Home Učenici Sekcije Tesla Fest 2016\nEksponat obuhvata mehaničku konstrukciju samostalne izrade sa motorima i elisama i softver koji upravlja letelicom. Mehanička konstrukcija je od aluminijumskih profila i limova na koje su postavljeni motori sa elisama, upravljačka elektronika i izvor napajanja.\nUpravljanje je rađeno pomoću arduino platforme i bežičnog komunikacionog modula, sa dva usklađena softvera. Jedan upravlja radom motora, sakuplja podatke sa senzora i odgovoran je za stabilnost letelice, a drugi je zadužen za komunikaciju i prihvatanje komandi.\nPrema odluci žirija njihov eksponat zaslužio je zlatnu medalju.\nKvadkopter su napravili učenici: Dejan Bogdanović, Lazar Momčilović, Dušan Radelić, Mirko Mijanović, Nebojša Enjev, Dušan Horvat, Aljoša Križan i Petar Varga. Sa njima su radili nastavnici Marijana Bogdanović i Srđan Pavić.


U toku je sanacija lokalnih puteva u Medveđi – Info Centar Juga\nOvih dana otpočele su intenzivnije aktivnosti na sanaciji lokalne putne mreže na području opštine Medveđa. Predsednik opštine, dr Nebojša Arsić obišao je izvođače radova na terenu gde je u toku rekonstrukcija lokalnog puta u Borovcu i rekao da se radi o redovnom održavanju asfaltnog kolovoza.\n„Trenutno se saniraju najoštećeniji delovi lokalnih puteva, krpe se udarne rupe na kolovozu, za čije je radove po ugovoru izdvojeno 8.994.249 dinara, sa uključenim PDV-om. Nastojimo uvek udovoljiti zahtevima građana koji se pismenim putem obraćaju našoj nadležnoj službi, koja, uz moje odobrenje, izlazi na teren i na licu mesta utvrdi u kojoj je meri put oštećen i šta je potrebno uraditi na njegovoj sanaciji.“ istakao je predsednik opštine Medveđa, dr Nebojša Arsić, koji je dodao da će biti nastavljene aktivnosti na unapređenju putne infrastrukture.\nNaše aktivnosti usmerene su na realizaciji planiranih aktivnosti sa naglaskom na ulaganje u infrastrukturu, kako lokalnih tako i puteva po mesnim zajednicama, što će biti prioritet i u narednom periodu, dodaje Arsić.


BalkanMagazin :: Turski tok jača saradnju Srbije i Turske\nTurski tok jača saradnju Srbije i Turske\nponedeljak, 10. jul 2017 11:23\nAleksandar Antić i Berat Albajrak, srpski i turski ministri rudarstva i energetike su u tokom bilateralnog susreta u okviru 22. svetskog naftnog kongresa u Istanbulu razgovarali o saradnji dve zemlje u sektoru energetike. Antić je iz Istanbula poručio da projekat gasovoda Turski tok postaje sve realniji a Albajrak da je Turski tok ključni projekat za Tursku i Evropu.\nAleksandar Antić i Berat Albajrak, srpski i turski ministri rudarstva i energetike su tokom bilateralnog susreta u okviru 22. svetskog naftnog kongresa u Istanbulu potvrdili dobre i prijateljske odnose između dve zemlje.\nMinistri su ocenili da između dve zemlje postoje veliki potencijali za dalje jačanje i unapređenje saradnje na svim poljima, a posebno u oblasti energetike, saopšteno je iz Ministarstva rudarstva i energetike.\nAntić je preneo naš interes za diversifikaciju gasnog snabdevanja Republike Srbije, i u tom smislu - interes za saradnju sa Republikom Turskom. Dogovoreno je da o pitanjima od najvećeg interesa na polju energetske saradnje dvojica ministara odrede saradnike koji bi bili u neposrednom kontaktu.\nPotvrda tome biće i susret predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića i Republike Turske Redžepa Taipa Erdogana, kao i učešće predsednika Republike Srbije na Svetskom naftnom kongresu u Istanbulu.\nTurski tok kroz Srbiju sve relaniji\n“Projekat gasovoda Turski tok postaje sve realniji. Trudim se da uvek budem realista. Svi koraci i sve tendencije, sva dešavanja i u Bugarskoj i spremnost Mađarske da bude deo tog projekta, kao i korespondencija da se on realizuje u skladu sa Trećim energetskim paketom, ide u prilog da taj projekat postaje sve realniji”, rekao je Antić za TV Prva u Istanbulu, gde učestvuje na Svetskom naftnom kongresu.\nProlazak gasovoda Turski tok preko teritorije Srbije, koji predsednik Aleksandar Vučić smatra najvećom razvojnom šansom Srbije, sve je izvesniji, pošto su madarske vlasti i ruski Gasprom potpisali sporazum o produžetku kraka tog gasovoda preko teritorije Bugarske i Srbije do Madarske.\n“Novi gasovod za transport prirodnog gasa do Mađarske bi trebalo da bude završen do kraja 2019, a Srbija i Bugarska su već potpisale sporazume potrebne za otpočinjanje planova za gasovod”, izjavio je nedavno madarski ministar inostranih poslova Peter Sijarto.\nPredsednik Vučić je pre par dana izjavio da je, nakon neuspeha sa Južnim tokom za Srbiju od ključnog značaja novi dogovor, o čemu je, kako kaže, razgovarao i sa direktorom Gasproma Aleksejom Milerom i sa bugarskim premijerom Bojkom Borisovim.\nVučić je najavio da će Turski tok biti tema njegovih budućih razgovora tokom posete Turskoj, a najverovatnije i u Solunu.\n“Dakle, Rusi rade Turski tok i oni prelome cevovod blizu tursko-bugarske granice i on ide ka Istanbulu i najvećim turskim gradovima. Ranije je bila ideja da se dalje ide kroz Tursku, Grčku, Makedoniju i Srbiju. Danas postoji još realnija ideja pošto Bugari prave Evropski centar za primanje gasa sa različitih strana. A najvećim delom je to ruski gas”, objasnio je nedavno Vučić i prokomentarisao da su “Bugari našli mudro rešenje”, za koje, kako veruje, imaju podršku i Nemačke.\n“Srbija bi u tom slučaju preuzela gas na granici sa Bugaskom i zato bi morala da sagradi gasovod, sama ili, na primer, uz pomoć Rusije, što bi bilo lakše”, dodaje Vučić precizirajući da bi Srbija na granici primala 9,8 milijardi kubnih metara gasa. “Mi smo tranzitna zemlja, ali od nas idu krakovi ka Republici Srpskoj, Bosni i Hercegovini, Prišini, Hrvatskoj i dobijamo tranzitne takse. Svaki gasovod koji prolazi kroz Srbiju nama odgovara, ali ovo je najbolja varijanta. Ovo je velika razvojna šansa za našu državu, ekonomiju, industriju. Kompletnu gasnu mrežu bismo izgradili” rekao je nedavno predsednik Srbije za Sputnjik.\nTurski tok bitan i za Tursku i za Evropu\nTurski tok biće ključni projekat da se osigura snabdevanje Turske gasom i da se diversifikuju rute gasa ka Evropi, rekao je turski ministar energetike Berat Albajrak na svečanom otvaranju Svetskog naftnog kongresa u Istanbulu na kojem će učestvovati i predsednik Srbije Aleksandar Vučić, izveštava Tanjug.\nOvaj projekat predviđa izgradnju gasovoda preko Crnog mora do evropskog dela Turske i dalje ka granici sa Grčkom. Deonica ispod mora biće duga 910 kilometara a kopneni deo prolaziće kroz Tursku u dužini od 180 kilometara.


Koncert posvećen Živanu Saramandiću na sceni “Stamenković“\n6. februara 2014. 16. avgusta 2015.\nKoncert posvećen Živanu Saramandiću na Sceni Stamenković - 07.02.2014\nNa Sceni „Stamenković“ biće organizovan fenomenalan koncert na kojem će nastupiti solisti Beogradske opere, Živanovi učenici, a gost će biti i umetnikova supruga Milka Stojanović.\nKoncert je posvećen Živanu Saramandiću, vrhunskom operskom pevaču koji je bogatom i dugom karijerom ostavio traga u našoj kulturi i umetnosti.\nOstao je poznat po svom izvođenju ruskih narodnih pesama iz repertoara Fjodora Šaljapina, kao i po svojim značajnim nagradama i Posebnom priznanju za doprinos kulturi Republike Srbije.\nTokom karijere ostvario je značajne uloge basovskog faha u operama „Knez Igor“, „Ivan Susanjin“, „Moć sudbine“, „Faust“, „Nabuko“, „Seviljski berberin“, „Boris Godunov“, „Knez od Zete“, „Ernani“, „Don Kihot“, „Don Karlos“, „Porgi Bes“, „Atile“ i mnogim drugim.\nDragi naši poštovaoci klasične muzike i opere, posetite Ustanovu kulture Palilula u petak u 20 h i uživajte u vrhunskom koncertu koji će nas podsetiti na najistaknutijeg srpskog operskog pevača.\nZakazan meč - Nole iz Borče protiv Federera sa NBG-a\nČesto se suočavamo sa tim da na levoj obali nema\nSrpsko narodno pozorište (SNP) u Novom Sadu objavilo je repertoar


Raspisani izbori za savete mesnih zajednica - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nNaslovna Vesti Raspisani izbori za savete mesnih zajednica\nPredsednik Skupštine grada Kragujevca Miroslav Petrašinović, raspisao je danas izbore za Savete građana mesnih zajednica za nedelju 3. oktobar, u vremenu od 7 do 20 sati.\nOn je rekao da izbori za savete mesnih zajednica predstavljaju najširi oblik demokratije i mogućnost da se građani u mesnim zajednicama kandiduju, budu na raspolaganju svojim komšijama, da donose finansijske planove i predlože rešenja komunalnih i infrastrukturnih problema na prostoru mesne zajednice za koju se kandiduju.\n– Ovi izbori, pomažu nama, gradskoj vlasti u Skupštini grada Kragujevca, da na najkvalitetniji mogući način rešavamo probleme građana na području mesnih zajednica – poručio je Petrašinović.\nIzborne radnje počinju narednog dana, od dana raspisivanja izbora za Savete mesnih zajednica a svoje kandidature građani po proceduri mogu da predaju 15 dana pre održavanja izbora, a to je 17. septembar.\nKomisija za izbor Saveta građana mesnih zajednica formiraće biračke odbore već u toku naredne nedelje, nakon čega će odbori uputiti poziv svim građanima da uzmu učešće na ovim izborima.\nPotreban broj potpisa za svakog kandidata je jedan posto od ukupno upisanih birača u birački spisak na teritoriji mesne zajednice. Građani svoje potpise podrške mogu dati za veći broj kandidata, odnosno za onoliko kandidata koliko se bira u toj mesnoj zajednici. Taj broj može biti isti ili manji ali ne veći. Broj članova Saveta mesnih zajednica je podeljen tako da one mesne zajednice koje imaju 2000 birača biraju tri člana, mesne zajednice od 2001 do 6000 birača biraju pet, a mesne zajednice koje imaju preko 6000 birača biraju sedam članova Saveta mesnih zajednica.\nSavet ima mogućnost da angažuje stručno lice koje će pomagati u njihovom radu, da obrazuje i druge organe u sastavu mesnu zajednice koji će im pomagati u donošenju odluka i realizaciji onoga što je predviđeno Statutom mesne zajednice i Poslovnikom o radu Saveta građana mesnih zajednica, objasnio je Petrašinović i pozvao sve građane da uzmu učešće u izborima i u što većem broju izađu na izbore koji će se održati u nedelju 3. oktobra 2021. godine.\nPrethodni članakOsmoro novozaraženih u Kragujevcu\nSledeći članak„Odred otpisanih: Nova misija“ i „Comic night“ u Sinepleksu


Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji, Komitet pravnika za ljudska prava - YUCOM, Fond za humanitarno pravo, Forum za etničke odnose i Centar za istraživanje javnih politika održali su prvu konferenciju za medije povodom formiranja Koordinacionog odbora organizacija civilnog društva (KOCD) za monitoring ispunjavanja OEBS obaveza u oblasti ljudske dimenzije u Srbiji.\nU svim ključnim dokumentima OEBS, od Helsinškog akta iz 1975. godine, ističe se poštovanje ljudskih prava i sloboda kao osnovnog uslova mira i stabilnosti. Društva zasnovana na principima pluralizma, demokratije i vladavine zakona su garant bezbednosti, pravde i saradnje među članicama. U dokumentu iz Mastrihta 2003. godine koji se odnosi na strategiju OEBS u XXI veku, ističe se da su poštovanje ljudskih prava i osnovnih sloboda, demokratija i vladavina zakona suština sveobuhvatnog koncepta sigurnosti. Koalicija je osnovana na istim principima, sa ciljem da se bavi zabrinjavajućim stanjem ljudskih prava u Srbiji.\nFokus aktivnosti Koalicije biće na izveštaju o ispunjavanju obaveza OEBS u oblasti ljudskih prava unutar Srbije i preporuka za njihovo unapređenje, otvaranje dijaloga o važnim pitanjima iz oblasti ljudskih prava na unutrašnjem i regionalnom planu u okviru različitih foruma, regionalne konferencije, učešća u organizovanju paralelne konferencije civilnog društva koja se održava u Beogradu u decembru uoči ministarskog sastanka OEBS.\nKoalicija je uspostavila dijalog sa radnom grupom za predsedavanje OEBS unutar Ministarstva spoljnih poslova Srbije, a postoji i dobra saradnja sa institucijama i misijom OEBS (u Srbiji i u Beču), kao i sa međunarodnom mrežom organizacija civilnog društva Civic Solidarity Platform, koja je glavni partner Koalicije u ovom procesu.\nKoalicija će takođe učestvovati u procesu samoprocene u ispunjavanju obaveza u okviru ljudske dimenzije koju trenutno priprema predsedavajući OEBS. Ideja o samoproceni potekla je iz procene da bi predsedavajući trebalo da postavi vrlo visoke standarde za ostale zemlje članice u vezi sa poštovanjem ljudskih prava. Prva zemlja koja je sprovela samoprocenu bila je Švajcarska koja je\npredsedavajući OEBS bila 2014. a inicijativa je potekla upravo na osnovu saradnje predsedavajuće zemlje i Civic Solidarity Platform.\nVeoma je značajno to što je i Srbija prihvatila proces samoprocene. Izveštaj će pisati poverenica za zaštitu ravnopravnosti i Institut društvenih nauka, i obuhvatiće četiri teme: rodnu ravnopravnost, položaj Roma, izbore i slobodu mirnog okupljanja. KOCD će priložiti svoje komentare na ovaj izveštaj i pisati o još tri teme koje su prepoznate kao prioriteti civilnog društva: sloboda medija, zaštitnici ljudskih prava i manjine. Navedene teme neće biti jedine kojima će se Koalicija baviti, budući da će jedna od regionalnih konferencija biti organizovana na temu regionalnog pomirenja.\nIzabela Kisić iz Helsinškog odbora za ljudska prava u Srbiji, koji će se baviti medijskim slobodama i slobodom izražavanja, rekla je da će Koalicija pažljivo pratiti poštovanje ljudska prava i osnovnih sloboda u Srbiji, što je posebno važno imajući u vidu porast njihovog ugrožavanja tokom poslednjih godinu dana. Osim organizacija za ljudska prava, i izveštaji nezavisnih institucija ukazuju na trend ugrožavanja ljudskih prava i osnovnih sloboda u Srbiji, pre svega izveštaj zaštitnika građana u kome se navodi da je stanje ljudskih prava u 2014. godini bilo zabrinjavajuće. Reakcije vlasti na izveštaj nisu bile primerene, jer je nedopustivo da poslanik vladajuće stranke izveštaj koji iznosi niz činjenica, naziva političkim pamfletom.\nKoalicija će takođe ukazivati na ugrožavanje slobode izražavanja, budući da je to jedan od ključnih problema u Srbiji. U tom kontekstu, Kisić je podsetila na nedavno otpuštanje glumaca (u Zaječaru) zbog učešća na opozicionom skupu i prekidanje tribina u organizaciji opozicionih stranaka. Ona je takođe istakla da je ugrožavanje medijskih sloboda i izražavanja doseglo kritičnu tačku u poslednjih godinu dana.\nOsvrnuvši se na nedavni skup OEBS u Beogradu, kao na prvu raspravu u okviru ljudske dimenzije predsedavajućeg OEBS, skrenula je pažnju i na ozbiljne poruke koje je tom prilikom izrekla predstavnica za medije OEBS Dunja Mijatović. Sloboda izražavanja i medijske slobode u tesnoj su vezi i sa izborima koji će se održati najkasnije u martu 2016. godine, rekla je Kisić.\nSvetlana Đurđević-Lukić iz Centra za istraživanje javnih politika, koji će se u okviru monitoringa baviti položajem Roma i delimično, slobodom izražavanja, naglasila je da civilno društvo ne sme ostati na margini mnogobrojnih aktivnosti koje se preduzimaju u sklopu aktuelnog predsedavanja Srbije. Ona je takođe istakla da su mnogi iskoristili Svetski dan Roma – 8. april – kako bi pokazali posvećenost brizi za položaj Roma, ali je realna situacija takva da su Romi i dalje najugroženiji u pogledu niza prava, a posebno su ugrožene višestruko marginalizovane grupe, poput žena - Romkinja. Đurđević-Lukić je naglasila i da je važno sagledavati slobodu izražavanja šire od samog položaja medija, budući da sloboda izražavanja može biti ugrožena na razne načine u javnom prostoru, kao i da je prioritet za građane ostvarivanje prava na informaciju kao javnog dobra.\nNenad Đurđević iz Foruma za etničke odnose koji će se baviti evaluacijom položaja nacionalnih manjina i politika u ovoj oblasti, podsetio je na početak formulisanja manjinske politike nakon 2000. godine; dodao je da je u odnosu na taj period napravljen pomak u poštovanju ljudskih prava nacionalnih manjina u Srbiji. On je takođe istakao veoma važnu ulogu OEBS u prevazilaženju krize na jugu Srbije 2001. godine, kao i značaj visokog komesara za nacionalne manjine OEBS čija ekspertiza i stručnost u Srbiji do sada nije bila dovedena u pitanje. Đurđević je rekao da su veliki problemi u oblasti nacionalnih manjina neusklađenost procedura i prakse u sprovođenju manjinskih prava, konfuzna podela nadležnosti između institucija, revizija istorije - naročito XX veka - i nacionalističko čitanje istorijskih činjenica koje dovodi do produbljivanja konfrontacije između manjine i većine.\nJelena Krstić iz Fonda za humanitarno pravo je istakla da će u okviru Koalicije insistirati na unapređenju pristupa Srbije kao predsedavajuće OEBS u odnosu na pomirenje i suočavanje s prošlošću. Ona je rekla da, iako je pomirenje u regionu etablirano kao jedan od prioriteta na koji će Srbija staviti veći fokus u toku predsedavanja OEBS, utisak je da je to samo na deklarativnom nivou – ne postoji iskrena želja da se primene adekvatne mere, kako bi se taj prioritet dodatno objasnio, niti se suočavanje sa prošlošću nalazi u temama samoprocene. Izveštaji relvatnih međunarodnih institucija i organizacija ukazuju na neadekvatan pristup primeni adekvatnih mehanizama tranzicione pravde i prihvatanje odgovornosti za počinjene zločine u prošlosti: procesuiranje ratnih zločina, adekvatna zaštita žrtava, uključujući članove njihovih porodica (zaštita njihovog prava da ostvare adekvatne reparacije), pravo na istinu i institucionalna reforma – uklanjanje svih pojedinaca koji su na bilo koji način učestvovali u ratnim zločinima iz svih civilnih i bezbednosnih institucija.\nKatarina Golubović iz Komiteta pravnika za ljudska prava koji će se baviti slobodom okupljanja i izborima, istakla je da su mnoge odredbe aktuelnog Zakona o okupljanju građana neustavne. Ona je dodala da je taj zakon generator mnogih problema, što je potvrdio i Ustavni sud 2013. godine kad je sam pokrenuo ocenu za ustavnost ovog zakona. Zakon se vrlo selektivno primenjuje - Ministarstvo unutrašnjih poslova zabranjivalo je skupove u organizaciji branitelja ljudskih prava ili opozicionih stranaka bez ikakvog obrazloženja. Dve godine se čekalo na donošenje odluke o ustavnosti Zakona o okupljanju građana, i 9. aprila Ustavni sud je konačno doneo je odluku da je ceo zakon neustavan. Objavljivanje ove odluke je odloženo za šest meseci da bi Srbija napokon donela Zakon o okupljanju građana kojim bi se ispunile obaveze iz dokumenata OEBS i Ustava Republike Srbije.\nBeograd, 16. april 2015. godine\nIzveštaj sa konferencije za štampu preneli su Fonet i Danas


Nove mere: Zabrana okupljanja više od pet osoba i raspust za sve đake\nA. J. 6. novembra 2020. 15:56\nČlanica Kriznog štaba dr Darija Kisić Tepavčević potvrdila je da je danas na sednici tog tela odlučeno da se broj osoba koje mogu da se okupljaju u otvorenom i zatvorenom prostoru smanji sa 30 na pet.\nTakođe, i srednjoškolci će imati „mini raspust“ – 11, 12. i 13. novembra, što je bilo predviđeno samo za učenike osnovnih škola.\n„Sada smo odlučili da i srednjoškolci imaju “mini raspust“ u isto vreme, tako da tri dana đaci neće pohađati školu. Videli smo da se školska sredina nije pokazala kao okidač za širenje korona virusa“, rekla je Kisić na pres konferenciji.\n„Situacija je izuzetno nepovoljna i nestabilna, to što je u nekim drugim zemljama lošije, ne sme da nas teši“, navela je Kisić Tepavčević.\nkrizni štabnove meresrbija


Tanjug 23. aprila 2021. 10:44\nŠANGAJ – Najava administracije američkog predsednika DŽoa Bajdena o mogućem povećanju poreza na kapitalnu dobit naišla je na različite reakcije investitora na globalnim berzama.\nAzijske akcije su danas ojačale, podstaknute rastom cena kineskih deonica i odlukom Evropske centralne banke (ECB) da nastavi sa stimulativnom monetarnom politikom, pri čemu su azijski investitori uglavnom ignorisali efekte mogućeg povećanja poreza u SAD.\nTržišta kapitala u Evropi su jutros na otvaranju trgovanja u blagom padu nakon dva dana dobitka. Indeks fjučersa EUROSTOKS 50 skliznuo je za 0,25 posto, nemački DAKS fjučersi su pali za 0,35, a londonski FTSE za 0,43 procenta, izveštava Rojters.\nBitkoin je pao ispod 50.000 dolara, na najniži nivo u poslednjih gotovo sedam nedelja, i trenutno se kreće oko 48.338,37 dolara. Etereum se, nakon gubitka vrednosti od skoro 12 procenata, blago opravio i, prema poslednjim dostupnim podacima, trguje se na nivou neznatno ispod 2.200 dolara, za 8,5 posto nižem nego prethonog dana.\nECB je odlučila na jučerašnjoj sednici da ostane pri aktuelnoj monetarnoj politici niskih kamata i stimulisanja ekonomija evrozone putem kupovine obveznica, uprkos njenom predviđanju snažnog privrednog oporavka 19-članog bloka od sredine godine kada bi epidemija kovid-19 trebalo da bude pod kontrolom.\nU saopštenju ECB-a je suptilno nagovešteno da će prognoze rasta verovatno biti poboljšane na sastanku 10. juna, pri čemu je predsednica banke Kristin Lagard ukazala na ubrzanje procesa vakcinacija i primetila da istraživanja respektibilnih analitičkih agencija potvrđuju ranije viđenje njenog tima o ekonomskoj ekspanziji u srednjem roku.\nKineski indeks najlikvidnijih akcija ojačao je za 0,51 procenat, vođen rastom deonica kompanija iz oblasti „zelene ekonomije“ i zdravstvene zaštite. Hongkoški indeks Hang Seng je skočio za 0,54 odsto, a seulski Kospi za 0,2 procenta. Japanski berzanski indeks Nikei pao je za 0,57 posto.\nNa valutnim tržištima, evro je napredovap prema američkoj valuti za manje od 0,1 odsto, na 1,2029 dolara, nakon pada prethodnog dana.\nDolar se spustio prema japanskom jenu na 107,92 jena, dok je dolarski indeks, koji prati vrednost američke prema korpi valuta drugih glavnih trgovinskih partnera SAD, pao za 0,11 procenata, na 91,188 poena.\nNa robnim berzama, američka sirova nafta WTI je poskupela za 0,73 posto, na 61,88 dolara za barel, a severnomorska nafta Brent je porasla za 0,54 procenta, na 65,75 dolara po barelu, pošto investitori očekuju da će ekonomski oporavak podstaći tražnju za gorivom u SAD i Evropi.\nSpot cena zlata ostala je nepromenjena na nivou od oko 1.784 dolara za uncu.


Dr. Oetker krem puding bela čokolada bez kuvanja 50g kesa cena akcija Srbija\nDr. Oetker krem puding bela čokolada bez kuvanja 50g kesa cene\ncena 62,99 din | prodavnica (1)\nTrenutno nemamo slike za Dr. Oetker krem puding bela čokolada bez kuvanja 50g kesa\nCentroproizvod puding sa ukusom vanile porodično pakovanje 140g kesica\nCentroproizvod puding sa ukusom vanile 3x40g kesica\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Dr. Oetker krem puding bela čokolada bez kuvanja 50g kesa po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Dr. Oetker krem puding bela čokolada bez kuvanja 50g kesa na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Puding cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Dr. Oetker Puding, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Dr. Oetker krem puding bela čokolada bez kuvanja 50g kesa sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Dr. Oetker krem puding bela čokolada bez kuvanja 50g kesa. Pre kupovine, podatke za Dr. Oetker krem puding bela čokolada bez kuvanja 50g kesa proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Zbrka.com - Svi ispadi Emira Kusturice - Zanimljivosti i Jet Set\nIzbacivanje ekipe HRT-a sa Mokre Gore poslednji je u nizu incidenata, od kojih su najpoznatiji tuča u Kanu, prebijanje Nebojše Pajkića i izjava da bi Bregović bez njega završio u pornićima.\nRežiser Emir Kusturica se nakon prošlonedeljne epizode na Mokroj Gori, kada je zbog provokativnih pitanja uskratio gostoprimstvo ekipi Hrvatske televizije, ponovo našao u žiži javnosti zbog incidenta u kome je bio akter, a ne zbog svog filmskog opusa.\nPrgav karakter, nekonvencionalno ponašanje i žestoke izjave oduvek su pratili genijalnog režisera, koji je trajno zabeležen u svetskim filmskim enciklopedijama kao dobitnik dve Zlatne palme na festivalu u Kanu.\nKusturica je kao mladi buntovnik bio poznat još na studijama u Pragu, u kojem je zaradio epitet nekonvencionalnog intelektualca spremnog da na uvredu odgovori i pesnicama.\nOno što je ovdašnja, ali i šira javnost zapamtila kao njegov najveći incident bila je čuvena masovna tuča na filmskom festivalu u Kanu, u kojoj je učestvovao neposredno po dobijanju druge Zlatne palme, ovog puta za film „Podzemlje".\nPo sopstvenom priznanju, morao je da reaguje i stane u odbranu časti jedne glumice koju je neki nedžentlmen uhvatio za zadnjicu.\nKusturica je udario nasrtljivca, njemu su uzvratili telohranitelji udarenog, u pomoć reditelju uskaču prisutni članovi ekipe „Podzemlja" i blazirana festivalska atmosfera prerasla je u kafansku kavgu.\nTo je bilo 1995, a godinu dana ranije, u jednom beogradskom hotelu Kusturica je izudarao profesora FDU Nebojšu Pajkića, nezadovoljan komentarima na račun njegovih filmova.\nKako su mediji tada izveštavali, Pajkića je od razjarenog Kusturice pokušala da spase supruga Isidora Bjelica, ničim drugim do - svojom ženskom tašnicom.\nI prva Palma obeležena je nesvakidašnjim događajem, jer Kusturica nije otišao da primi nagradu, već je dodelu nagrada pratio iz stana svog prijatelja, kome je pomagao da namesti parket!\nČinjenica da je za svoju zemlju, nakon raspada bivše Jugoslavije, izabrao Srbiju, žestoko je razbesnela njegove nekadašnje sugrađane Sarajlije. Kolumnistu podgoričkog „Monitora" Andreja Nikolaidisa, kao i sam taj list, tužio je zbog teksta „Dželatov šegrt", u kome se govori o Kusturici kao saradniku Slobodana Miloševića u vreme rata u Bosni.\nVrhovni sud Crne Gore nedavno je potvrdio presudu kojom su Nikolaidis i „Monitor" dužni da režiseru plate 12.000 evra.\nSvojevremeno je tužio i dramskog pisca Biljanu Srbljanović jer je izjavila da je čuvenom režiseru pomogao Miloševićev RTS. Srbljanovićeva je napisala da je Kusturica „preko svog prijatelja Milorada Vučelića direktno sarađivao s režimom, pri čemu je imao i materijalne koristi".\nRevoltiran zbog sukoba sa meštanima sela oko Mokre gore vratio je titulu počasnog građanina Užica.\nNedavno se Kusturica posvađao i sa svojim kumom Goranom Bregovićem, koji je za njega, prema pisanju hrvatske štampe, kazao da je muziku za filmove slavnog režisera pisao samo zato što mu je bio potreban novac, ali da filmove koje je kasnije radio „ne može da spase ni dobra filmska muzika". Kusta mu na to nije ostao dužan:\n- Bregoviću sam ponudio posao kada sam ga pronašao u Parizu, bledog i neuhranjenog, i angažovao sam ga iz čiste samilosti. Znate li kako mi je uzvratio?\nTako što je za moj film „Arizona drim" ukrao jednu korzikansko-jevrejsku pesmu. To je primetio svetski poznat muzičar Igi Pop, pred kojim sam se potpuno obrukao.\nEto kako je on zarađivao novac kod mene - kradući tuđe pesme koje je meni prodavao - odgovorio je Kusturica Bregoviću, koji je kasnije demantovao da je loše govorio o svom nekadašnjem bliskom prijatelju.


Klimatske promene: Džef Bezos - kako potrošiti deset milijardi dolara za očuvanje planete - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Klimatske promene: Džef Bezos – kako potrošiti deset milijardi dolara za očuvanje planete\n0Piše: BBC News na srpskom 20. februara 2020. 20.58\nDžef Bezos – najbogatiji čovek na svetu\nToliko je najbogatiji čovek na svetu Džef Bezos rekao da će potrošiti na borbu protiv klimatskih promena.\nPrema profesorki Elizabet Robinson sa Univerziteta u Redingu, za neka rešenja se zna, ali se „još ne dešavaju“.\nElizabet, ekspert za ekološku ekonomiju, kaže da bi novac mogao da se potroši na ubeđivanje vlada da prestanu da finansiraju fosilna goriva – koja proizvode ugljen dioksid i zagrevaju našu planetu.\n„Moramo da počnemo da ulažemo u čistu energiju umesto onu nalik obnovljivoj. Ukoliko to uradimo, obavili smo više od pola posla.“\nŠejmus Garvi, ekspert za pohranjivanje energije sa Univerziteta u Notingemu, slaže se da je obnovljiva energija ključna.\nOn kaže da je tehnologija dostupna, ali da mora da „postane jeftinija“ kako bi ljudi mogli da je koriste. „Radi se o fleksibilnosti električne energije.“\n„Vetar je veoma sezonska stvar i on duva jako zimi – kao što nam je pokazala Oluja Denis. Solarna energija je takođe sezonska, a sunce uglavnom jako sija leti. Tako da moramo to da uravnotežimo.“\n„Ulažimo u saobraćaj“\nMnogo se priča o uticaju automobila i aviona na životnu sredinu, tako da Elizabet predlaže da se novac potroši na usavršavanje saobraćajnih sistema.\n„Moramo da počnemo da ulažemo u dostupan jeftini javni prevoz kako bi ljudi bili u prilici da se prebace sa vlastitih automobila na vozove.“\nOna dodaje da subvencije za javni transport na duge relacije kako bi on postao „dostupan i pouzdan“ znači da će ljudi možda „odlučiti da ne lete“.\n„Potrebne su nam alternative – ljudi koji žive u kopnenom delu Evrope mogu češće da otputuju vozom kuda god da žele da odu.“\nKlimatske promene i Greta Tunberg: Jedan za sve – ima li smisla truditi se\nNeki ljudi biraju da urade nešto što se zove kompenzacija za emisiju ugljenika – plaćaju više da bi doprineli ekološkim projektima koji smanjuju količinu uljen dioksida u atmosferi.\nŠejmus to zove „dobrom stvari u načelu, ali nedovoljnom u praksi.“\n„Da bismo uradili kompenzaciju emisije ugljenika kako valja, morali bismo da uložimo mnogo novca.“\nElizabet kaže da iako „ne zamera nikome ko putuje avionom na odmor ili da bi video porodicu“, jedini način da se ostavi neki trag je da se „leti manje“.\n„Zaštitimo naše šume“\nCiljanje ključnih oblasti koje su dobre po našu životnu sredinu takođe može biti od pomoći, kaže Elizabet.\n„Da bismo zaštitili naše šume, moramo da uradimo stvari kao što je konzervacija i sađenje drveća tamo gde ima smisla saditi drveće.“\nI, smatra ona, mora da se razvije i poljoprivreda zato što „u velikoj meri doprinosi“ globalnim emisijama.\n„Mi moramo da jedemo – ali moramo da nađemo način da se bolje bavimo poljoprivredom i šumarstvom.“\nRekordni razvod vlasnika „Amazona“ – bivša supruga dobija 35 milijardi dolara\nPrema Elizabet, postoje „tehnološka rešenja“ za uzgoj useva koji mogu da učine uklanjanje ugljen dioksida iz atmosfere „efikasnijim“.\nDžef Bezos je gazda Amazona – jedne od najvećih kompanija na svetu – a 2018. godine njen korporativni otisak ugljenika bio je 44,4 miliona metričkih tona.\n„Što je mnogo, kao u neke male zemlje“, kaže Šejmus.\n„Džef Bezos ne može da reši klimatske probleme sa 10 milijardi dolara sam. To može da bude značajno, ali nije dovoljno čak ni za prebacivanje na drugu vrstu energije u Velikoj Britaniji.“\nŠejmus kaže da bi taj novac „mogao da pokrene“ druge kompanije koje mogu da pomognu – nakon što je osnivač Amazona izjavio da će finansirati radove naučnika, aktivista i drugih grupa.\nElizabet kaže da velike kompanije kao što su Amazon imaju „moralnu obavezu“ da se bave klimatskim promenama.\n„One ostvaruju veliku zaradu. Zato im to neće posebno teško pasti.“\nU izjavi za Njuzbit na Radiju 1, Amazon je rekao da je njegova „vizija“ da se „sve Amazonove isporuke pretvore u proizvođače nula emisija ugljenika, sa 50 odsto pošiljki koje će proizvoditi nula emisije pre 2030. godine“.\nOn je dodao: „Amazonov tim za održivost koristi naučni pristup kako bi razvio podatke i strategije kojima će se osigurati rigorozni pristup našem radu na održivosti.“\n„Pokrenuli smo nekoliko velikih i uticajnih programa i radimo vredno na integrisanju ovog pristupa u čitavom Amazonu.“\nZemlje sa nižim prihodima koje nisu toliko razvijene običnu imaju više nivoe upotrebe fosilnih goriva.\nElizabet kaže da bi taj novac trebalo da se iskoristi da se pomogne tim zemljama da se razviju i udalje od štetnih goriva.\n„Ima nečega i u rešenosti da se to uradi“, kaže Elizabet.\nSvetska banka: Do 12 milijardi dolara pomoći za odgovor na Covid19


Američka avijacija se izvinila zbog letenja u blizini ruskih aviona - Sputnjik Srbija\n15:48 29.10.2016 (osveženo 16:06 29.10.2016) Preuzmite kraći link\nAmerički avion iznad Sirije se „opasno“ približio ruskom\nAmerički avioni „avaks“ su 17. oktobra narušili pravila i opasno se približili ruskom avionu Su-35 na nebu iznad Sirije, izjavio je portparol Ministarstva odbrane Rusije general-major Igor Konašenkov.\n„Sedamnaestog oktobra posada američkog aviona E-3 ’avaks‘ spustila se za skoro kilometar sa svoje visine, čime je narušila bezbednost, i opasno blizu prišla ruskom avionu Su-35, što je u suprotnosti sa svim bezbednosnim pravilima u vazdušnom prostoru Sirije u blizini Dejr el Zora“, rekao je Konašenkov.\nUbrzo nakon incidenta komanda Vazdušno-kosmičkih snaga Rusije u bazi u Hmejmimu, u sirijskoj Latakiji, kontaktirala je SAD i zatražila objašnjenje.\nKonašenkov je izjavio da su se predstavnici američkog vazduhoplovstva „izvinili za incident i obećali da će sarađivati sa pilotima kako bi takve situacije u budućnosti bile izbegnute“.\nMoskva je iznenađena pokušajima Pentagona da prebaci krivicu za incident na Vazdušno-kosmičke snage Rusije, dodao je ruski general.\nKonaškov je izjavio da ruski i američki piloti sarađuju kako bi izbegli opasne incidente u sirijskom vazdušnom prostoru i dodao da je Moskva unapred javila putanju leta Su-35.\nGeneral-pukovnik Džef Haridžijan iz centralne komande američke avijacije tvrdio je u petak da je 17. oktobra ruski vojni avion leteo opasno blizu američkog aviona u Siriji.\nHaridžijan je smatrao da su u poslednjem incidentu avioni bili udaljeni na manje od pola milje, a ruske vlasti su saopštile da ruski pilot nije video američki avion. Američki komandant je dalje tvrdio da ruski avioni presreću američke avione „svakih desetak dana“.\navaks, američka avijacija, SU-35, incident, Džef Haridžijan, Igor Konašenkov, Dejr el Zor, Sirija


Uroš Krčadinac 2. oktobra na Spensu - Kaleidoskop kulture\n29. septembra 2021. 30. septembra 2021.\nU okviru nedelje primenjene umetnosti i Dizajn paviljona, digitalni umetnik, programer, autor i edukator Uroš Krčadinac održaće 2. oktobra predavanje „How to remain one and the same when each moment we turn into something new?”. Predavanje počinje u 18 sati, u amfiteatru na Spensu.\nTransdisciplinarna praksa Uroša Krčadinca obuhvata programiranje, pisanje, dizajn, animaciju i kartografiju. Istraživačke radove objavio je u IEEE časopisima, dok je umetničke radove izlagao na festivalu re:publica (Grčka/Nemačka), Univerzitetu Emily Carr (Kanada), Galeriji SANU, beogradskom Muzeju nauke i tehnike, itd.\nDoktorirao je informatiku na Univerzitetu u Beogradu. Radi kao docent digitalne umetnosti i računarstva na Fakultetu za medije i komunikacije u Beogradu, kao naučni saradnik na UB i kao saradnik Dizajn seminara u Petnici.\nPrethodni Previous post: Strateški i participatorni dizajn za organizacije u kulturi: ReCulture projekat\nSledeći Next post: Volfgang Fil


Službe bezbednosti i policija u Srbiji ubuduće će samo uz odluku suda moći tajno da nadziru građane. Ovim je konačno odbranjeno ustavno pravo građana na privatnost razgovora i drugih komunikacija.\nUstavni sud Srbije poništio je odredbe Zakona o Vojnobezbednosnoj agenciji i Vojnoobaveštajnoj agenciji na osnovu kojih su direktori tih službi i njihovi saradnici koje ovlaste imali pravo da narede mere tajnog nadzora građana.\nSaša Janković, zaštitnik građana, izjavio je za naš program da se ova odluka u praksi odnosi i na rad Bezbednosno informativne agencije (BIA) i MUP-a koji su do sada radili na isti način, mada to u zakonima o BIA i unutrašnjim poslovima nije izričito navedeno.\nTako će, kaže Saša Janković, značajno biti unapređena ljudska prava u Srbiji.\nNaravno da tajne službe i policija u svom radu moraju da pribavljaju podatke, ali način na koji je to rađeno nije bio dobar, kaže zaštitnik građana Saša Janković.\n“Dugo godina u Srbiji ravnoteža je pomerana u korist bezbednosti a na štetu ljudskih prava. Naravno da tajne službe i policija u svom radu moraju da pribavljaju podatke, ali način na koji je to rađeno nije bio dobar. Da same odlučuju čije će razgovore kontrolisati, da njihove rezultate analiziraju i razmatraju, i da saznanja o svemu tome ostaju samo u službama je ispod svakog standarda ljudskih prava. Dakle veoma je bitno da je Ustavni sud sada rekao da se i poslovi bezbednosti i borbe protiv kriminala moraju raditi tako da se obezbedi sudska kontrola”, kazao je Janković.\nNovom odlukom Ustavnog suda ustanovljeno je da bez odluke sudskih organa nije dozvoljen uvid u podatke o komunikaciji, kao što su telefonski listinzi, sms poruke, elektronska pošta i lociranje građana na osnovu tih informacija.\nMomir Stojanović, nekadašnji direktor Vojnobezbednosne agencije (VBA), kaže za RSE da su nove mere opravdane, kako bi se stalo na put zloupotrebama i instrumentalizaciji tajnih službi.\n“To je važno jer mi još imamo tajne službe koje nisu depolitizovane i departizovane. One se, na žalost, danas bave prikupljanjem informacija o političkim protivnicima i neistomišljenicima i plasiranjem dezinformacija i raznih laži. Nijedna služba u Srbiji u poslednjih pet godina nije otkrila, dokumentovala i presekla neku obaveštajnu aktivnost. A to im je prvi i osnovni zadatak. To govori da su nam službe neefikasne, kadrovski i organizaciono nesposobne, ali i da moraju biti depolitizovane i depratizovane. Problem je i redefinisanje težišta u radu službi bezbednosti, jer ne mogu one danas da se bave zadacima koji su bili aktuelni pre dvadeset godina”, navodi Stojanović.\nZaštita građana i države\nOmbudsman Saša Janković rekao je da je posle odluke Ustavnog suda razgovarao sa direktorima tajnih službi i čelnicima MUP-a, i da su mu obećali da će bez problema prihvatiti nove mere.\nPredrag Petrović, izvršni direktor Beogradskog centra za bezbednosnu politiku, veruje da tajne službe i policija nemaju drugog izbora nego da počnu da rade na novi način.\n“Jedan od razloga zbog kojih sam optimističan je i taj da su neki mehanizmi demokratske kontrole i nadzora službi bezbednosti uspostavljeni proteklih godina. Između ostalog, zaštitnik građana ima pravo da ostvari uvid u sve podatke i dokumenta koji se nalaze u posedu tajnih službi. Tako da ako neko sumnja da mu je privatnost ugrožena može da se obrati ombusdmanu”, ističe Petrović.\nNakon odluke da su za tajni nadzor potrebna sudska rešenja na potezu je sudstvo.\nSaša Janković kaže da se odluke po zahtevima za tajni nadzor moraju donositi adekvatno i brzo.\n“Sada je praktično potrebno obezbediti dežurstvo sudija koji će u najkraćem mogućem roku odlučivati o zahtevima koji stižu iz službi. Da se ne bi desilo da interes zaštite bezbednosti građana i države bude ugrožen”, kazao je Janković.\nInicijativu koja je dovela do promene pravila za tajni nadzor građana podneli su ombudsman i poverenik za informacije od javnog značaja, a predlog su podržali su Udruženje novinara Srbije, Nezavisno udruženje novinara Srbije, Advokatska komora Srbije, Društvo sudija Srbije, Udruženje tužilaca Srbije, Beogradski centar za ljudska prava, Beogradski centar za bezbednosnu politiku i druge organizacije civilnog društva.


Koje su najsiromašnije zemlje Evrope - CdM\nKoje su najsiromašnije zemlje Evrope\nKupovna moć Crnogoraca iznosi 46 odsto evropskog prosjeka, potrvdili su podaci Eurostata iz juna 2018. godine, a koji se odnose na prošlu godinu. Crna Gora je po ovim podacima gora od Slovenije i Hrvatske, ali je ispred Bosne i Hercegovine, Srbije, Makedonije i Albanije.\nUpoređujući regije, zemlje bivše Jugoslavije nalaze se na dnu ljestvice, kada je riječ o kupovnoj moći njenih stanovnika, izuzimajući Sloveniju koja je najbogatija i njeni stanovnici imaju kupovnu moć 85 odsto evropskog prosjeka.\nSrbija i Makedonija su na broju tri najsiromašnijih zemalja Evrope, a kupovna moć njenih stanovnika iznosi 37% evropskog prosjeka u 2017. godini.\nNišta bolje nije prošla ni Hrvatska, koja je druga najsiromašnija država Evropske unije. Iza nje je samo Bugarska.\nKupovna moć bh. stanovništava iznosi 32% evropskog prosjeka, i nalaze se na pretposljednjem mjestu najsiromašnijih zemalja Evrope.\nNa samom dnu su, prema ovim podacima, stanovnici Albanije, čija je kupovna moć 29 odsto evropskog prosjeka.\nSa druge strane, ubjedljivo najbogatiji su stanovnici Luksemburga, čija kupovna moć iznosi 253% evropskog prosjeka. Ispod njih su Irci sa 184%, zatim slijede Švajcarci sa 158%, Norvežani sa 150% kada je riječ o Evropi.\nInače ovako objavljeni podaci se smatraju najrelevantnijim za ocjenu životnog standarda, jer se uzima u obzir GDP po glavi stanovnika sa tekućim cijenama.\nTagovipotrošnja stanovništvo statistika\n4 Komentara na "Koje su najsiromašnije zemlje Evrope"


'Gugl' uložio žalbu na kaznu Evropske unije od 2,4 milijarde evra\nRTS\t11.09.2017 21:52\nKompanija 'Gugl' uložila je žalbu na novčanu kaznu Evropske unije izrečenu u junu zbog zloupotrebe dominantnog položaja, rekao je danas zvaničnik Evropskog suda pravde sa sedištem u Luksemburgu.\n„Podneta je žalba za poništenje presude“, rekao je predstavnik Suda.\nEvropska komisija je 27. juna izrekla novčanu kaznu od 2,42 milijarde evra „Guglu“ navodeći da je ta kompanija zloupotrebila dominantni položaj na internetu, favorizujući u pretragama svoj servis za kupovinu „Gugl šoping“ (Google Shopping).\nRazmatranje žalbe će trajati oko dve godine, rečeno je u Sudu. Žalbom, međutim, nije odložena presuda, pa će „Gugl“ morati da plati 2,4 milijarde evra.\nBrisel je pokrenuo još dva slučaja u kojim bi mogao biti kažnjen „Gugl“. Prvi se tiče operativnog sistema za pametne telefone „Android“ i odluka bi mogla da usledi u decembru. Drugi se tiče „Guglove“ mreže za advertajzing „Adsens“ (AdSense).


Gorski Hotel & Spa proslavio prvi rođendan – 365 dana zadovoljstva, napretka i inovacija – TU magazin\nGorski Hotel & Spa proslavio prvi rođendan – 365 dana zadovoljstva, napretka i inovacija\nNajmlađi hotel u najpoznatijem skijalištu u Srbiji prethodnog vikenda proslavio je svoj prvi rođendan. Žurka iznenađenja je gostima hotela pružila posebno iskustvo, a spektakularan vatromet osvetlio je nebo iznad Kopaonika i označio početak novih uspeha.\nGorski Hotel & Spa je u prvih godinu dana poslovanja uspeo da pridobije pozitivne komentare od gotovo svih koji su odlučili da odmor provedu u do sada neviđenom luksuzu na Kopaoniku. Komfor, najviši nivo usluge i inovativan pristup organizaciji događaja diferencirali su i čvrsto postavili hotel Gorski u sam vrh turističke ponude Srbije.\nUz DJ-a, posluženje i rođendansku tortu, osoblje hotela je zajedno sa gostima proslavilo uspeh i još jednom pomerilo granice svega do sada viđenog. Rođendanska atmosfera vladala je tokom celog vikenda, a najveći poklon je svakako činjenica da je ceo kapacitet hotela bio popunjen. Gosti su se rado odazvali pozivu i uživali u posluženju i energiji.\nKako bi se nastavilo u istom ritmu, iz hotela Gorski poručuju da se sprema još pogodnosti i provoda, a jedan od najboljih je Music Week festival koji se tradicionalno održava u martu.\nObradujte lepšu polovinu Čolinim koncertom, putovanjem i skijanjem pred praznik žena, ili lagano zatvorite sezonu uz Cecine hitove. Očekuju nas i nastupi Aleksandre Prijović i Saše Matića, te je provod zagarantovan za koji god termin da se odlučite, a na veb stranci hotela Gorski možete rezervisati posebne pakete koji uključuju ulaznice.\nDoživite čari Kopaonika iz najlepšeg hotela sa apsolutnom ski-in, ski-out lokacijom i besprekornom uslugom. Rezervišite svoj kutak luksuza na vreme.


Qualcomm: prelazak računara na ARM siguran, lansiranje SoC visokih performansi 2023.\nPočetnaVestiHardverVestiQualcomm: prelazak računara na ARM siguran, lansiranje SoC visokih performansi 2023.\n18.11.2021 10:10 | 0 Hardver\nQualcomm je bio u igri stvaranja SoC-a za PC tržište sa Snapdragon linijom kompanije, a ovi procesori su uglavnom bili poboljšane verzije njihovih mobilnih dizajna i zasnovani su na arhitekturi skupa instrukcija ARM (ISA). Microsoft je podržao ovaj napor kreiranjem projekta Windows-on-ARM (VoA) koji omogućava operativnom sistemu Windows da radi na procesorima zasnovanim na ARM-u.\nMeđutim, do sada, Qualcommovi dizajni nisu bili dovoljno jaki jer su predstavljali relativno umeren pristup problemu i gotovo da nisu imali smisla za kupovinu u poređenju sa standardnim laptop računarima opremljenim x86 procesorima iz AMD-a i Intel-a. Ovo će se sada promeniti, piše portal TechPowerUp.\nPogledajte još: Samsung bi mogao da koristi Qualcomm čipove u polovini svojih pametnih telefona i tableta 2022.\nPrema vestima sa jučerašnjeg Dana investitora, Qualcomm priprema Arm SoC visokih performansi za PC tržište. Kompanija je nedavno kupila Nuvia Inc, startup fokusiran na kreiranje novih IP adresa zasnovanih na Arm ISA. I to je ono što će Qualcomm koristiti u izgradnji svojih računarskih procesora sledeće generacije.\nKako kompanija planira, u avgustu 2022. godine, trebalo bi da počne da uzorkuje OEM partnere sa ovim novim čipovima, a mi ćemo ih videti u rukama potrošača početkom 2023. Ako sve bude po planu, ovo bi trebalo da predstavlja direktnu konkurenciju AMD-u, Intelu, ali sada i Apple-u na vrhunskom SoC tržištu. Nakon računara, kompanija planira da se pozabavi tržištem centara podataka, mobilnim i automobilskim tržištem.\nMediatek Dimensity 2000 pokazuje rekordne rezultate na AnTuTu benchmarku\nIBM predstavio revolucionarni 127 kubitni kvantni procesor\nFTC tuži Nvidiju kako bi blokirali njenu kupovinu Arm-a 06.12.2021 09:15 0\nRealme GT 2 Pro koji pokreće Snapdragon 8 Gen1 postiže preko 1 milion AnTuTu poena 26.11.2021 09:47 0\nČetiri nova telefona opremljena Snapdragon 8 Gen1 i kamerama od 50 MP debitovaće u decembru 24.11.2021 13:50 0\nQualcomm je navodno potvrdio promene imena za Snapdragon čipove 23.11.2021 10:10 0


Konsultant | Veliki Rečnik\nBy dannielladiaz on\t 20. April 2017. Reči na slovo K\nŠta je konsultant? Koje je tačno značenje ovog pojma?\nSpecijalista u nekom području koji edukuje, savetuje i daje uputstva naziva se konsultant.\nU poslovnoj sferi gotovo svakodnevno se spominje pojam konsultant, zbog čega je veliki broj ljudi upoznat sa njegovim značenjem. Ako ste čuli za ovaj pojam, ali ne znate kada se on upotrebljava i šta znači, pročitajte tekst koji sledi.\nU svakodnevnom govoru veoma slobodno se koriste termini poput “konsulatant”, “menađer” i “mentor”, a većina ljudi ne zna da ove reči imaju potpuno drugačije značenje.\nZa razliku od menadžera i mentora, konsultant se angažuje isključivo radi konsultacije. On mora da poseduje određeno teorijsko znanje koje je potkovano iskustvom i praktičnim radom kako bi svojim klijentima mogao da da što bolji savet.\nSam termin konsultant potiče iz latinskog jezika i koristi se da označi savetodavca, odnosno specijalistu u nekom području, koji edukuje, savetuje i daje uputstva.\nPo definiciji, konsultant je osoba sa specijalizovanim zvanjima čije usluge potražuju profesionalci ili organizacije. Njihov glavni zadatak jeste da savetuju i daju što više informacija o prirodi problema i mogućim rešenjima, kao i o najboljim načinima da pojedinac ili organizacije postignu zacrtane ciljeve.\nNajvažnije osobine koje mora da poseduje konsultant su: veština, znanje, kompetencija i poverljivost. Dakle, konsultant mora da ima svoju specijalnost koja se obično odnosi na jednu oblast, kao i sposobnost da proizvede dobar rezultat i mora poštovati etičke norme u profesiji kojom se bavi.\nPrimera radi, socijalni radnici su konsultanti i to ne samo klijentima kojima je potreban savet kako da se odnose prema određenoj socijalnoj situaciji, već i sudu, nevladinim organizacijama, političkim grupama i slično.\nKonsultant za svoje usluge prima određenu novčanu nadoknadu. On obično nastupa kao savetnik ili supervisor i nikada ne radi poslove umesto onih koji su ga angažovani.\ndefinicija konsultant pojam šta je šta znači značenje značenje reči


DPK: Neprihvatljiva tajna sednica, vlada će zavisiti od SL\nFebruar 03, 2020 22:24\nDemokratska partija Kosova (DPK) saopštila je da smatra neprihvatljivim, tajnim i nenajavljenim sazivanje večerašnje sednice radi izbora novog predsednika Skupštine Kosova, prenosi Gazeta Ekspres.\n"Ova sednica mraka, za koju nije bilo hitnosti, a koju su sazvali Pokret Samoopredeljenje i Demokratski savez Kosova, održana je bez prisustva opozicije i obeležena je tako što je prvi put predsednik Skupštine Kosova izabran bez ijednog poslanika opozicije", navodi se u saopštenju DPK, prenosi Kosovo onlajn.\nKako tvrde, izbor novog predsednika Skupštine Kosova, predložen od strane Samoopredeljenja i omogućen glasanjem Srpske liste, štetan je za Kosovo.\nTo "jasno pokazuje da Vlada Samoopredeljenja i DSK nije samo u koaliciji sa Srpskom listom, već da će u potpunosti zavisiti od poslanika te političke formacije i volje zvaničnog Beograda. Ovo je još jedan dokaz da je to koalicija sa Vučićem i Radojičićem i njima sličnima", navodi se u saopštenju DPK.\nDPK na kraju zaključuje da "šteta što su, baš kao što je i započelo političko pregovaranje o foteljama između dve stranke, večeras na najgrozniji način završili izbor predsednika Skupštine Kosova, koji bez Srpske liste danas ne bi mogao da bude izabran na tu funkciju".\nDemokratska partija KosovaVlada KosovaSkupština KosovaSamoopredeljenjeDSKSrpska lista\nRakić: Nema te laži koja će zaseniti rezultate Marka Đurića za opstanak srpskog naroda na KiM 17\nAuresku: Rumunija podržava dijalog Beograda i Prištine 9\nHoti oduševljen posetom delegacije SAD 9\nBoler: DFC ozbiljno razmišlja o ulaganjima na Kosovu* 11\nGrenel i Hoti nakon sastanka: Uskoro implementacija 16


MLADEN IVANIĆ O RADU PREDSJEDNIŠTVA BiH: 'Svjestan sam da smo nakon jučerašnjeg prekida sjednice ušli u krizu' | Slobodna Bosna\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Mladen Ivanić nije želio komentirati najavu funkcionisanja Vijeća ministara BiH u tehničkom mandatu, poručivši kako to pitanje treba postaviti liderima Saveza za promjene\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Mladen Ivanić izjavio je danas u Sarajevu kako je svjestan činjenice da je nakon jučerašnjeg prekida sjednice, Predsjedništvo BiH ušlo u krizu.\n- Nisam ja Predsjedništvo BiH uveo u krizu, nego član Predsjedništva koji nije htio da se izjašnjava, koji nije htio da govori o tužbi, koji nije dao šansu instituciji BiH da se o tužbi izjasni – kazao je Ivanić.\n- Niko mi nije ponudio, niko od mene nije tražio da se organizuje rasprava, a svi kažu da sam protiv. Prosto je nevjerovatno koliko se teze obrću. Svi govore kako ja kao izdajem BiH, a branim Srbiju, a ni riječi nisam rekao o tome. Stalno sam govorio o načinu donošenja odluka – smatra predsjedavajući Predsjedništva BiH.\n-Jučer je bio rizik, moglo se desiti dva naprema jedan, da dva člana glasaju za podizanje revizije i da se dobije legalitet – dodao je Mladen Ivanić.\n- Valjda bih i ja, kao čovjek koji predstavlja BiH, trebao da znam koji su argumenti. Valjda bi, kao od nekoga ko u ovom trenutku predstavlja BiH, trebalo da se zatraži i od mene šta mislim. Ništa se od toga nije desilo – rekao je Ivanić i napomenuo kako bi „kvaziintelektualci koji brane BiH valjda trebali da podrže moj zahtjev da se o reviziji raspravlja“.\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Mladen Ivanić nije želio komentirati najavu funkcionisanja Vijeća ministara BiH u tehničkom mandatu, poručivši kako to pitanje treba postaviti liderima Saveza za promjene.\nIstakao je da on brani princip odlučivanja, dodajući da ne zna šta je to konkretno uradio ili šta je trebao uraditi pa da ispuni želje onih koji ga kritikuju.\nMladen Ivanić je rekao i da će odlučiti kada će uputiti pismo Međunarodnom sudu pravde i na koji način, kao i da će morati imati posebnog izaslanika.


Malcovir na bh. tržištu, koristi se u liječenju virusa korona\nSARAJEVO - Lijek pod zaštićenim nazivom MALCOVIR®, kojeg je razvila kompanija ZADA Pharmaceuticals iz Lukavca i koji se koristi u terapiji liječenja virusa korona, od danas je dostupan na tržištu Bosne i Hercegovine.\n"Menadžment je na vrijeme prepoznao potrebu za razvojem ovog lijeka i uspjeli smo, evo, prvi u Bosni i Hercegovini, ali i na području jugoistočne Evrope, da ovaj lijek učinimo dostupnim našim klinikama i građanima, a zatim i svim ostalim zainteresiranim", izjavio je za Preporod.info osnivač i vlasnik ove kompanije Davud Zahirović, prenosi MINA.\n"Nama je bilo najbitnije da razvijemo lijek i da krenemo s njegovom proizvodnjom", kazao je doktor Zahirović, pojašnjavajući da je riječ o proizvodu Hidroksihlorohin film tableta 200 mg, koje će se na tržištu pojaviti pod zaštićenim imenom MALCOVIR®.\n"Uz MALCOVIR®, proizvodimo i lijek AZID, koji je takođe dio terapije za liječenje osoba zaraženih korona virusom. Prve pošiljke novog lijeka biće upućene centralnim apotekama u klinikima koje već imaju hospitalizirane osobe zaražene korona virusom", dodao je Zahirović.\nNaglasio je da ZADA Pharmaceuticals pomno prati sve novosti oko terapije i nova istraživanja u vezi sa liječenjem oboljelih od korona virusa, te da se u potpunosti stavila na raspolaganje nadležnim institucijama s ciljem zaštite zdravlja građana BiH.


Ankara: U prvoj etapi ulazimo 30 kilometara na teritoriju Sirije\nTurska vojska planira da uđe 30 kilometara na teritoriju Sirije, izjavio je ministar inostranih poslova Turske Mevlut Čavušoglu.\nTurska vojska izvela je vazdušne udare na položaje Kurdistanske radničke partije (PKK) u severnoj iračkom planinskom regionu Kandilu, pri čemu je ubijeno 26 kurdskih pobunjenika.\nTurska vojska bombardovala položaje Kurda u Iraku: 29 mrtvih\nU vazdušnom napadu turske vojske na položaje vojnih pripadnika Radničke partije Kurdistana (PKK) u severnom Iraku poginulo je najmanje 29 militanata, saopšteno je iz oružanih snaga Turske.\nErdogan: Amerika ne podržava Tursku u borbi protiv terorizma\nAmeričke vlasti, bez obzira na svoja saopštenja, ne podržavaju Tursku u borbi protiv terorizma, izjavio je turski predsednik Redžep Tajip Erdogan, komentarišući pojavljivanje postera sa likom lidera Radničke partije Kurdistana Abdulaha Odžalana u sirijskoj Raki.\nU Turskoj uhapšen saradnik američkog konzulata\nTurska policija uhapsila je saradnika američkog konzulata u Adani zbog sumnje da je bio u kontaktu s Radničkom partijom Kurdistana, zabranjenom u Turskoj, preneo je list „Hurijet“ pozivajući se na izvor u policiji.\nPet vojnika poginulo na jugoistoku Turske\nPet vojnika je poginulo, a osam je povređeno u napadu kurdskih ustanika na jugoistoku Turske.\nUbijen kurdski komandant\nVisoki komandant militantne grupe Radnička partija Kurdistana (PKK) ubijen je u bombaškom napadu na automobil u kojem se nalazio na severoistoku Sirije, javila je danas agencija Anadolu.\nEksplozija u Turskoj: Dva policajca ranjena, vozač autobusa poginuo\nDva policajca su ranjena, a vozač autobusa je poginuo u eksploziji u blizini policijske stanice na jugo-istoku Turske, prenosi agencija Rojters pozivajući se na izvore u službi bezbednosti.


Udes na putu Berane-Bijelo Polje, nema teže povrijeđenih | Portal Berane online\nUdes na putu Berane-Bijelo Polje, nema teže povrijeđenih\nU MJESTU ZATON\nSaobraćaj je bio nekoliko sati u prekidu što je stvorilo višekilometarske kolone\nSaobraćaj na magistralnom putu Berane-Bijelo Polje nekolilo sati je bio u prekidu zbog udesa u mjestu Zaton kod Osnovne škole.\nIz Centra bezbjednosti Bijelo Polje za „Berane online“ je rečeno da je njihova ekipa izašla na teren i da je izvršen uviđaj.\nKako nezvanično saznajemo, do udesa je došlo nakon sudara dva putnička automobila i na svu sreću akteri ove nezgode prošli su sa lakšim povredama.\nZbog zastoja u saobraćaju stvorile su se višekilometarske kolone, što ne naša ekipa i zabolježila.\nSlične teme:Istaknutomagistralni put Berane - Bijelo PoljePolicijasaobraćajna nezgodaudes\nMUP Srbije opisuje do detalja situaciju sa Krivokapićevim sinom\nĐukanović „zabrinut“ za Crnu Goru: Na udaru smo nasilničkog velikosrpskog nacionalizma, ovako nije bilo ni u vrijeme Miloševića\nBerane: Saobraćajna nezgoda, udario u stub, nema povrijeđenih\nBeranac optužen: Sa maloljetnikom obio manastir Šudikova\nUdes u Beranama, stradao devetnaestogodišnji mladić


„Za svega nekoliko meseci od osnivanja Sekcije za mlade preduzetnike PKS pridružio nam se veliki broj članova, i svaki dan ih je sve više. Fokusirani smo na podršku i podsticaje mladima da nakon završetka formalnog obrazovanja započinju sopstveni posao. Na ovaj način otvaraju se nova radna mesta, mladi ostaju u svojoj zemlji, što je zajednički cilj svih nas“, istakla je Branislava Simanić, direktorka Sektora preduzetništva PKS. Pozvala je mlade da se priključe inicijativi „Budite odvažni“ i predstave svoje ideje i planove.\n„Podrška mladima je izuzetno značajna, u to sam sigurna jer sam i sama od svoje 19. godine, skoro deceniju, preduzetnik. Zadovoljstvo mi je što ćemo zajedno imati priliku da radimo na ekonomskom osnaživanju mladih, edukaciji, umrežavanju preduzetnika u Srbiji i regionu, kao i da ih podstičemo da razvijaju svoje biznise“, poručila je Šipčić, koja je i vlasnica brenda Jolly Woman.\nNaslovna fotografija: Dejan Zrilić


source.ba | "Kada su me pitali, da li bi volio da mi dovedu čovjeka koji me ranio, rekao sam, dovedite mi Momčila Krajišnika"\nČlan Predsjedništva BiH Milorad Dodik rekao je danas da će na sjednici Predsjedništva BiH zatražiti minutu šutnje povodom smrti ratnog zločinca Momčila Krajišnika.\nPodsjećamo, Krajišnik je preminuo juče u Banjoj Luci od posljedica zaraze virusom na Klinici intenzivne medicine za nehirurške grane Univerzitetskog kliničkog centra, gdje je hospitalizovan 30. avgusta.\nO ovom ratnom zločincu za naš portal govorio je bivši predsjednik SDP-a, Zlatko Lagumdžija.\nU priloženom videu pogledajte šta je Lagumdžija rekao za Source.\nTagovi: ZlocinacMomcilo Krajisnik


Beta 28. aprila 2021. 11:15\nRaspisan je konkurs za kreiranje digitalnih obrazovnih sadržaja koji će doprineti povećanju nivoa digitalne pismenosti učenika osnovnih i srednjih škola u Srbiji, pod nazivom Digitalna ekspedicija Izazov 2021, sa nagradnim fondom od million dinara.\nKonkurs je otvoren do 10. maja, na njemu mogu učestvovati timovi osnovnih i srednjih škola, a prijavljivanje se vrši popunjavanjem formulara na adresi https://zuov.gov.rs/digitalna-ekspedicija/ .\nŠkolski timovi, u sastavu tri do pet učenika i jedan ili dva nastavnika-mentora, imaju zadatak da definišu idejni projekat za kreiranje digitalnog otvorenog obrazovnog resursa.\nTo može biti veb-sajt, tekst, video, video-igra, aplikacija za mobilne uređaje ili drugi resursi koji se mogu koristiti kao pomoćni nastavni materijal.\nNakon javnog objavljivanja odluke komisije, školski timovi će imati na raspolaganju šest nedelja za realizaciju projektnih ideja. Organizatori Digitalne ekspedicije će pobedničkim timovima, pored finansijske podrške, pružiti i podršku kroz konsultacije i mentorstvo eksperata iz ove oblasti.\nOrganizatori takmicenja su Zavod za unapređenje obrazovanja i vaspitanja (ZUOV), Zavod za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja (ZVKOV), Propulsion i Digitalna Srbija , a u okviru Inicijative za novu medijsku i digitalnu pismenost (Nova pismenost), u partnerstvu s Američkom agencijom za međunarodni razvoj USAID.\n„Ovaj konkurs se u Srbiji organizuje prvi put i zato je Digitalna ekspedicija naše zajedničko putovanje, osvajanje novih znanja i upoznavanje krajolika koji oblikuje digitalna transformacija sveta u kome živimo i četvrta industrijska revolucija“, izjavio je Darko Soković, direktor programa Nova pismenost. On dodaje da je cilj Digitalne ekspedicije da podrži i nagradi najbolje ideje koje će doprineti opštoj digitalnoj pismenosti.\nProgram Nova pismenost radi s gradjanima, medijima, kompanijama, obrazovnim sistemom, influenserima i državnom upravom u cilju unapredjivanja medijske, informacione i digitalne pismenosti.


Obilježena Krsna slava, Dan željezničara i dvije i po decenije rada\nČestitajući jubilej, 25 godina postojanja i rada, Krsnu slavu Svetog Vasilija Ostroškog i Dan željezničara 12. maj svim zaposlenima u Željeznicama Republike Srpske, vršilac dužnosti generalnog direktora Dragan Savanović istakao je da su ŽRS koje su vršnjaci sa Republikom Srpskom, mnogo doprinijele postojanju i opstanku Republike Srpske kao i privrede kojoj su na usluzi sve ove godine.\n- Prilika je da se podsjetimo da kroz investicije i projekte koje realizujemo, uprkos svim teškoćama sa kojima se Željeznice Republike Srpske susreću i bore, naše preduzeće ima perspektivu. Siguran sam da će uz dobru volju i veliki trud svih zaposlenih i menadžmenta, kao i podršku resornog ministarstva i Vlade RS, Željeznice Republike Srpske opstati, izvršiti neophodne promjene i postati preduzeće koje će ostvarivati profit i biti na usluzi stanovništvu i privredi Republike Srpske – rekao je vršilac dužnosti generalnog direktora Željeznica Republike Srpske.\nSamo u proteklih pet godina Željeznice Republike Srpske su u infrastrukturne projekte uložile 20 miliona evra.\n- Postajemo moderniji u odnosu na željeznice u okruženju, za sada na jednom dijelu pruge, ali nadamo se da ćemo u budućnosti nastaviti sa modernizacijom i ulaganjem u željeznicu zajedno Vladom Republike Srpske. Naš plan je da i preostalih tri stotine kilometara pruge kojima raspolažemo modernizujemo. Stotinu kilometara pruge završavamo do kraja ove godine. Trenutno se radi na modernizaciji signalno-sigurnosnih uređaja, telekomunikacija i uvođenju informatičkih sistema. Bitno je naglasiti da ćemo, izuzev Slovenije, biti prva željeznica u regionu koja će imati daljinsko upravljanje, za sada na jednom dijelu pruge – naglasio je Savanović.\nOn je podsjetio da Željeznice Republike Srpske godišnje prevoze oko pet miliona tona robe izrazivši nadu u jačanje srpske privrede te da će ŽRS, koje imaju mogućnosti i za veći prevoz, biti uposlene u punom kapacitetu i na adekvatan način odgovoriti potrebama privrede za prevozom robe. U putničkom saobraćaju postoje planovi da u narednom periodu ulaganjem, modernizacijom voznih sredstava i stanica bude poboljšan i promijenjen trend u prevozu putnika.\nMinistar saobraćaj i veza u Vladi Republike Srpske Neđo Trninić, upućujući čestitke svim željezničarima povodom Krsne slave, Dana željezničara i jubileja od četvrt vijeka, naglasio je značaj rada preduzeća koje je od svog osnivanja prošlo kroz turbulentne periode ali je opstalo i izborilo se sa brojnim nedaćama.\n- Republika Srpska ima svoje željeznice, koje su i pored teških vremena ratnog perioda, poplava i neulaganja u proteklih četrdesetak godina ipak ostvarivale i uspjehe i danas slave jubilej od 25 godina. Nagomilali su se problemi ali nastojimo ih zajedno rješavati. Vlada Republike Srpske će svim svojim kapacitetima stati iza restrukturisanja koje očekuju Željeznice Republike Srpske i već iduće godine imaćemo dobre rezultate pred sobom. Siguran sam da će Željeznice Republike Srpske imati zadovoljstvo da slave još mnogo jubileja sa uspješnim poslovnim rezultatima – rekao je ministar Neđo Trninić.\nČestitke povodom Krsne slave, Dana željezničara i dvadesetpetogodišnjeg jubileja Željeznicama Republike Srpske, menadžmentu i svim zaposlenima uputili su: Predsjednik Republike Srpske, ministri u Vladi RS, gradonačelnici i načelnici opština Srpske, komitenti, poslovni partneri kao i brojni prijatelji Željeznica Republike Srpske.


Kusturica: Kultura gubi znaèaj, glas umetnika u Evropi se ne èuje - B92.net\nKusturica: Kultura gubi znaèaj, glas umetnika u Evropi se ne èuje\nPeter Handke, Milovan Danojliæ, Ju Hua, Zahar Prilepin i njihovi domaæini, Emir Kusturica i Vladan Vukosavljeviæ, u okviru skupa "Beogradski kontrapunkt", razmatrali su situaciju u kojoj se danas nalaze kultura i umetnost, posebno književnost, skrenuvši pažnju na hiperprodukciju knjiga, nevidljivost velikih pisaca i da su oni izgubili uticaj u savremenom svetu.\nIzvor: Tanjug petak, 9.06.2017. | 18:55\nKusturica je konstatovao da je ovo vek u kome je sve kolabiralo, ukljuèujuæi kulturu i umetnost, vreme kada veliki romani ne obeležavaju èas u kome živimo, veæ su marginalizovani i primetio da danas ne možemo da kažemo da ima manje dobrih pisaca nego u prethodnom veku, ali su postali manje vidljivi, zatrpani gomilom smeæa.\nOn je konstatovao da danas u Kanu od 5.000 filmova 22 koja valjaju odreðuje ideologija savremenog zapadnog sveta koja tvrdi da su komunizam i fašizam isto i nameæe politièku korektnost i autocenzuru kao bazu ponašanja.\n"Teško je živeti u vremenu u kome kultura gubi znaèaj, a smeæe pravi šumu kroz koju se teško dolazi do velikih dela. Politièari su preuzeli funkciju velikih umetnika, a veliki umetnici su ostali bez uticaja. Umetnik u Evropi je izgubio poziciju, njegov glas se ne èuje", rekao je slavni reditelj.\nHandke je ocenio da je Kusturièina konstatacija strašna, ali ispravna, s tim što se ne slaže da su politièari oteli uticaj umetnicima.\n"Niko tu nije zloèinac, svi su nedužni i to je skandal. Nevinost i nedužnost ljudi je kriva", rekao je on, primetivši da je film uzeo primat u odnosu na ostale umetnosti, ali i naglasio da pismo jednog èitaoca iz Negotina ili Seula vredi više od liste bestselera.\nPrilepin se nadovezao na Kusturièinu konstataciju da nas savremeni globalizovani svet poziva da odustanemo od ideologije, svog identiteta, poruèujuæi "doðite goli u naš globalni svet i biæete sreæni", pri èemu oni, primetio je ruski pisac, ne odustaju od svoje ideologije, svog naroda, svog imena.\n"Zadatak umetnika je da ne bude podložan manipulaciji. Dostojevskog bi danas smatrali zloèincem, iako je on pisac broj jedan u svetu i svi ga poštuju. Tolstoj bi bio fašista i nitkov. Dostojevski, Tolstoj, Hemingvej nisu bili politièki korektni", kazao je Prilepin primetivši da u Rusiji pisci još uvek imaju veliki uticaj, za razliku od drugih zemalja Evrope.\nOn je istakao da njegove knjige èita svaki stoti stanovnik Rusije, ukljuèujuæi i predsednika Vladimira Putina. "Ja tako utièem na Putina, a Putin utièe na svet", uz osmeh je dodao jedan od najèitanijih ruskih pisaca poslednje decenije.\nPrilepin je, takoðe, primetio da kriza uticaja pisca na masu nije posledica toga što su ljudi usmereni na nešto drugo, veæ zato što je pisac postao previše poslušan, "kao da su ga dresirali".\nDanojliæ je rekao da je ogromna kolièina knjiga plod opšte demokratizacije, lakoæe objavljivanja, èinjenice da svako ko nauèi 30 slova hoæe da napiše knjigu, ali je ipak uveren da prava knjiga uvek naðe svog èitaoca.\nOn je konstatovao i da je poezija postala potpuno nevidljiva, da su se pesnici na zapadu pretvorili u "sektu prvih hrišæana", što je indikativan znak opadanja kulturnog kapaciteta i životnog elana.\nDanojliæ je rekao i da teško uviðamo èinjenicu da su velike zapadne kulture vekovima graðene na pljaèki, otimaèini, ratovima, eksploataciji kolonija i sopstvenog naroda i poruèio da moramo u svom odnosu sa zapadnim svetom, od koga još uvek imamo šta da nauèimo, da razdvojimo upravo to od gorkih stvari i pronaðemo sopstveni put izmeðu tih suprotnosti u svetu kojim vlada laž.\n"Okvir u kome živimo je prezasiæen lažima i kultura, posebno književnost, nastoji da održi standard normalnosti i poštenog mišljenja što je najteže. U situaciji kada sve posmatramo kroz prizmu zapadnog imperijalizma, književnost trpi još veæi izazov da se bori za pravdu, istinu i èoveènost", naglasio je Danojliæ.\nOn je kazao i da je "masa opismenjena da bi èitala uputstva za belu tehniku, tabloide i potpisivala èekove, što se ne razlikuje mnogo od stanja potpune nepismenosti", ali i dodao da ne treba oèekivati da svi èitaju i to vrhunsku literaturu jer to ne bi bio normalan i zdrav svet.\nHua je skrenuo pažnju na interesantnu pojavu koju je nedavno primetio na jednom takmièenju da pisci, roðeni posle devedesetih godina, imaju svoje kompanije koje vode njihovi menadžeri od dvadesetak i nešto godina i koji kreiraju veliku bazu obožavalaca, ali i naglasio da je optimista da æe znaèajne knjige uvek imati uticaja na ljude.\nMinistar kulture i informisanja Vladan Vukosavljeviæ, èija je ideja organizovanje "Beogradskog kontrapunkta", osvrnuo se na hiperprodukciju knjiga, zapitao se koliko je knjiga zapravo potrebno pojedincu da bi one imale temeljan efekat na njega i primetio da je industrija zabave od kulture uèinila robu i da æe to dovesti do njenog kraha.\nHandke je, reagujuæi na analizu stanja na književnoj sceni, koju su izneli uèesnici "Beogradskog kontrapunkta", povikao da je dosta kukanja.\n"Baš me briga da li imam èitaoce. Ja sam odluèio da nastavim da pišem kao i do sada", kazao je slavni književnik i citirao Getea koji je rekao da "u teškim vremenima, gde je sve nezivesno i tragièno, veliki ljudi nastavljaju da rade kao da se ništa ne dogaða".


Novi album GOJIRE najprodavaniji u Americi u prvoj nedelji prodaje\nFrancuski bend Gojira upravo je postigao najviši plasman na listama prodaje sa novim albumom Fortitude.\nAlbum je objavljen 30. aprila za Roadrunner Records i debitovao je na 12. mestu Billboard 200 liste u prvoj nedelji prodaje sa oko 27.000 kopija.\nOd tog broja, 24.000 kopija su bile čista prodaja, što Fortitude smešta na 1. mesto liste prodaje albuma. Drugim rečima, Fortitude je prodat u više primeraka nego bilo koji drugi album prošle nedelje u Americi.\nAko vam se čini da su rezultati Billboard 200 liste i prodaja najboljih albuma međusobno u suprotnosti, treba znati da Billboard 200 rangira najpopularnije albume u SAD-u na osnovu nekoliko pokazatelja koji se kombinuju i izražavaju se u takozvanim ekvivalentnim jedinicama albuma.\nOvonedeljni broj 1, album Кhaled Кhaled, DJ Кhaleda, zabeležio je 94.000 ekvivalentnih jedinica albuma.\nMeđutim, od tog ukupnog broja, samo 15.000 je bila stvarna prodaja albuma, što znači da je nova ploča Gojira zapravo nadmašila novu ploču DJ Кhaleda.\nS druge strane, DJ Кhaled zaradio je znatno više ekvivalentnih albuma, dovoljno lako da ga odvedu na prvo mesto na Billboard 200.\nPrethodni Gojira album Magma plasirao se na 24. mesto Billboard 200 liste sa prodajom od 17.000 primeraka albuma.


Radio TV Stara Pazova - Izmena režima saobraćaja zbog proslave dana Svetog Ilije\nIzmena režima saobraćaja zbog proslave dana Svetog Ilije\nZbog održavanja verske manifestacije i dana MZ Stara Pazova doći će do izmene režima saobraćaja na delu državnog puta II A reda br. 127 u Staroj Pazovi, odnosno dela ulice Svetosavske i ulica Vuka Karadžića.\nObustava saobraćaja na pomenutoj deonici biće u periodu od 01.08.2019. od 08.00 časova do 03.08.2016. do 12.00 časova, na zahtev MZ Stara Pazova, a saobraćaj u tom periodu biće preusmeren na ulice Branka Radičevića i Jana Sikore, uz odgovarajuću privremenu saobraćajnu signalizaciju.\nIz JKP Čistoća mole građane da poštuju izmenjeni režim saobraćaja, a sve u cilju održavanja bezbednosti saobraćaja na najvišem nivou.


MUZIČKO-VIZUELNI SPEKTAKL "ROCKETMAN" U BIOSKOPIMA OD 30. MAJA!-Taramount - RoditeljSrbija.com\nNaslovna » Kultura » Filmovi » MUZIČKO-VIZUELNI SPEKTAKL “ROCKETMAN” U BIOSKOPIMA OD 30. MAJA!-Taramount\nFilm “ROCKETMAN” na do sada neviđen i potpuno spektakularan način predstaviće nam život Eltona Džona, umetnika koji je izvršio ogroman uticaj na muziku i savremenu kulturu čitavog sveta.\nPriča zasnovana na istinitoj fantaziji, kroz najpopularnije pesme ovog izvođača, daće nam priliku da upoznamo njegove najiskrenije emocije, izazove sa kojima se susretao i sjaj i raskoš koji su sinonim za njegovu karijeru.\nPored glamuroznih kostima, vrhunske šminke i celokupnog vizuelnog identiteta filma, važno je istaći da mladi glumac, Taron Egerton, na maestralan način interpretira lik i delo poznatog umetnika, kako kroz sjajnu glumačku transformaciju tako i kroz vokalne kvalitete, jer Egerton izvodi sve numere lično.\nSvoje ulaznice već sada možete nabaviti na blagajnama bioskopa: Cineplexx UŠĆE Shopping Center, Tuckwood Cineplex, Roda Cineplex, Kombank Dvorana, Cine Grand Capitol Park Rakovica, Arena Cineplex (Novi Sad), CineStar Novi Sad, CineStar Zrenjanin, CineStar Pančevo, Vilin grad (Niš), Cadmus Cineplex (Budva).\nOd četvrtka, 30. maja u našim bioskopima imaćemo priliku da vidimo kako je Redžinald Dvajt postao Elton Džon. Budite među prvima koji će uživati u ovom filmu, neposredno posle njegovog predstavljanja oduševljenoj publici na prestižnom festivalu u Kanu!\n„ROCKETMAN” je epska muzička fantazija i neverovatna ljudska priča o periodu kada se Elton Džon probijao ka vrhu. Film prati fantastično putovanje i transformaciju talentovanog klavijaturiste Redžinalda Dvajta od stidljivog momka do međunarodnog superstara Eltona Džona. Ovo je inspirativna i u isto vreme univerzalna priča sa kojom se mnogi mogu poistovetiti. Ispričana je kroz omiljene pesme Eltona Džona, koje izvodi zvezda Taron Egerton, o momku iz malog grada koji postaje jedna od najuticajnijih figura na svetskoj sceni pop kulture. U filmu „ROCKETMAN” takođe glume i Berni Topin, Ričard Mejden u ulozi Eltonovog prvog menadžera, Džon Rid i Brajs Dalas Hauard u ulozi njegove majke.\nPrethodni: Majstor i Margarita\nSledeći: Ja, pink panter 2 – Arhondisa\nPrvi trejler za nastavak bajke – LED 2\nPremijera filma REVOLT u DKC-u 12.12.-Fame solutions\nPRVI TREJLER ZA FILM “GLAVNI HEROJ” S RAJANOM REJNOLDSOM U GLAVNOJ ULOZI-MCF\nPRVI TREJLER ZA NOVI FILM O DŽEJMSU BONDU – “NIJE VREME ZA UMIRANJE” JE FANTASTIČAN-Taramount\nROMANTIČNA KOMEDIJA “PROŠLOG BOŽIĆA” u bioskopima-Taramount


Drčelić: Dnevni list "Nova" odbijaju da štampaju iz straha\nEmisije Autor:TV Nova S20. apr. 202108:27 > 11:13\n“Tužilaštvo da istraži priču o Palminim zabavama”, “Glasno ćutanje Zapada na najavu Velike Albanije”, “Najveći rascep u istoriji fudbala”, neke su od tema iz današnje štampe koje u emisiji “Probudi se” komentariše urednik na portalu Nova.rs, a uskoro i glavna osoba za novine “Nova” Stojan Drčelić.\nDrčelić kaže da je na optužbe koje je na jučerašnjoj konferenciji za štampu iznela Marinika Tepić, važno da reaguje prvo tužilaštvo.\n“Mada, sudeći po jučerašnjem saopštenju Zorane Mihailović, koje je prilično razočaravajuće, ne samo zato što je žena u pitanju, vidi se da će to biti politizovano”, kaže i objašnjava:\n“Svako saopštenje koje počije o Đilasu, kao da je Đilas akter ove priče, pokazatelj je da će Srpska napredna stranka i njen lider razmišljati na koji način da umanje štetu. Ne verujem da u ovom trenutku on razmišlja da raspusti Valdu i gurne SPS i koalicionog partnera Palmu u opoziciju.”\nDodaje da bi to bilo iznenađujuće, ali bi bilo logično.\n“Bez političke volje i davanja ‘miga’ policiji da prikupi sve potrebne, relevantne podatke o tome šta se dešavalo u Jagodini, neće biti prave reakcije. A bojim se da to vreme već sad curi, jer od juče svi traže ko je čovek koji to govori a niko ne kaže ‘hajde da vidimo šta se tamo događalo’. Meni se čini da će to biti zaglavljeno negde u pravnim meandrima, krenuće tužilaštvo da nešto radi, ali da će krucijalna biti politička volja SNS”, objašnjava.\nNaglašava da je SPS sada u neprijatnoj situaciju jer je svedok pomenuo i predsednika te stranke Ivicu Dačića i Aleksandra Antića kao ljude koji su prisustvovali takvim žurkama.\n“Da se to događalo potvrdila je i Ana Brnabić još 2016. godine, da je imala poziv od Palme na takvu vrstu žurke”, kaže i dodaje da bi logično bilo da tužilaštvo već danas počne da se time bavi.\nUpozorava da ukoliko pravna država u ovom trenutku ne bude reagovala, nije isključeno da “čir pukne”, da braća, roditelji očevi, reaguju i sve ode “u nekom pravcu koji bi bio za 21. vek potpuno ne prihvatljiv”.\n“Kad pogledate sve te pokrete, desničare… Vi ste dogodine u Prizrenu, a do tad neka nam žene, sestre maltretiraju loklne kabadahije na način na koji su to činili Turci u Srbiji”, kaže.\nIzržava sumnju da će Tužilaštvo u Jagodini da reaguje i poručuje:\n“Mislim da Zagorka Dolovac mora da izađe iz zimskog sna, evo ga april, jeste hladno ali je već proleće i mora da izađe i radi svoj posao”.\nNa temu pokretanja dnevnog lista „Nova“, kaže da je štampanje novina sada najveći problem.\n“Sve štamparije u Srbiji kojima smo se do sad obratili su nas odbile. Obrazloženja su da su u pitanju tehničke nemogućnosti. Mi to tretiramo kao izgovor. Nama je potpuno jasno da u štamparijama u kojima se sada maksimalno štampa 250.000 primeraka ima mesta. To su moderne štamparije koje štampaju po 100.000 primeraka za sat”, kaže Drčelić i dodaje:\n“Problem je nešto drugo, on se nalazi u sferi straha, političkog straha.”\nObjašnjava da mnoge od tih štamparija nemaju dovoljno posla i novca da isplate radnike i “kada vas odbijaju onda je jasno da je tu prisutan strah da će izgubiti druge poslove”.\nZahvaljuje ljudima iz štamparije „Forum“ koji su jedini dali ponudu za štampanje, ali je problem što ne mogu da štampaju sve stranice u boji.\n“Nama to u ovom trenutku nije prihvatljivo jer bismo voleli da kad izlazimo na kioske naovine budu u standardu na koji su ljudi navikli, ništa ispod toga u ovom trenutku ne deljuje normalno”, objašnjava Drčelić i poručuje da će novine svakako izaći, samo što se još uvek ne može da kaže u kom trenutku.\n"Probudi se"Dragan Marković PalmanovaStojan Drčelić


Zašto raste broj inficiranih u Srbiji uprkos vakcinaciji? – SLOBODNA VOJVODINA\n„Mi efekte vakcinacije u Srbiji još uvek ne vidimo, oni će se tek videti u narednih mesec dana do dva meseca“, kaže za RSE Marija Gnjatović, naučna saradnica Instituta za primenu nuklearne energije objašnjavajući da je potrebno vreme da se razvije imunski odgovor.\nTako je za razliku od, na primer, 15. februara kada je zabeležen 1.331 novozaražen slučaj, 25. februara registrovano 3.588 slučajeva novoobolelih od COVID-19.\nUpitana kako objašnjava porast broja novozaraženih korona virusom uprkos vakcinaciji, Gnjatović kaže time što su se ljudi previše opustili i što možda i nemaju dovoljno informacija kada se mogu smatrati na neki način zaštićenim.\n„Najveći broj ljudi u Srbiji primio je vakcinu proizvođača Sinofarm. Ova vakcina je jako kvalitetna i jako dobra, sa malo neželjenih dejstava, ali sporije stvara antitela u odnosu na moderne tehnologije, a to su Fajzer i Sputnjik V vakcina“, navodi Gnjatović.\nPun efekat vakcine posle druge doze\nOna smatra da Sinofarmova vakcina „daje odlične rezultate“ i navodi da sinteza antitela kod skoro svih vakcinisanih kreće dve nedelje ili kasnije u odnosu na drugu primljenu dozu.\n„Primena vakcine Sinofarm je krenula oko 20. januara, još nije prošlo dovoljno vremena od revakcine da ljudi mogu da se smatraju zaštićenim“, navodi Gnjatović.\nFajzerova vakcina, kako kaže, najbrže stvori antitela, ali navodi da je i za nju potrebno nekoliko nedelja nakon prve doze.\nGnjatović ističe da sve vakcine svoj puni efekat postižu tek nakon druge doze.\nU Srbiji građani mogu da se odluče između četiri vakcine: američko-nemačkog proizvođača Fajzer/Biontek, ruske vakcine Sputnjik V, kineskog Sinofarma i od pre nekoliko dana i britansko-švedskog proizvođača AstraZeneka.\nI upravo su po ovom redosledu vakcine i stizale u Srbiju, ali je stigao najveći broj kineske vakcine, milion i po doza.\nMeđutim, do sada ni kineska ni ruska vakcina nemaju dozvolu Svetske zdravstvene organizacije ni Evropske agencije za lekove (EMA). Ove dve vakcine imaju odobrenje srpske Agencije za lekove i medicinska sredstva.\nSrbija u vrhu zemalja po vakcinaciji\nU Srbiji je vakcinacija počela 24. decembra a prvu vakcinu primila je premijerka Ana Brnabić. Tada su vakcinisani i ministarka rada Darija Kisić Tepavčević i član Kriznog štaba Predrag Kon.\nMasovna imunizacija širom Srbije počela je 19. januara.\nMinistarka državne uprave i lokalne samouprave Marija Obradović izjavila je u Skupštini Srbije, kako je prenela agencija Fonet, da su do 25. februara u 15.30 časova prvu dozu vakcine protiv korona virusa primile 866.563 osobe, dok je 497.310 ljudi revakcinisano.\nPrema podacima koje je Kancelarija za IT i elektronsku upravu dostavila RSE, Srbija je po broju vakcinacija na milion stanovnika na šestom mestu u svetu posle Izraela, Sejšela, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Velike Britanije i SAD, dok je u Evropi druga posle Velike Britanije.\nPo broju revakcinacija na milion stanovnika Srbija je treća u svetu posle Izraela i Sejšela, a u Evropi je prva.\nKancelarija za IT i elektronsku upravu je kao izvor ovih podataka navela eVakcina i Our World in data na dan 23. februar.\nNo, Marija Gnjatović, iz Instituta za primenu nuklearne energije upozorava da su se ljudi prerano opustili baš zbog tog broja vakcinisanih.\nNapominje da je u Srbiji potrebno vakcinisati verovatno još milion osoba da bi se smatralo da je značajno usporeno širenje zarazne bolesti COVID-19.\n„Međutim nije u pitanju ni koliko ljudi nego koliko brzo. Vrlo je važno da se postupak imunizacije završi u što kraćem roku. Da ne dopustimo da jednom broju ljudi već kreću da opadaju antitela i da nestaje imunitet dok se drugi vakcinišu. Onda i dalje nismo blizu kolektivnog imuniteta“, ukazuje Gnjatović.\nSa istim problemom suočio se i Izrael, zemlja koja ima najbržu kampanju vakcinacije na svetu kada je početkom februara uprkos tome što je trećina stanovništva primila prvu dozu rastao broj zaraženih.\nIzrael je 21. februara počeo da ukida glavne restrikcije posle gotovo dva meseca zaključavanja pošto je broj novih slučajeva zaraze korona virusom počeo polako da opada.\nAli je Vlada 24. februara odobrila policijski čas koji će biti na snazi tokom noći od četvrtka do nedelje kako bi se sprečilo širenje zaraze korona virusom tokom jevrejskog praznika Purim.\nU Izraelu je od 9 miliona stanovnika više od četiri i po miliona građana primilo prvu dozu vakcine, dok je drugu primilo tri miliona, objavio je portal The Israeli Times a prenela agencija Beta.\nPrema rečima izraelskog ministra zdravstva Juli Edelštajna više od 70 odsto ljudi starijih od 16 godina primilo je prvu dozu vakcine protiv COVID-19.\nEpidemiološke mere i dalje važne\nMarija Gnjatović iz Instituta za primenu nuklearne energije napominje da je važno imati u vidu da i kada se razvije imunski odgovor ne postoje još uvek dokazi da osobe koje su vakcinisane i koje su definitivno zaštićene od razvoja neke teže kliničke slike, ne mogu kratkotrajno da budu rezervoari virusa i da ga šire dalje.\n„Zbog toga je važno da se epidemiološke mere poštuju“, poručuje Gnjatović.\nDirektor Kancelarije SZO u Srbiji Marijan Ivanuša izjavio je 24. februara za TV K1 da je epidemiološka situacija pogoršana u Izraelu i Srbiji, zemljama vodećim po brzini vakcinacije, možda zbog umora od epidemije i mera i opuštanja građana.\nNa sednici Kriznog štaba za borbu protiv virusa korona, održanoj u sredu 24. februara u Beogradu, nije doneta odluka o pooštravanju protivepidemijskih mera, ali je član Kriznog štaba, epidemiolog Predrag Kon, rekao da će u petak 26. februara biti uvedene nove mere koje će se odnositi na vikend.\nOn je za TV N1 rekao da će „skraćenja nekakvog radnog vremena svakako biti“.\n„Postoji potpuno saglasje u medicinskom delu Kriznog štaba i jasno je da želimo potpuno ukidanje radnog vremena u tom periodu“, rekao je Kon.\nOn je, međutim, naveo da postoje pravne prepreke da se u potpunosti sve zatvori na pet dana o čemu se razmišljalo.\nDodao je da su definisana najveća mesta zaražavanja, i da se „prvenstveno to odnosi na mesta zimovanja, skijališta“.\nNovi sojevi i kolektivni imunitet\nU međuvremenu se u Srbiji sporadično javljaju oboljevanja od britanskog soja korone.\n„Imamo relativno mali broj uzoraka na nedeljnom nivou. Još smo, što se toga tiče, bezbrižni“, rekla je 24. februara za list Politika virusolog Tanja Jovanović, članica Kriznog štaba i dekanka Medicinskog fakulteta u Beogradu.\nOna je navela i da južnoafrički soj COVID-19 u Srbiji još nije izolovan i da se nada da neće ni biti u skorijem periodu.\nProcene svetskih stručnjaka su da je za kolektivni imunitet potrebno vakcinisati oko 70 posto populacije.\nAli je vodeći američki epidemiolog Entoni Fauči (Anthony Fauci), nakon što je prvobitno smatrao da je za imunitet krda potrebno vakcinisanje između 60 i 70 odsto stanovništva, krajem decembra rekao da će biti potrebno vakcinisanje između 70 i 90 odsto stanovništva.\n„Ne znamo tačno koji je pravi broj. Mislim da je realno negde između 70 i 90 odsto, ali neću reći 90“, rekao je Fauči za Njujork tajms (New York Times).\nDa li će dvorac Fantast biti zatvoren?\nEU za još godinu produžuje sankcije beloruskom predsedniku


Predsjednica Republike Srpske prisustvovala puštanju u rad nove angio-sale u Zavodu za kliničku radiologiju Univerzitetskog kliničkog centra Republike Srpske – Predsjednik Republike Srpske | Željka Cvijanović\nPredsjednica Republike Srpske prisustvovala puštanju u rad nove angio-sale u Zavodu za kliničku radiologiju Univerzitetskog kliničkog centra Republike Srpske\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović prisustvovala je danas puštanju u rad nove, tehnološki najsavremenije angio-sale u Zavodu za kliničku radiologiju Univerzitetskog kliničkog centra Republike Srpske.\nPredsjednica Republike Srpske istakla je da otvaranje najsavremenije angio-sale u regionu, u Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske u Banjaluci, pokazuje snagu Srpske, koja i u teškim vremenima pandemije virusa korona vodi računa o modernizaciji zdravstvenog sektora i usluga.\nPredsjednica Cvijanović je nakon puštanja u rad navela da bi i u normalnim vremenima opremanje moderne angio-sale bio veliki poduhvat u zdravstvenom sektoru svake države.\n“A kada to radimo u ovo vrijeme kad smo pritisnuti velikom krizom izazvanom pandemijom, onda je to stvar za divljenje”, rekla je predsjednica Cvijanović.\nPredsjednica Republike je zahvalila svim zdravstvenim radnicima u Srpskoj za požrtvovanost, kao i svima koji doprinose da se smanji priliv oboljelih.\n“To su svi oni građani koji vide računa o svom ponašanju, trude se da što je više moguće zaštite i sebe i druge i tako olakšavaju posao ovim ljudima, koji neumorno rade, na način koji izaziva divljenje svih nas. Na nama je da im pomognemo da njihovo opterećenje bude što je moguće manje”, poručila je predsjednica Cvijanović.\nPredsjednica Srpske je naglasila da je za svaku pohvalu način na koji su uređeni poslovi na Univerzitetskom kliničkom centru, koji nosi ogroman teret i koji je najviše izložen opterećenjima.\n“Pohvale idu i na račun brze reorganizacije bolničkog života ovdje, pružanja usluge upravo zbog ove pandemije, a to je stvar kojoj su se ljudi ovdje predano posvetili. Oni su u samo nekoliko dana odvojili određene službe, kako bi na poseban način tretirali ljude koji su inficirani, a da istovremeno ne ugroze sve one kojima je potrebna druga vrsta intervencije i liječenja”, rekla je predsjednica Cvijanović.\nPredsjednica Republike je istakla da su zdravstveni radnici heroji ovog vremena.\n“Moramo tražiti svaki mogući način da im se odužimo kao društvo i kao institucije i ja sam sigurna da ćemo tako i raditi. Moramo razumjeti da smo mi, kao građani, ti koji prevashodno možemo doprinijeti da se smanji pritisak na zdravstveni sektor”, rekla je predsjednica Republike i napomenula da je ogroman broj ljudi koji su inficirani, a posebno je problem što mnogo ljudi ima tešku kliničku sliku.\n“Ono što se njima dešava treba da bude upozorenje svima nama”, rekla je predsjednica Republike Srpske.\nPredsjednica Cvijanović je navela da građani noseći maske štite sebe i druge, dodajući da je to jedna od mjera kojom se može spriječiti širenje epidemije i voditi računa o javnom zdravlju.\n“Držite distancu, nosite masku, nemojte ići na velika okupljanja. Svi smo željni života, svi želimo da funkcionišemo punim plućima, ali ovo vrijeme zahtijeva da nosimo maske, ne zato što je to neko propisao, nego zato što to spasava naš život i živote svih ljudi oko nas”, poručila je predsjednica Republike Srpske.


Д. Танасковић: Од 2015. године клатно је почело да се помера на другу страну - Нови Стандард\nD. Tanasković: Od 2015. godine klatno je počelo da se pomera na drugu stranu\n27.09.2019. 13:11 16.07.2020.\nOn napominje da je na sednici na kojoj se glasalo za članstvo Prištine u Unesku, osetio da je klatno počelo da se pomera na drugu stranu\nGeneralna skupština UN, naredno zasedanje Uneska, poseta Redžepa Tajipa Erdogana Srbiji i proslava 800 godina SPC u Crnoj Gori teme su o kojima smo razgovarali sa profesorom doktorom Darkom Tanaskovićem, stručnjakom za orijentalistiku i islam i nekadašnjim ambasadorom u Unesku i brojnim državama.\nNaš sagovornik je u emisiji radio Sputnjika „Od četvrtka do četvrtka“ rekao da su svi razgovori predsednika Srbije i šefa diplomatije sa svetskim zvaničnicima ovih dana u Njujorku deo priprema za jesen, kada će Srbija tražiti način i format da se krene u intenzivnije rešavanje pitanja Kosova i Metohije.\nNa osnovu onoga što se čulo na Ist Riveru može se zaključiti, prema mišljenju Tanaskovića, da se još opipava puls, a da za sada nema konkretnog nagoveštaja šta bi mogao da bude put ka rešenju zamršenog kosovskog procesa.\nIpak, Tanasković naglašava da sazreva svest da dijalog ne bi smeo dugo da bude blokiran.\n„Svi prihvataju da prištinske takse krše međunarodne sporazume, ali niko nije najavio nikakve sankcije Prištini, ako se one ne ukinu. Sada je ukidanje taksi preduslov za nastavak dijaloga, što i nije dobro, jer se stvara atmosfera da će jednog dana kada se one ukinu (ili suspenduju kako to kažu Amerikanci) prištinski lideri dobiti poene, kao da su učinili gest dobre volje. A njihovi pokrovitelji će pokazati da uvažavaju Beograd u nečemu što ne treba uopšte da bude tema. Tako u drugi plan odlazi sve ono što je prethodilo taksama i zato je važno, ako one budu ukinute i razgovori budu nastavljeni, da se vidi od čega će dijalog krenuti. Da li će se zaboraviti da nije formirana ZSO, ali jeste ’vojska‘ Kosova“, rekao je Tanasković.\nŠTA JE PRIORITET PRIŠTINE?\nZa 22. oktobar je zakazana sednica Skupštine Unesko u Parizu, na kojoj se očekuje da će Priština podneti zahtev za članstvo u toj organizaciji. Naš sagovornik kaže da je još 2015. godine, na sednici na kojoj se glasalo za članstvo Prištine u Unesku, osetio da je klatno počelo da se pomera na drugu stranu i da od tada ukupni međunarodni odnosi i celina međunarodne zajednice ne izgledaju kao ranije.\n„Moj osećaj je da se Priština koncentrisala na članstvo u Interpol, a ne u Unesku, jer smatraju da tu imaju više šansi. U Unesku je sistem glasanja takav da sa ovim brojem država koje su ih priznale nemaju mnogo izgleda da prođu na Generalnoj konferenciji. Mi bismo danas imali više glasova nego 2015. godine, a bilo bi i više uzdržanih. Drugo, bitno je i što su SAD napustile Unesko, Velika Britanija nema više interesovanja za tu organizaciju, a i situacija oko dijaloga ne stimuliše ostale države da im daju glas“, naglasio je Tanasković.\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan dolazi u dvodnevnu posetu Srbiji sedmog oktobra u pratnji osam ministara. Naš sagovornik, koji je bio ambasador u toj zemlji, kaže da su Turci shvatili da mogu da ostvare mnogo veći uticaj preko ekonomije i kulture, nego političkim pritiscima.\n„Nije Ankara promenila svoju politiku prema Balkanu u strategijskom smislu, ali je veoma značajno što su shvatili da ne treba nametati stavove i malo su promenili retoriku“, rekao je Tanasković, uz upozorenje da je Erdogan pozdravio spornu deklaraciju bošnjačke partije SDA, u kojoj se zagovara takozvana republika BiH.\n„Očekujem da će se iz Sarajeva pojaviti sva tri člana predsedništva i da će se konačno dogovoriti pokretanje radova na zajedničkom auto-putu. Sa jedne strane to je zdravo i razložno, a sa druge se postavlja pitanje – dokle sve to može da se razvija bez političke podrške. Srbija ima najviše problema, jer je ostali narodi posmatraju kao vinovnika zla i na čiji račun se namiruju sve ostale kalkulacije na Balkanu“, rekao je naš sagovornik.\nTanasković kaže da je normalno što narod u Srbiji to teško prihvata, ali smatra da je mudro forsirati regionalnu ekonomsku saradnju, pogotovo sa Turskom. Ipak, postavlja se pitanje – dokle se može tako ići; sa jedne strane ekonomska saradnja, a sa druge strane insistiranje nekih učesnica te saradnje na kontinuitetu ponašanja, u skladu sa nečim što je protivno interesima najvažnijeg pitanja za Srbiju, a to je Kosovo i Metohija.\nPočetkom oktobra Srbiju će posetiti i premijeri Severne Makedonije i Albanije Zoran Zaev i Edi Rama zbog sastanka sa predsednikom Aleksandrom Vučićem na kome će se razgovarati o uklanjanju carinskih barijera. Danas, kaže Tanasković, Kosovo i Albanija su jedinstven etnički prostor, u koji se Srbija teško može uklopiti.\n„Ja se sećam mini šengena koji je trebalo da bude uspostavljen između Turske i Sirije. Tadašnji premijer Erdogan i predsednik Sirije Bašar el Asad, kao veliki prijatelji, dogovorili su se da se stvori bliskoistočni šengen, gde bi njihove zemlje bile okosnice, ali pogledajte šta se tamo desilo u međuvremenu. Balkanski šengen lepo zvuči, ali mislim da je, za sada, to apsolutno nerealno i da treba težiti komunikaciji u pogledu robe i ljudi. Da nema nesrećne političke fiksacije na neke teme, ljudi bi na Balkanu videli da im je zajednička budućnost bolja, jer je evropska perspektiva veoma neizvesna“, rekao je bivši ambasador.\nDan uoči najavljenog obeležavanja 800. godina autokefalnosti SPC i prisustva patrijarha Irineja u manastiru Podostrog, „Crnogorski pokret“ je pozvao državni vrh Crne Gore da svojim autoritetom stane u odbranu državnog i nacionalnog integriteta i digniteta. Tanasković smatra da je „Crnogorski pokret“ stvoren da bi postojao neko u toj zemlji ko može kolektivno, a da nije politička partija, da traži nešto od vlasti, a što ova mora da ispuni.\n„Srbi su u Crnoj Gori relativno dobro organizovani, ali nemaju preveliki uticaj na vlast. Uveren sam da u Crnoj Gori svi treba da shvate da je uzaludno udaranje na taj vekovni i snažni srpski pravoslavni identitet velikog dela državljana te zemlje. Stvarnost će pokazati da je bilo kakav drugi put bezizgledan i da će se sve vratiti ’poznaniju prava‘, kao što je to rekao Njegoš“, zaključio je diplomata Darko Tanasković.\nIzvor Sputnjik, 27. septembar 2019.\nPreporučujemoDarko TanaskovićKosovo i MetohijaNataša MilosavljevićPrištinaSrbijaukidanje taksiUnesko


Novi priručnik iz oblasti oblasti zaštite životne sredine i zelene ekonomije „Sve(t) je u našim rukama”, koji na sveobuhvatan način obrađuje oblast životne sredine, biće predstavljen danas u 18 časova na konferenciji za štampu u Medija Centru.\nPredstavnik Ministarstva poljoprivrede (tbc)\nNikola Srzentić, direktor regionalnog centra za talente Beograd II\nMihailo Gajić, programski direktor Instituta za industrijske odnose\nNedostatak adekvatnih didaktičkih materijala pa čak i samih udžbenika često ima negativne posledice na kvalitet nastave i usvajanje novog gradiva. Ovo je posebno primećeno u radu sa darovitim učenicima koji imaju interesovanja i sposobnosti daleko iznad onih neophodnih za rad u redovnom sistemu obrazovanja.\nRegionalni Centar za talente Beograd II u svom radu za misiju ima upravo rad sa ovim tipom učenika, a nedostatak adekvatnog priručnika je predstavljao jednu od prepreka u uspešnom radu, što će biti prevaziđeno izradom ove publikacije.\nInstitut za industrijske odnose je nevladina organizacija koja se bavi širokom oblašću industrijskih odnosa, među kojima i nezaposlenošću mladih i zelenom ekonomijom. Priručnik ’’Sve(t) je u našim rukama’’ je jedan od prvih koji na detaljan i analitičan način predstavlja ekonomske i političke instrumente ekološke politike, kao i zelena zanimanja u Republici Srbiji, što treba da otvori veću perspektivu prepoznavanja ovih zanimanja na tržištu rada.\nUdžbenik „Sve(t) je u našim rukama” nastao je u okviru projekta ’’Zelena zanimanja kao zanimanja budućnosti’’ koje zajednički sprovode Institut za industrijske odnose i Regionalni centar za talente Beograd II, uz finansijsku podršku Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine.


Jasenovac obeležiti kao mesto genocida nad Srbima\nBeta 23. aprila 2017. 14:25\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je danas na komemoraciji u Donjoj Gradini da RS nema nameru da destabilizuje region, da je opredeljena za trajni mir, ali da traži da se Jasenovac obeleži kao mesto genocida nad srpskim narodom, a ne kao mesto žrtava rata.\n„Srbi su narod koji je najviše stradao u 20 veku. Ovaj vek teba da bude vek našeg okupljanja, ne da bi se drugima revanširali, već da nam se više nikada ne bi desilo stradanje kao ono u Jasenovcu“, kazao je Dodik na komemoraciji povodom Dana sećanja na žrtve ustaških zločina u koncentracionom logoru Jasenovac.\nOn je naveo da je Republika Srpska stvorena da bi tamošnji Srbi bili slobodni.\n„RS je za nas sinonim za našu slobodu i ne možemo se je odreći“, istakao je Dodik.\nPrema njegovim rečima, Srbi u Bosni i Hercegovini nisu sigurni da „BiH može biti mesto koje će zaštiti Srbe“, ali su sigurni da će to učiniti RS i Srbija.\nDodik je upozorio da Hrvatska država dozvoljava da u Jasenovcu, „mestu gde je stradalo 500 hiljada Srba i na desetine stotina Jevreja i Roma“ stoji natpis „Za dom spremni“, što je bio ustaški pozdrav.\nPredsednik RS je naglasio da su Srbima potrebne „moćne Republika Srpska i Srbija“, zahvalivši se premijeru Srbije i novoizabranom predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću što je poručio da se srpskom narodu više nikada neće desiti „Bljesak“ i „Oluja“.\nU Donjoj Gradini, najvećem stratištu koncentracionog logora Jasenovac, danas se odžava komemoracija koju su zajednički organizovale vlade Republike Srpske i Srbije.


2019 – Page 3 – Sportski savez Beograda\n“ORLOVI” NA OKUPU U KOVILOVU\nSeniorska reprezentacija Srbije okupila se u Kovilovu, gde će obaviti prvu fazu priprema za Evropsko prvenstvo koje počinje devetog januara u Austriji, Švedskoj i Norveškoj. "Orlovi" su na okupljanju bili nekompletni, a očekuje se da im se priključe igrači koji su učestvovali na Svesrpskom Kupu\nDžudisti Crvene zvezde odbranili su šampionsku titulu, pošto su u velikom finalu prvenstva savladali Kinezis iz Niša 4:1. Prethodno, Zvezda je u prvom meču u grupi savladala džudiste Borca iz Novog sada 5:0. Proleter iz Zrenjanina pobedili su u drugom meču 5:0 čime su se\nVaterpolsti reprezentacije Srbije koja na Svetskom prvenstvu do 20 godina u Kuvajtu, osvojila srebrnu medalju, doputovali su danas u Beograd. Na aerodromu su ih sačekali generalni sekretar Nemanja Marijan i komesar za takmičenja Dejan Perišić, zatim direktor Radničkog Jugoslav Vasović i brojni članovi porodice i\nPoslednje zvanično takmičenje u 2019, Prvenstvo Beograda u badmintonu 2019, koje je u subotu, 21. decembra 2019, održano u Nacionalnom badminton centru na Adi Ciganilji, obeležila je Anđela Vitman. Članica BK Beograd čitav turnir odigrala je bez greške i bez ijednog poraza, okitivši se na


Najbolji ruski MMA borac ponovo u ringu - Sputnjik Srbija\n07:57 27 Novembar 2020\nNajbolji ruski MMA borac ponovo u ringu\n13:50 15.07.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nJedan od najboljih boraca u istoriji MMA, savetnik ruskog ministra sporta Fjodor Jemeljanenko se vraća u ring. Sportista je već počeo intenzivne pripreme.\n„Za vreme rada u Ministarstvu uspeo sam da pomognem razvoju borilačkih veština u Rusiji, ali sada je vreme da se vratim“, rekao je Jemeljanenko.\nOn je poručio da svaki sportista želi da se bavi omiljenim poslom, da učestvuje na turnirima i da brani čast otadžbine.\nJemeljanenko kaže da se potpuno oporavio od starih trauma.\nFjodor Jemeljanenko nije doživeo nijedan poraz za 10 godina, što je bio uspeh bez presedana u istoriji mešovitih borilačkih veština (MMA). Završio je karijeru 2012. godine.\nOn je deset godina vladao MMA superteškom kategorijom, a pored do sada nedostižnih rezultata u ovom sportu, najuspešniji je osvajač teške kategorije u bojevom sambou.\nTitulu šampiona Rusije osvajao je šest puta, a svetsko prvenstvo u mešovitim borilačkim veštinama čak četiri puta uzastopno, kao i jednu bronzu. Zapažene rezultate ostvario je i u džudou (dve bronzane medalje na prvenstvima Rusije).\nring, MMA, vraćanje, Savetnik, Fjodor Jemeljanenko\n07:55 „Dijego nije mrtav, Dijego živi u narodu“: Maradona sahranjen pred 200 ljudi /video, foto/\n07:54 Ukrajinski general: Donbas nikada nećemo vratiti vojnim putem\n07:46 Knežević: Vladi manjinska podrška, tražimo povratak trobojke