na kraju godine, nema razloga za slavlje jer se iz ove zemlje beži”, rekao je Antić.\nDa bi neka vlast imala razloga za radovanje trebalo bi, kako je rekao, da vodi zemlju tako da se dostigne rast od sedam do deset odsto godišnje u periodu od deset godina.\n“Nemačka je prošle godine imala rast BDP od 2,8 odsto, Srbija od 1,8 odsto, ali je u Nemačkoj društveni proizvod po stanovniku osam puta veći nego u Srbiji”, rekao je Antić i dodao da smo “svakodnevno bombardovani pričama o boljem životu, a da svako zna koliko mu je dobro”.\nSrbija, prema njegovim rečima, ima predimenzioniranu javnu potrošnju, pa bi povećanje plata i penzija, kako je i preporučio Međunarodni monetarni fond (MMF), bilo prihvatljivo od januara sledeće godine, umesto, kako se najavljuje, od jeseni.\nPrevious Kotor druga kruzing luka u istočnom Mediteranu\nNext Aerodrom Nikola Tesla: 31. jul najprometniji dan u istoriji\nTags BDPDragovan MilićevićekonomistiMMFSrboljub Antić\nCena zlata na najvišem nivou od novembra\nCena zlata porasla je jutros, drugi dan uzastopno, i na putu je da dostigne najviši nivo u skoro četiri meseca..\nNajavljene veće penzije i plate i zabrana zapošljavanja u javnom sektoru u 2018.\nZabrana zapošljavanja u javnom sektoru u Srbiji biće produžena do kraja 2018. godine jer je ta mera dala izuzetne rezultate u smanjenju rashoda za plate u budžetima svih nivoa vlasti,


VUČIĆ: IZUZETNO VELIKI I VAŽAN DAN ZA SRBIJU\nBRISEL, 18. jul - Predsednik vlade Srbije Aleksandar Vučić poručio je da je danas lep i izuzetno značajan dan za Srbiju i njene građane. Vučić je na konferenciji za novinare posle treće međuvladine konferencije Srbije i EU na kojoj su otvorena poglavlja 23 i 24 izrazio duboku zahvalnost Miroslavu Lajčaku, Johanesu Hanu i drugim "evropskim prijateljima", među kojima je posebno istakao šefa mađarske diplomatije Petera Sijarta, koji su podržali put Srbije u EU "Kad me je moj p\nKOSOVO: PET OSOBA OSUĐENO ZA TERORIZAM\nPRIŠTINA, 18. jul - Kosovski sud osudio je danas pet osoba na zatvorske kazne od 13 do četiri godine zbog terorizma. “Njihov cilj je bio da polože zakletvu terorističkoj organizaciji Islamska država i objave je na internetu kako bi pokazali prisustvo Islamske države na Kosovu”, navedeno je u presudi sudu u Prištini. Sudija je rekao da su automatska puška, maske, rukavice i zastava Islamske države pronađeni prilikom hapšenja optuženih u blizini Prištine, preneo je Rojters. Opt\nKOZAREV: SVAKE GODINE NA STRATIŠTIMA VAPIMO ZA PRAVDOM\nORAHOVAC, 18. jul - Zamenik direktora Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Dušan Kozarev izjavio je danas u Velikoj Hoči, tokom pomena stradalim Srbima orahovačke opštine između 11. i 28. jula 1998. godine, da “svake godine na srpskim stratištima na KiM vapimo za pravdom, ne zato što ona može da vrati one koji su nam uzeti, već zato što je to preduslov da uopšte možemo da se nadamo da zlikovci neće doći po još”. Nakon parastosa kome su prisustvovali članovi porodica\nÐURIĆ: PRIŠTINA PATI OD NEDOSTATKA POLITIČKOG KOMPASA\nBEOGRAD, 18. jul - Direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Ðurić izjavio je danas da je Priština, osporavanjem autoriteta i značaja Ujedinjenih nacija, pokazala da pati od hroničnog nedostatka političkog kompasa i nepopravljive izgubljenosti u poimanju međunarodnih odnosa. Ðurić je u izjavi Tanjugu rekao da je “napad” ministra spoljnih poslova Kosova Envera Hodžaja na Ujedinjenje nacije još jedan doprinos argumentaciji svih onih koji se protive tome da južna srpska po\nALBANCI KRALI SRPSKU ŠUMU NA KiM\nOSOJANE, 18. jul - Pripadnici kosovske policije zadržali su sinoć u mestu Osojane, opština Istok, desetak Albanaca koji su krali drva u šumi u vlasništvu Srba, rekao je Srni predsednik Privremenog organa srpske opštine Istok Mališa Đurić. Prema njegovim rečima, zahvaljujući prisebnosti Srba, u popodnevnim časovima izbegnut je veći incident pošto što su Albanci sa sedam zaprežnih kola drva ukradenih u šumi u vlasništvu familije Đurić krenuli preko polja zasejanih pšenicom i je\nŠTRPCE: UHAPŠENA DVA SRBINA ZBOG NAPADA NA POLICAJCE\nŠTRPCE, 18. jul - U Štrpcu su uhapšena dva osumnjičena Srbina, pošto su se protivili naredbama policijskih službenika i fizički napali dva pripadnika policije Kosova. Žrtve su pretrpele telesne povrede i odmah im je ukazana medicinska pomoć, prenosi portal “Indeksonline”. Po nalogu tužioca jedan od osumnjičenih, koji je bio pod dejstvom alkohola, prebačen je u pritvor, dok je drugi osumnjičeni pušten u regularnom postupku. Izvor: Indeksonline\nORAHOVAC, 18 GODINA OD MASOVNOG KIDNAPOVANJA SRBA\nORAHOVAC, 18. jul - Udruženje porodica kidnapovanih i nestalih lica na Kosovu i Metohiji održalo je parastos u znak sećanja na dan masovnog kidnapovanja Srba u opštini Orahovac 1998. godine. Parastos je održan najpre u crkvi Orlovači, a porodice kidnapovanih su na istoimenom groblju položile cveće pored spomen ploče “Za nezaborav” svim žrtvama. Sat kasnije parastos je održan i u Velikoj Hoči. Osamnaest godina je prošlo od masovnog kidnapovanja Srba u opštini Orahovac. Nešto v\nBEOGRAD, 18. jul - Evropska Unija je od 2010. do danas uložila preko 54 miliona evra za 124 projekta na severu Kosova. Dosad su realizovani projekti ukupne vrednosti od 8,5 miliona evra, 37,25 miliona evra je u procesu realizacije, dok na projektima vrednosti 8,74 miliona još nisu započeti radovi, pokazuje istraživanje Instituta za teritorijalni ekonomski razvoj (InTER). Najveći broj projekata je planiran u opštini Severna Mitrovica 38, zatim u opštini Leposavić 34, pa Zvečan


Joint photo EU Summit Sofia\nSastanak na najvišem politčkom nivou između EU i zemalja Zapadnog Balkana potvrđuje i povratak fokusa Brisela na tu regiju.\nEvropska unija obećala je jače se angažovati na Zapadnom Balkanu, te potvrdila jasno još jednom podršku evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana - glavna je poruka Samita EU-Zapadni Balkan, a detalji definisani Sofijskom deklaracijom, usvojenom u četvrtak.\nKao glavni prioriteti na kojim teba da rade i EU i Zapadni Balkan zajednički, a i sve zemlje Zapadnog Balkana ponaosob u narednom periodu navedeni su: jačanje podrške vladavini prava i dobrom upravljanju, jačanje angažovanja u pogledu bezbjednosti i migracija, podrška socio-ekonomskom razvoju i stavljanje posebnog akcenta na mlade, jačanje transportnog i energetskog povezivanja, digitalna agenda za Zapadni Balkan i podrška izmirenju i dobrim susjedskim odnosima na Zapadnom Balkanu.\nTakođe, Deklaracijom je najavljeno, uz ostalo, potpisivanje sporazuma/memoranduma o razumijevanju u pogledu izgradnje gasnog interkonektora Bugarska–Srbija, početak sprovođenja Ugovora o transportnoj zajednici i funkcionisanja njegovog sekretarijata, potpisivanje sporazuma o sjedištu za sprovođenje Ugovora o transportnoj zajednici (Beograd), te podrška novoj strategiji željezničkog saobraćaja za uvođenje Zapadnog Balkana u glavnu mrežu i tržište EU.\nSofijskom deklaracijom najavljen je samit EU - Zapadni Balkan tokom predsjedavanja Hrvatske 2020. godine, a nezvanično, najverovatnije će ovakvi susreti postati redovni i biti sastav zvanične evropske agende.\nPotvrđena jasna evropska perspektiva regiona\nEvropska unija potvrdila je jasno podršku evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana, a države tog regiona da je ta perspektiva njihov strateški cilj, jedan je od zaključaka Samita EU-Zapadni Balkan, definisan Sofijskom deklaracijom, usvojenom u četvrtak.\n"Pozivajući se na samit u Solunu 2003. godine, EU ponovo potvrđuje svoju nedvosmislenu podršku evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana. Nadovezujući se na do sada postignuti napredak, partneri sa Zapadnog Balkana ponovo potvrđuju svoju posvećenost evropskoj perspektivi kao svom čvrstom strateškom izboru, a u cilju jačanja njihovih napora i uzajamne podrške", navodi se u Deklaraciji usvojenoj na skupu lidera EU i Zapadnog Balkana u Sofiji, prvom te vrste u posljednjih 15 godina.\nU dokumentu je navedeno da je "EU odlučna da pojača i intenzivira svoje angažovanje na svim nivoima radi pružanja podrške političkim, ekonomskim i društvenim transformacijama u regionu, uključujući i kroz jaču pomoć zasnovanu na opipljivom napretku u vladavini prava, kao i u socijalnoekonomskim reformama na strani partnera sa Zapadnog Balkana".\nKao glavni prioriteti na kojim teba da rade i EU i Zapadni Balkan zajednički, a i zemlje članice svaka ponaosob u narednom periodu navedeni su: jačanje podrške vladavini prava i dobrom upravljanju, jačanje angažovanja u pogledu bezbjednosti i migracija, podrška socio-ekonomskom razvoju i stavljanje posebnog akcenta na mlade, jačanje transportnog i energetskog povezivanja, digitalna agenda za Zapadni Balkan i podrška izmirenju i dobrim susjedskim odnosima na Zapadnom Balkanu.\nEU je pozdravila "posvećenost partnera sa Zapadnog Balkana davanju prvenstva demokratiji i vladavini prava, posebno u pogledu borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala, dobrog upravljanja, kao i u pogledu poštovanja ljudskih prava i prava pripadnika manjina".\n"Njihovo efikasno sprovođenje reformi zasniva se na ovim osnovama. Civilno društvo i nezavisni mediji igraju ključnu ulogu u procesu demokratizacije", dodaje se u Deklaraciji.\nNaglašen je značaj jačanja "dobrih susjedskih odnosa, regionalne stabilnosti i uzajamne saradnje", što uključuje posebno "pronalaženje i primjenjivanje definitivnih, inkluzivnih i obavezujućih rješenja za njihove bilateralne sporove ukorijenjene u nasljeđu iz prošlosti i ulaganje dodatnih napora u pomirenje".\nNaglašeno je da EU i partneri sa Zapadnog Balkana "dijele brojne bezbjednosne izazove koji zahtijevaju koordinirane individualne i kolektivne aktivnosti", te se navodi da će biti nastavljena intenzivna saradnja na zaustavljanju nezakonitih migracionih tokova, kao i borba protiv terorizma i ekstremizma, uključujući i borbu protiv finansiranja, radikalizacije i vraćanja stranih terorističkih boraca.\n"EU i partneri sa Zapadnog Balkana potvrđuju da su rezultati borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala od ključnog značaja za političku i socio-ekonomsku transformaciju regiona, kao i za stabilnost i bezbjednost u regionu, koji su u najboljem interesu njihovih građana. EU pozdravlja njihovu posvećenost preduzimanju odlučnih akcija, u saradnji sa EU i u međusobnoj saradnji, protiv trgovine ljudima, uzgoja droge i krijumčarenja ljudi, droge i oružja", navodi se u Deklaraciji.\nKao važne oblasti na kojima treba raditi u Deklaraciji se navode unapređenje tržišnog i investicionog okruženja na Zapadnom Balkanu, energetska sigurnost i saradnja u oblasti energetike, sajber bezbjednosti i strateške komunikacije, kreiranje daljih mogućnosti za mlade.\nSofijskom deklaracijom najavljen je samit EU - Zapadni Balkan tokom predsjedavanja Hrvatske 2020. godine.\nEvropska perspektiva zemalja Zapadnog Balkana je neupitna, ali u proces daljeg proširenja EU novim članicama treba ići oprezno, poručili su u četvrtak zvaničnici Evropske unije i zemalja članica u Sofiji, na samitu EU-Zapadni Balkan, prvom te vrste nakon 15 godina.\n"Vidimo dobru perspektivu za Zapadni Balkan", poručio je austrijski kancelar Sebastian Kurz, te dodao kako je "naš cilj podržati sve ove zemlje na njihovom putu ka Evropskoj uniji".\nŠvedski premijer rekao je da postoji "mnogo zajedničkih tema o kojim treba diskutovati - sigurnost, migracija, prganizovani kriminal", te Švedska želi, naveo je, "bliže odnose sa ovim državama" (Zapadnog Balkana).\n"I to znači otvorena vrata za obje strane", dodao je.\nU zgradu nacionalnog kulturnog centra u Sofiji nešto prije 10 časova pristigle su sve delegacije koje učestvuju na samitu EU-Zapadni Balkan, prvom ove vrste nakon 15 godina.\nKao što je bilo potvrđeno i ranije, susretu ne prisustvuje premijer Španije, Mariano Rahoy koji je prethodno dao do znanja da ne želi da učestvuje na skupu gdje se Kosovo tretira ravnopravno sa ostalim zemljama. Rahoya na zvaničnom dijelu samita predstavlja ambasador Španije pri Evropskoj uniji, Pablo Garcia Berdoy.\nKasnije u toku dana biće organizovan ručak, gde će za stolom biti isključivo lideri iz svake zemlje iz EU i Zapadnog Balkana. Kako se saznaje iz dobro obaviještenih izvora koji su bliski organizatoru skupa, za ručkom neće biti nijedan predstavnik zvaničnog Madrida budući, da format “isključivo lideri” podrazumijeva da ne može biti predstavljanja na nižem nivou.\nSvi učesnici ovog susreta predstavljeni su samo imenima, bez titule funkcije ili državnih simbola. Ovo pravilo je već ranije ustanovljeno kada god na skupovima učestvuje i Kosovo.\nSamit bi tebalo da bude vrhunac bugarskog predsjedavanja iako domaćinu nije bilo lako organizovati ovaj susret. Dva razloga stoje iza komplikacija na koje je naišao organizator. Prvi je nedovoljno raspoloženje među zemljama članicama EU da se obavežu konkretnim obećanjem o daljem proširenju evropske porodice što je učinilo da suština samita bude o povezivanju, a ne o potencijalnom članstvu bilo koje zemlje regiona. Zato je i naziv “Samit EU-Zapadni Balkan” ograničen na jednu geografsku i političku teritoriju koja ima evropsku perspektivu, a isključena je Turska koja takođe (i dalje formalno) pripada procesu proširenja.\nŠpanija koja ne priznaje kosovsku nezavisnost je prigovarala zašto je i Kosovo dio proširenja poput ostalih zemalja na Zapadnom Balkanu.\nKao posljedica ovog pristupa, pronađena je formula da u tekstu dokumenta zemlje regiona budu “partneri na Zapadnom Balkanu” a ne države i one ne bi trebale da budu dio zajedničke deklaracije već će istu samo podržati. Sa ovom definicijom se složila Španija pa će Sofijska deklaracija biti dokument koji će usvojiti jedino članice EU, a zapadnobalkanske zemlje će se saglasiti sa tekstom.\nEvropski zvaničnici su u više navrata istakli da velikim uspjehom smatraju činjenicu da su sve članice EU dale zeleno svijetlo za konačan tekst. Španski premijer Mariano Rahoy je učestvovao na radnoj večeri u srijedu gdje se raspravljalo o pitanjima koja nisu vezana za Zapadni Balkan, ali će danas, 18. maja biti odsutan prilikom glavnog događaja.\nBez obzira da li će na kraju susreta zemlje članice potvrditi evropsku perspektivu zemljama Zapadnog Balkana, ovaj samit neće kao ishod imati kredibilnu ponudu. Lideri 28 zemalja članica EU neće uspjeti da ponove, a još manje unaprijede obećanje dato 2003. godine u Solunu, kada je Zapadnom Balkanu obećano punopravno članstvo u evropsku porodicu.\nVeć je izvjesno da će naredni samit u ovom formatu biti održan u Zagrebu 2020. godine, a najverovatnije će ovakvi susreti postati redovni i biti sastav zvanične evropske agende.\nU izjavi dan prije početka summita, Predsjednik Evropskog VIjeća, Donald Tusk, izjavio je da zajedništvo EU i Zapadnog Balkana nemaju alternativu:\nDONALD TUSK o priključenju Zapadnog Balkana EU: Ili zajedno ili nikako\n264p | 224,8kB\n352p | 260,8kB\n396p | 329,8kB


Sep 14, 2016 Irska, Kaspersky Lab\nSajber bezbednosna kompanija ulaže 5 miliona dolara u prvi evropski centar za istraživanje I razvoj\nGlobalna sajber bezbednosna kompanija, Kaspersky Lab, najavila je otvaranje prvog evropskog centra za istraživanje i razvoj u glavnom gradu Irske, Dablinu. Ova lokacija je izabrana zbog dobre reputacije grada kao evropskog središta tehnologije, koji ima veliki broj visoko kvalifikovanih IT talenata i mrežu značajnih inovativnih tehnoloških kompanija.\nKao početnu investiciju, kompanija Kaspersky Lab je izdvojila 5 miliona dolara koje će uložiti u ovaj centar. Novootvoreni centar za istraživanje i razvoj će otvoriti prostor za 50 novih radnih mesta u naredne tri godine.\nNova kancelarija će uglavnom biti fokusirana na razvijanje analize podataka i tehnologije učenja mašina za korporativna rešenja kompanije. Tim će biti odgovoran za ključne delove novih rešenja kompanije Kaspersky Lab i fokusiran na ciljano detektovanje napada i istragu.\nKompanija je postavila Keith Waters-a za šefa inžinjerskog odeljenja i on će voditi razvojni tim u Irskoj. Keith je diplomirao kompjuterske nauke na Univerzitetu u Dablinu, ima više od 15 godina iskustva u radu na razvoju proizvoda koji se tiču analize podataka kao i na dostavljanju rešenja globalnim klijentima.\n,,Dablin je bio očigledan izbor za prvi istraživački i razvojni centar naše kompanije, pre svega zbog kvaliteta brojnih IT talenata, ali i zbog životnih uslova. Kancelarija u Dablinu je velika šansa za nas da povećamo svoju saradnju sa drugim internacionalnim IT kompanijama, posebno sada kada je grad postao poznat kao ,,silikonska dolina” Evrope. Želeli bismo da zahvalimo kompaniji IDA Ireland na njihovoj podršci prilikom otvaranja ove kancelarije”, izjavio je Nikita Švetsov (Nikita Shvetsov), glavni tehnološki direktor u kompaniji Kaspersky Lab.\nOvom prilikom, premijer Republike Irske, Enda Keni (Enda Kenny) izjavio je: „Odluka kompanije Kaspersky Lab da izgradi jednu od svojih ključnih ustanova na teritoriji Irske predstavlja veliko priznanje za nas, i ukazuje na to kompanija ima veliko poverenje u našu talentovanu radnu snagu, kao i poslovno i ekonomsko okruženje. Ovom odlukom biće otvoreno 50 novih radnih mesta za visoko kvalifikovane radnike, a to podrazumeva da će u Dablinu biti stacionirana proizvodnja nekih od najsavremenijih proizvoda. Ovo je takođe i veliko priznanje za Irsku kao sedište sajber bezbednosnih istraživanja, i poruka drugim kompanijama koji traže visoko kvalifikovane programere i istraživače. Vlada Republike Irske takođe je prepoznala potrebu za stručnim kadrovima u ovoj oblasti, i zbog toga će u okviru nove prosvetne strategije velika pažnja biti posvećena IT i digitalnom obrazovanju, koji će predstavljati jedan od ključnih aspekata u obrazovnom sistemu na svim nivoima”.\n,,Irska je jedna od najznačajnijih lokacija za kompanije koje su usmerene na borbu protiv sajber kriminala. Pet najbitnijih svetskih bezbednosnih kompanija smešteno je ovde. Kultura saradnje koja postoji između industrijskih lidera i istraživačkih centara omogućila je Irskoj da razvije veoma dobru praksu sajber bezbednosti i inovacija. Želim mnogo uspeha kompaniji Kaspersky Lab sa novim poduhvatom u Irskoj. Imaju veliku podršku IDA Ireland”, izjavio je direktor kompanije IDA Ireland, Martin Šenahan (Martin Shanahan).\nKaspersky Lab odgovara na sve IT bezbednosne potrebe velikih organizacija, sa korporativnom platformom koja pomaže u sprečavanju sajber pretnji, detektuje čak i najsofisticiranije napade, odgovara na bezbednosne incidente i predviđa evoluciju daljeg toka pretnji. Ubuduće, kompanija će nastaviti da povećava svoju ponudu, usmeravajući se na sofisticirane pretnje kroz inteligenciju, tehnologiju i usluge. Kako bi ostvarila ove planove, kompanija će povećati broj zaposlenih i otvoriti 400 novih radnih mesta širom sveta u 2016. godini, uglavnom u centrima za razvoj i istraživanje.


Tanjug 12. septembra 2019. 18:17\nBEOGRAD – U Beogradu će do kraja ove godine biti pokrenuta nova usluga socijalne zaštite, a u pitanju je pomoć u kući za decu sa smetnjama u razvoju, najavila je danas gradska sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević.\n„Trenutno pripremamo propis koji će urediti kako će se pružati ova usluga, a u saradnji sa gradskim centrom za socijalni rad ispitujemo potrebe korisnika usluga socijalne zastite za novom uslugom“, rekla je Stanisavljević.\nOna je u kafiću „Zvuci srca“ u Beogradu, prvom kafiću u Srbiji gde su zaposleni mladi sa smetnjama u razvoju, podsetila da je 2014. godine u glavnom gradu uvedena usluga lični pratilac deteta, namenjena deci sa smetnjama u razvoju.\n„Svake godine se povećava broj ličnih pratilaca, a očekujemo da ih do kraja godine bude još 30“, rekla je Stanisavljević.\nPodsetila je da je u Beogradu 2016. godine uvedena usluga personalni asistent za osobe sa invaliditetom.\n„Postojala su razna, neispunjena obećanja ranijih godina da će se oni finansirati, ali nikada nisu bili finansirani. Mi imamo gradski budžet koji je odgovaran prema deci sa smetnjama u razvoju i osobama sa invaliditetom, razumemo njihove potrebe i zato iz godine u godinu, bez ijednog dana prestanka, finansiramo i jednu i drugu uslugu“, istakla je Stanisavljević.\n„Izmenama Statuta grada Beograda to je u potpunosti prešlo na Grad, a do sada su to radile gradske opštine. Svaka je radila za sebe pa je neko uzimao jedne, neko druge autobuse i onda smo doneli odluku da to bude u nadležnosti Grada kako bi to potpuno unificirali i kako bi se znalo kakvim autobusima se vrši prevoz“, dodao je Vesić.


Tomas Eger: Evo šta će se desiti na Bliskom istoku, ako Amerika trajno izgubi Tursku... | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tTomas Eger: Evo šta će se desiti na Bliskom istoku, ako Amerika trajno izgubi Tursku…\nOgromna pobeda Vladimira Putina – tako je nemački profesor politikologije Tomas Eger ocenio isporuke ruskih raketnih sistema zemlja-vazduh S-400 Turskoj.\nJoš u petak, 12. jula, tri velika ruska transportna aviona sletela su na vojni aerodrom „Murted“ u Turskoj, a do nedelje se taj broj popeo na sedam.\nSvi oni prevozili su komponente za S-400, u skladu sa ugovorom iz 2017. godine, vrednim 2,5 milijardi dolara. Po mišljenju profesora Egera, iznetom u magazinu „Fokus“, ovaj ugovor Moskve i Ankare može „primetno pogoršati“ odnose Turske sa Vašingtonom.\nKako navodi Eger, SAD sada moraju, po slovu sopstvenih zakona, da kazne Tursku sankcijama zbog vojne saradnje, odnosno kupovine naoružanja od Moskve, ali američki predsednik Donald Tramp će pokušati da ih odloži i ublaži – mada ne može da ih sasvim izbegne.\nU tome, verovatno, i jeste pobeda ruskog lidera Vladimira Putina, ako se ima u vidu da je Turska jedna od najznačajnijih karika u američkom vojnom savezu NATO.\nNije Turska obična članica, već ključna zemlja, decenijama zadužena za obuzdavanje Moskve na južnom pravcu.\nBez Turske u svom sastavu ruši se ceo južni bedem NATO-a i sada je pred Trampom težak zadatak: kako kazniti Ankaru i neposlušnog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana, a ne uništiti do kraja turske odnose sa Zapadom.\nI sve to u situaciji kada oponenti iz Kongresa i Demokratske partije, uoči predsedničkih izbora u novembru 2020, jedva čekaju da Tramp načini grešku u borbi za drugi mandat.\nAko oštro kazni Erdogana, rizikuje još veće udaljavanje i gubitak važnog saveznika, ako reaguje preblago na njegove postupke kojima iskazuje nepoštovanje i neposlušnost prema Americi, ne samo što krši zakon koji je sam potpisao, već daje zeleno svetlo i drugima da se tako ponašaju. Hamletovska dilema Donalda Trampa.\nVašington tako upada, najvećim delom svojom sopstvenom krivicom, u paradoksalnu spiralu iz koje se teško izlazi.\nPolitikom nametanja i pritisaka, a neretko i otvorenog mešanja u poslove drugih država, uključujući i „saveznike“, SAD su stekle reputaciju međunarodnog siledžije, koga sve manje poštuju, ali ga se plaše.\n„Slučaj Erdogan“ sada može da pokaže da američki protivnici nemaju više čega da se plaše, što bi bio udar po „brižljivo građenoj“ reputaciji Vašingtona. Time SAD podstiču brojne države da hrabrije traže načine da se zaštite od sadašnjih i budućih pritisaka Amerike, kao i pretnje vojnom intervencijom.\nJedan od tih načina je i kupovina ruskih PVO sistema, koji su pouzdani i efikasni u suprotstavljanju upravo američkim krstarećim i balističkim raketama, ali i vazduhoplovima, uključujući i avione pete generacije F-35. I, baš na dalje učešće Turske u ovom američkom vojnom programu u koji je Ankara već uložila milijardu dolara, mogle bi da se odnose američke sankcije.\nKada Erdogan zavapi da bi izbacivanje Ankare iz programa F-35 predstavljalo „pljačku“, imajući u vidu uložena sredstva, to je jak signal drugim „partnerima“ da bi i oni mogli tako da prođu ako se suprotstavljaju američkoj volji i kupuju naoružanje od Moskve – mada Rusi nude povoljnije uslove.\nTo je opravdano sa stanovišta interesa SAD, jer u slučaju oštre kazne nikome više neće pasti na pamet da ide „turskim putem“ i kupuje oružje od konkurentskog proizvođača.\nMeđutim, time se Turska udaljava od zapadnog bloka, sa potencijalnom pretnjom iščlanjenja iz NATO-a.\nA pošto ne može biti „vakuuma bezbednosti“, onda se može pretpostaviti da bi se u tom slučaju Ankara opasno približila rusko-kineskom bloku i Šangajskoj organizaciji za saradnju, sa kojom Erdogan već godinama otvoreno flertuje, najavljujući da bi mogao da zatraži i uključenje u njene redove.\nPosle realizacije ugovora o S-400 koji je Vašington dve godine bezuspešno pokušavao da spreči, sada iz Kremlja mogu zadovoljno da posmatraju epilog „drame“ u odnosima Turske i SAD – konstatuje i američka TV stanica Si-En-En, poznata po kritici Trampa. Zaista, kupovinom ruskog proizvoda najmodernije vojne tehnologije, Ankara „zabija klin“ u transatlantske odnose i stavlja na muke američkog predsednika.\nNije Turska važna samo Americi u borbi protiv Rusije – za tu svrhu već se javilo dosta istočnoevropskih dobrovoljaca, od Baltika, preko Poljske, do Rumunije.\nAnkara je važan partner i za EU, na čelu sa Nemačkom i Francuskom. Turci mogu da opstruiraju Evropljane i imaju čime da im zagorčavaju život, pre svega preko migracija.\nTurska je svojevrsan rezervoar za migrantsku populaciju sa Bliskog istoka. Erdogan je privremeno zaustavio milione ljudi da ne nagrnu u Evropu, gde se već nalaze milioni Turaka i drugih muslimanskih emigranata koji nisu sasvim pod kontrolom domaćih vlasti.\nTo je jak islamski faktor u Evropi sa kojim se mora računati. Zato kvarenje odnosa sa Turskom možda više plaši Evropljane, nego Amerikance. I baš zato Evropljani s podozrenjem gledaju na američke poteze kojima mogu Erdogana da izbace iz „zapadne orbite“ i uvedu ga u geopolitičko „bestežinsko stanje“, koje ne bi previše dugo trajalo. Evroazijski partneri bi i te kako umeli da pravilno procene pravu „težinu“ Turske u savremenom svetu.\nA to bi Erdoganu, posle nedavnih neuspešnih lokalnih izbora, moglo da pruži realističnu viziju učvršćivanja lične vlasti, nezavisno od volje Zapada. Garancije bezbednosti za Tursku i političke budućnosti za Erdogana lično, mogu biti isuviše primamljiv zalogaj za turskog lidera, ako bi jednog dana morao da bira između Zapada i Istoka.\nKremlj može da posmatra sa strane ovu dramu i ubire plodove minulog rada. Pre svega, uspešne vojne intervencije u Siriji, započete 2015, kojom je Moskva preokrenula odnos snaga na Bliskom istoku, ali i pokazala svima da Rusija svoje saveznike ne ostavlja na cedilu – čak ni kada je na drugoj strani takav protivnik kao što su SAD i NATO. I da u takvoj borbi Rusi mogu, čak i bez preteranih napora, da odnesu pobedu.\nBila je to važna lekcija Zapadu i ne manje značajan signal ostatku sveta da na nastupanje neke nove epohe u globalnom poretku neće morati previše dugo da se čeka. Istovremeno, to je bilo ohrabrenje i za Ankaru i neke druge prestonice da sa svojim planovima osamostaljenja od američke i zapadne politike mogu da krenu odmah. I da se ništa posebno strašno neće desiti.\nTo je potvrđeno i sledeće, 2016. godine, kada je protiv Erdogana preduzet vojni puč. Za to je turski lider optužio nekadašnjeg političkog saveznika, kontroverznog propovednika Fetulaha Gulena i njegovu organizaciju FETO, koji imaju zaštitu SAD.\nDogađaj je bacio veliku senku na odnose Erdogana sa Vašingtonom, gde je na vlasti bio predsednik Barak Obama. Turski lider direktno je okrivio Amerikance da stoje iza pokušaja vojnog udara – nakon godina podsticanja turske opozicije.\nSa druge strane, iako se Rusi nisu nikad direktno izjasnili, neka svedočenja ukazuju na veliku ulogu Moskve u spasavanju Erdogana kroz intervenciju ruskih specijalnih službi i blagovremeno upozorenje na predstojeću opasnost.\nTako su, nakon incidenta sa turskim obaranjem ruskog aviona na sirijskoj granici u novembru 2015, već od leta 2016. Moskva i Ankara ponovo započele put zbližavanja koji, reklo bi se, više ne može niko da zaustavi.\nBrigu Amerikancima i NATO-u zadaje radar sistema S-400, jer može da prikuplja informacije o avionima SAD, a posebno o tehnologiji primenjenoj u lovcima F-35. U taj program je Ankara već uložila 1,2 milijarde dolara i još 2,3 je u procesu investiranja, a Turci proizvode oko 900 delova za ovaj američki avion.\nZato je sada složeno izbaciti Tursku iz projekta, ali i prilično nekorektno. Postavlja se i pitanje ko će nadoknaditi štetu turskim „saveznicima“. Natovci s pravom kritikuju Erdogana da ruši „zapadno jedinstvo“ u obuzdavanju Rusije, ali oni su odavno morali znati da Turska nije Zapad u političkom i kulturološkom smislu i da Erdogan sledi svoje instinkte i interese.\nKao što Zapad sledi svoje. Da su svojevremeno primili Tursku u EU, dok su na vlasti na Bosforu bile snage koje su težile liberalizmu, danas se ovo sve ne bi desilo. Ali, strah Evrope od 80 miliona Turaka bio je jači. Ako situacija sa Turskom, Erdoganom i S-400 možda i nije „ogromna pobeda“ Putina kako kaže profesor Eger, vrlo verovatno pretvoriće se u „ogroman poraz“ Zapada. Šta god Vašington i Brisel sada učine – pogrešiće.\nStiže novi početak, jedan datum u avgustu biće presudan


Crna Gora želi instituciju po uzoru na USKOK | Autonomija\nU pripremi formiranje specijalnog tužilaštva za borbu protiv organiziranog kriminala, po uzoru na Hrvatsku\nCrnogorski ministar unutrašnjih poslova Raško Konjević je izjavio da je u pripremi formiranje specijalnog tužilaštva za borbu protiv organiziranog kriminala, po uzoru na hrvatski USKOK (Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta).\nKonjević je, u razgovoru sa šefom Odjeljenja za Crnu Goru u Generalnom direktoratu Evropske komisije za proširenje Dirckom Langeom, rekao da je crnogorska vlast posvećena ostvarivanju mjerljivih rezultata u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala.\nU tom kontekstu, kako je saopćeno iz crnogorskog Ministarstva unutrašnjih poslova, Konjević je upoznao Langea o aktivnostima koje se preduzimaju na formiranju specijalnog tužilaštva za borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala, po ugledu na hrvatski USKOK.\nOn je naveo da je u toku izrada funkcionalne analize o saradnji organa za provođenje zakona, koja se radi uz podršku OSCE-a, a koja bi trebala rezultirati preporukama o modalitetima unapređenja te saradnje.\nIzgraditi kvalitetne slučajeve\n“Na osnovu te analize i iskustava Hrvatske, tokom naredne godine trebalo bi da se donese zakon kojim će se urediti pozicija specijalnog tužilaštva u pravosudnom sistemu”, kazao je Konjević.\nOcjenjujući saradnju s Tužilaštvom načelno dobrom, on je rekao da ne treba žuriti, već, u saradnji s tužiocima, izgraditi kvalitetne slučajeve, koji mogu rezultirati osuđujućim presudama.\nKonjević je, kako je saopćeno, istakao da će se posebna pažnja u narednom period posvetiti borbi protiv korupcije u oblasti javnih nabavki, lokalne samouprave i drugim poljima koja je EK-a u svojim izvještajima navela kao ranjive.\nSagovnornici su se saglasili o značaju formiranja komisije za praćenje postupanja nadležnih organa u istragama starih i nedavnih slučajeva pretnji i nasilja nad novinarima, kao i ubistava poslenika javne riječi.\nVladavina prava treba ostati jedan od prioriteta Crne Gore, saopćeno je nakon razgovora predsednika Skupštine Crne Gore Ranka Krivokapića i Langea.\nLange je pohvalio konsenzus koji je u Parlamentu postignut usvajanjem amandmana na Ustav Crne Gore i naglasio da bi u tom duhu trebalo nastaviti i dalje, kako bi ta država napredovala u procesu evropskih integracija.\nCrnu Goru u decembru očekuje otvaranje pregovaračkih poglavlja 23 i 24, koja je Brisel ranije označio kao ključna za dalji evropski put te države.\nPoglavlja 23 i 24 odnose se na oblasti pravosuđa i vladavine prava.


Ramuš Haradinaj - Stranica 3 od 33 - Dnevni list Danas\nPočetna » Ramuš Haradinaj » Page 3\nHaradinaj smenio ministra Todosijevića zbog izjave o Račku\nPremijer Kosova Ramuš Haradinaj smenio je danas ministra lokalne samouprave u Vladi Kosova iz redova Srpske liste Ivana Todosijevića zbog izjave da je sukob Srba i Albanaca u Račku „isfabrikovan“.\nHaradinaj pozvao političke partije da izađu na izbore 19. maja\nPremijer Ramuš Haradinaj, pozvao je danas političke pаrtije koje učestvuju nа izborimа 19. mаjа ove godine na severu Kosova, dа iskoriste svoje ustаvno prаvo dа zаstupаju interese grаđаnа učestvujući nа ovim izborima, prenosi RTK2.\nHaradinaj: Prave statistike pokazuju da Kosovu ne preti rizik od migracije\nKosovski premijer Ramuš Haradinaj izjavio je danas da su neki mediji preneli netačne informacije u vezi sa migracijom građana Kosova, posebno mladih ljudi, preneo je KoSSev.\nPosvećenost Euleksa da pomogne kosovskim vlastima u jačanju sistema vladavine prava ostaje ista i posle prošlogodišnje rekonfiguracije prevosudne misije Evropske unije, izjavio je u Prištini komandat civilnih operacija EU Vinćenco Kopola.\nKosovo se suočava sa mnogim izazovima koji sprečavaju sprovođenje evropskih agendi, istakao je nakon sednice Vlade premijer Ramuš Haradinaj koji je rekao i da očekuje da Kosovo i Srbija, uz pomoć evropskih partnera, dođu do „pravog rešenja“.\nKopola pohvalio predanost Vlade Kosova na unapređenje zakonodavnog plana zemlje\nKomandant civilnih operacija EU Vinćenco Kopola je danas tokom sastanka sa premijerom Kosova Ramušom Haradinajem pohvalio predanost Vlade na unapređenju zakonodavnog plana zemlje i pokazao spremnost za nastavak bilateralne saradnje.\nPremijer Kosova Ramuš Haradinaj izjavio je danas da je Kosovo zainteresovano za sporazum sa Srbijom koji podrazumeva uzajamno priznanje i dobre bilateralne odnose.\nVučić o Haradinaju: Da smem da kažem, a ne smem, odgovor bi bio – idi i leči se\nPremijer Kosova, Ramuš Haradinaj nakon sednice Vlade Kosova, ponovio je da dijalog mora biti nastavljen, ali samo uz uzajamno priznanje, kako bi sa Srbijom bila postignuta ekonomska saradnja i slobodna trgovina.\nPiše: Danas Online 23. 3. 2019.


Internet softverske arhitekture: Elektronska realizacija popravnog prvog kolokvijuma\nElektronska realizacija popravnog prvog kolokvijuma\nSnimak predavanja od 6.5.2020\nDrugi kolokvijum - važna informacija\nby Uroš Arnaut - Wednesday, 6 May 2020, 8:34 PM\nZa četvrtak, 13.05.2020. u 13:30 časova zakazan je popravni I kolokvijum iz predmeta Internet softverske arhitekture.\nStudenti moraju najaviti prisustvo na popravnom kolokvijumu preko sledećeg linka: link za prijavu\nI Kolokvijum se radi u formi elektronskog testa. Vreme izrade kolokvijuma je 20 minuta, test sadrži 30 pitanja.\nGradivo obuhvaćeno prvim kolokvijumom takođe sadrži pitanja iz prezentacija i praktičnih primera sa stranice predmeta iz sekcije Predavanja – gradivo za prvi kolokvijum, kao i iz materijala koji se nalaze u sekciji Vežbe – gradivo za prvi kolokvijum.\nKolokvijum će se realizovati putem elektronske platforme mTutor, pristupom putem linka: https://test.singidunum.ac.rs/ u 13:30 časova za sve brojeve indeksa. Zaposleni studenti rade kolokvijum po istim pravilima kao i regularni studenti.\nStudenti će moći da pokrenu test i bez odobravanja pristupa kameri (ukoliko nemaju raspoloživu kameru na računaru). U tom slučaju, student treba da instalira Google Meet aplikaciju na mobilnom telefonu i aktivira je za vreme izrade kolokvijuma prijavljivanjem na link na kome će biti aktivni profesor i asistent: https://meet.google.com/son-fqkb-gik\nSve vreme trajanja testa predmetni profesor i asistent biće dostupni na Google Meet platformi kako bi odgovorili na eventualne tehničke probleme pri pokretanju testa. Na link se prijavljujete isključivo ukoliko se javio neki problem ili ukoliko koristite mobilnu Google Meet aplikaciju za davanje validnosti testu. Link za Google Meet: https://meet.google.com/son-fqkb-gik


Vakcinisanim starijim licima dozvoljene posete u domovima\nКorisnicima ustanova za smeštaj starih lica u Srbiji koji su prošli kompletnu proceduru vakcinacije biće omogućene posete u kontrolisanim uslovima i uz poštovanje svih epidemioloških mera, kaže Saša Ristović, sekretar Udruženja privatnih ustanova socijalne zaštite.\nBrojke pokazuju da smo dobro odradili svoj posao, kaže Saša Ristović, sekretar Udruženja privatnih ustanova socijalne zaštite. On navodi da sada revakcinisani korisnici domova za stare imaju mogućnost da ih njihovi bližnji posete.\nGostujući u jutarnjem programu Studija B, on je naveo da je od početka pandemije, Srbija pokazala da može da bude organizovana kao i da se izbori sa teškim virusom.\nRistović kaže da je u početku bilo straha kada su iz Evrope i sveta stizale brojke preminulih, ali naglašava da se naša zemlja veoma brzo i dobro organizovala u borbi sa pandemijom koronavirusa.\nPodsećamo, vakcinacija u državnim, kao i u privatnim domovima za stare u Srbiji počela je 24. decembra prošle godine.\nKisić: Očekujemo popuštanje mera u gerontološkim centrima\n„Ovde su mere bile i te kako restriktivne, pa će se u narednom periodu omogućiti i njihovo relaksiranje. Sada polako dolazi vreme za postepeno vraćanje u normalnije životne tokove“, rekla je ministarka novinarima.\n„To su sve mere koje su se poštovale u prethodnom periodu“, istakla je ona.\nTags: Darija Kisić Tepavčević, Saša Ristović, vakcinacija\nPiksi novi selektor


Zavod za javno zdravlje Kruševac odjavio epidemiju gripa na teritoriji Grada | RTK\nObjavljeno: utorak, 3. mart 2020.\nZavod za javno zdravlje Kruševac odjavio je epidemiju gripa na terioriji Grada Kruševca koja je proglašena 6. februara zbog smanjenja broja obolelih od respiratornih infekcija.\nUjedno od danas su dozvoljene i posete pacijentima koji se nalaze na lečenju u kruševačkoj Bolnici.\nPrema rečima epidemiologa očekivalo se da se broj obolelih od virusnih i drugih infekcija respiratornog trakta poveća početkom drugog polugođa, međutim to se nije desilo, već je naprotiv broj obolelih i u školskoj i predškolskoj, ali i u populaciji odraslog stanovništva drastično opao, zbog čega je i odjavljena epidemija, istakli su u Zavodu za javno zdravlje Kruševac.\nŠto se tiče aktuelnog Korona virusa, lekari ističu da mesta panici nema i da su preduzete sve neophodne mere zaštite. Za sada smo bezbedni, a prevelika pažnja javnosti o ovom virusu donosi dodatnu zabunu, jer je i u prethodnom periodu bilo virusa koji su opasniji po zdravlje čoveka, istakao je doktor Vuksanović.\nPrethodno : Kuhinja Pionir nabavila vrednu opremu i kompletno renovirala kuhinjski prostor\nSledeće : Uskoro i Sportske igre radnika Grada Kruševca


Grme topovi, bruje mitraljezi, tuku snajperi: Ruska vojska i Sirijci spremni za juriš na Idlib (foto/video)\nRuska pomoć je uvek dobrodošla. Na jutjub kanalu ruskog "Zvezda Telekanela" objavljen je najnoviji video snimak obuke sirijskih oružanih snaga. Na snimku se mogu videti sirijski vojnici i ruski instruktori kako uvežbavaju gađanja iz različitog… »\nMaja Berović za četiri meseca uspela nešto što malo ko može: Ovo nije očekivala, ne može biti više ponosna\nPevačica Maja Berović ostvarila je ove godine zavidan uspeh, te je došla do neverovatne brojke na sajtu Jutjub. Naime, pesme sa Majinog poslednjeg albuma "Intime", koji je letos objavila, prešle su ukupnu cifru od 100 miliona pregleda. Pevačica je… »\nBUDUĆI umetnici danas su na okupu: počinje Festival studentskog pozorišta koji se ove godine održava u onlajn formi javnih čitanja pet drama studenata sa pozorišnih akademija iz Sarajeva, Zagreba, Beograda, Novog Sada i Birmingema. Javna čitanja… »\nIzložba Orfelina "Petar Veliki"\nNOVI SAD - U okviru ciklusa programa „Kultura sećanja“, u utorak 29. januara u 12 sati otvara se izložba Zaharije Orfelina pod nazivom „Petar Veliki“. Povodom objavlјivanja fototipskog izdanja istoimene knjige, biće priređen razgovor i… »\nSve su izoperisane, lažu da žive same, a pare im padaju sa neba: Nikola ne može da preboli Sanju?! Nijedna cimerka ga ne…\nNikola Đorđević pričao je na garnituri sa Marijom Kulić i tom prilikom prokomentarisao je cimerke i otkrio šta zaista misli o njima. "Ja nisam gledao Zadrugu uopšte, nisam ni znao devojke. Moji drugari, niko to ne gleda. Dva dana pred ulazak ušao… »\nDoktor Nestorović otišao u penziju pa postao Jutjuber - savete sad deli preko svog kanala\nDoktor Branimir Nestorović koji je u neku ruku obeležio epideimju korona virusa u Srbiji, otišao je u penziju i sklonjen je sa televizijskih ekrana, ali je zato otvorio svoj Jutjub kanal. I pre korone mnogi ljudi su znali za čuvenog pulmologa i… »\nOsam onlajn predstava za maštovit i sadržajan raspust\nBAČKA PALANKA: Ovog zimskog raspusta, Festival ekološkog pozorišta za decu i mlade iz Bačke Palanke dolazi u svaki dom. U okviru programa „Ko to ište pozorište?“, članovi FEP-a su odlučili da prirede onlajn festival za najmlađe sugrađane… »\nReper Ikac se vratio na scenu uz podršku Anice Dobre\nNa Jutjub kanalu produkcijske kuće Bassivity premijerno su predstavljeni pesma i spot "Svečane bele košulje (pamtimo vremena)", u izvođenje repere Ivana Jovića Ikca. Pesma je nastala kao omaž na čuveni muzički hit iz filma "Crni bombarder", zbog… »\nPočinje onlajn Festival studentskog pozorišta\nDanas počinje Festival studentskog pozorišta, koji se ove godine održava u formi onlajn javnih čitanja pet drama studenata sa pozorišnih akademija iz Sarajeva, Zagreba, Beograda, Novog Sada i Birmingema. Javna čitanja ovih drama do skoro su snimana… »\nBIVŠI član kriznog štaba Republike Srbije za borbu protiv Kovida-19, pneumolog dr Branimir Nestorović pronašao je novu zanimaciju otkako je nedavno otišao u penziju. Naime, jedan od najpoznatijih lekara Srbije u ovom trenutku rešio je da svoja… »\nN1 Info pre 25 minutajoš 26 povezanih\n"Više hitaca u grudi i desnu ruku": Načelnik hirurgije novopazarske bolnice otkrio u kakvom je stanju jedini preživeli masakra kod Sjenice