Infodemija lažnih vesti o koronavirusu, merama zaštite i lečenju – Udruženje Intermedia\nDa li je korona virus veštački stvoren, da li vitamin C leči upalu pluća i da li su Italijani u kritičnom stanju nakon primljene vakcine, neke su od informacija koje su, praćene bombastičnim naslovima, tablodi u poslednje vreme objavili.\nSredinom februara, kada je u nekim zemljama masovna vakcinacija stanovnika već bila u toku, portal TPK (Topolovnik) news, objavio je kako je u Italiji zabeleženo preko 7.000 neželjenih reakcija nakon primanja Fajzerove vakcine, a da je od toga 7,6 odsto njih u kritičnom stanju i da svi hospitalizovani.\nPortal je naveo da je 7.811 vakcinisanih osoba u Italiji pretrpelo neželjene reakcije. Od tog broja 92,4 odsto vakcinisanih pretrpelo je blage reakcije, dok je 7,6 odsto „imalo teške nuspojave, koji su zahtevale hitnu terapiju“, te da je „stanje obolelih i dalje kritično“. Pozivajući se na zvanični izveštaj Italijanske agencije za lekove (AIFA) Vojvodjanski istraživačko-analitički centar (VOICE) objavio je da je tek svaki četvrti Italijan sa nuspojavama završio u bolnici. U tom periodu prijavljeno je 13 smrtnih slučajeva nakon primanja vakcine, ali je dokazano da nisu povezani sa vakcinacijom.\nTakodje tokom februara, portali Srbin.info i Pravda.rs objavili su vest da je „jedna nova studija“ pokazala da je nošenje maski za sprečavanje virusa korona „opasno za zdravlje pojedinca“. Pozivajući se na naučnu studiju iz SAD-a portali su naveli da „nošenje maske dovodi do povećanja stope zaraze“.\nIz studije „Maske, lažna sigurnost i prave opasnosti“ citirali su jednu od autorki, dr Collen Hubert, koja tvrdi da su „maske najrasprostranjenija zdravstvena opasnost u SAD i da obavezno nošenje maske u celom svetu nije rezultiralo smanjenjem infekcija od kovid-19″. Dr Hubert navodi i da „maske ne samo da pomažu u širenju infekcije, već su i opasnost za lično zdravlje pojedinaca“.\nMedjutim, Primary Doctor Medical Journal, izvor na koji se pozivaju pomenuti mediji u Srbiji, ustvari je anonimno vodjen portal u kom se objavljuju isključivo naučno neprovereni radovi autorke Collen Hubert. Portal je u SAD-u ocenjen kao orijentisana pseudo-naučna veb-stranica, zasnovana na objavljivanju obmanjujućih i lažnih informacija povezanih sa koronavirusom.\nCollen Hubert je naturopatski lekar iz Arizone i drži kliniku u kojoj alternativnom medicinom navodni leči pacijente obolele od raka. Mada portali Srbin.info i Pravda.rs navode da je ona doktorka, završila je koledž za alternativnu medicinu i nema zvanje doktora medicine.\nPočetkom marta već pomenuti portal Srbin.info objavio je vest da je japanski profesor fiziologije i medicine i dobitnik Nobelove nagrade 2018. godine, Tasuku Honjo, rekao kako korona virus nije prirodnog porekla. Ne navodeći izvore za ovaj tekst, portal citira naučnika da „virus nije nastao od šišmiša već da ga je Kina stvorila“ i da, ako se njegova tvrdnja pokaže pogrešnom, „vlada može da povuče njegovu Nobelovu nagradu“.\nUz tvrdnju da je Tasuku Honjo navodno radio u kineskoj laboratoriji Vuhan četiri godine, portal navodi i da je nobelovac izjavio da je „poznato da su svi laboratorijski tehničari iz Vuhana mrtvi“. Lažne izjave japanskog profesora u vezi sa korona virusom kruže društvenim mrežama još od aprila prošle godine, a on ih je još tada demantovao na zvaničnom sajtu Univerziteta Kyoto, gde radi kao profesor još od 1984. godine. Pre toga radio je još u SAD-u. „U ovoj fazi, kada su sve naše energije potrebne za lečenje bolesnih, sprečavanje daljeg širenja tuge i planiranje novog početka, emitovanje neutemeljenih tvrdnji o poreklu bolesti opasno odvlači pažnju“, napisao je Tasuku Honjo na veb stranici Univerziteta Kyoto i time demantovao sve tvrdnje.\nPažnju portala Alo privukla je sredinom marta navodna delotvornost vitamina C u lečenju upale pluća, česte pojave kod obolelih od kovid-19. U svojim tekstovima Alo se pozvao na „ortomolekularnog“ specijalistu Endru Saula, doktora koji poziva pratioce na društvenim mrežama „da otpuste svog lekara“.\nEndru Saul, koji sebe naziva „Vitamin čovekom“, već je ranije bio tema fekt-čekera tokom aktuelne pandemije, kada je na društvenim mrežama i u jednom tekstu tvrdio da je koronavirus i upalu pluća uzrokovanu tim virusom, moguće izlečiti vitaminom C.\nIstraživački tim iz Zhongan bolnice u Kini je u početku pandemije započeo istraživanje o vitaminu C kao terapiji za pneumoniju uzrokovanu koronavirusom, ali ovo istraživanje je zvanično poništeno, piše portal VOICE. Portal citira i više istraživanja o lečenju pneumonije vitaminom C u kojima se navodi da su trenutni „dokazi suviše slabi da bi se utvrdio efekat vitamina C na sprečavanje ili lečenje upale pluća“.


Dozvoljeni minus može lako da "pocrveni" | Kamatica\nDozvoljeni minus može lako da "pocrveni"\nNajveći broj banaka na svaka tri meseca revidira iznos ove pozajmice, pa ko koristi celokupan iznos lako može da dospe u nedozvoljenu zonu gde su kamate astronomske\nMinus po tekućem računu je jedan od najpopularnijih kreditnih bankarskih proizvoda među klijentima banka u Srbiji, uprkos tome što je najskuplji. I pored toga što minus često koristimo, nismo dovoljno informisani o tome kako dozvoljena pozajmica funkcioniše, pa se mnogi građani suoče i sa astronomskim troškovima nedozvoljenog minusa.\nMinus po tekućem računu je, jednostavno rečeno, tip kredita. Ugovorom koji potpišete sa bankom, ona vam dozvoljava da u momentu kada potrošite sredstva sa svog tekućeg računa koristite sredstva banke, za šta vam ona zaračunava određenu kamatu.Iznos dozvoljene pozajmice definiše se ugovorom i zavisi od proseka primanja koji se evidentiraju na tekućem računu. Većina banaka kao kriterijum za visinu dozvoljenog minusa uzima tromesečna primanja, mada iznos odobrenog minusa može da bude i veći. I u ovom momentu stvari se malo komplikuju, a evo i kako:\n1.Kada proveravate stanje na računu na bankomatu, često se dešava da na slipu koji uzmete na bankomatu imate prikazan objedinjen iznos sredstava koji imate na računu i odobreni minus i to pod definicijom „raspoloživa sredstva”. Time se kod građana često stvara pogrešna slika. Vi trošite novac koji mislite da imate, ali ustvari lako se možete desiti da koristite sredstva banke koja morate da vratite zajedno sa kamatom.\n2.Najveći broj banaka na tromesečnom nivou revidira iznos dozvoljenog minusa. To praktično znači da uprkos tome što ste potpisali ugovor na godinu dana sa bankom, ona na svaka tri meseca u skladu sa kriterijumima koji su definisani ugovorom (a najčešće je to tromesečni prosek primanja) nanovo određuje iznos novca koji koristite kao dozvoljenu pozajmicu. Dakle, možda ste u jednom momentu imali dozvoljeni minus od 40.000 dinara. Lako se može desiti da vam nakon novog revidiranja taj iznos bude znatno smanjen ili uvećan. Ovo je naročito važno za one građane koji koriste pun iznos dozvoljenog minusa. Ukoliko banka odluči da smanji iznos dozvoljene pozajmice koji koristite, a vi ste iskoristili minus do punog iznosa, može se desiti da uđete u takozvani nedozvoljeni minus.\nPo Zakonu o zaštiti korisnika finansijskih usluga, banka čiji ste klijent dužna je da vas najmanje 15 dana pre izmene iznosa dozvoljenog kredita ili kamata obavesti o tome pismenim putem ili SMS-om, kako biste imali vremena da reagujete odnosno da uplatite sredstva do iznosa dozvoljenog minusa.\nNajskuplji bankarski proizvod\nPrema podacima koje objavljuje Narodna banka Srbije, kao i prema istraživanjima portala „Kamatica”, dozvoljeni minus je najskuplji bankarski proizvod.Analiza portala „Kamatica” pokazuje da se nominalne kamatne stope na dozvoljeni minus kreću od 25 do 37 odsto, godišnje, pri čemu su efektivne kamatne stope (ukupna cena korišćenja) za nekoliko procenata veće.\nBitno je znati da se kamatna stopa na dozvoljeni minus zaračunava samo na iznos koji koristite, a ne koji vam je odobren i da se ona zaračunava na broj dana u kojima ste bili u dozvoljenom minusu.\nMeđutim, prema navodima Narodne banke Srbije, veliki broj građana vrlo često iskoristi dozvoljeni minus u punom iznosu, a zatim duži period ne izmiruje svoju obavezu, zbog čega plaća kamatu na ukupan iznos minusa. Da biste razumeli koliko zapravo košta korišćenje minusa po tekućem računu, navešćemo i računicu koju je napravila Narodna banka Srbije:\n„Ako pretpostavimo da ste na početku godine iskoristili dozvoljenu pozajmicu od 40.000 dinara, uz mesečnu kamatnu stopu od 2,5 odsto (34,49 odsto EKS na godišnjem nivou), i da ste tokom cele godine uvek koristili iznos maksimalno dozvoljenog minusa, odnosno da niste mesečno umanjivali svoj dug (što je u praksi najčešći slučaj), vaša ukupna godišnja obaveza po osnovu kamate za korišćenje dozvoljenog minusa po tekućem računu iznosila bi 12.000 dinara (1.000 dinara mesečno). Ali, i pored toga što biste za godinu dana platili 12.000 dinara za korišćenje dozvoljene pozajmice ako niste umanjivali svoj dug (minus) svakog meseca, vi i posle godine dana i dalje dugujete svih 40.000 dinara.”\nIz ovog primera jasno se vidi da dozvoljeni minus nije nimalo jeftina opcija. Nažalost,kao što smo ranije pomenuli, ona lako može da se pretvori u finansijski još nepovoljniju opciju po vas – ulazak u nedozvoljeni minus.\nUlazak u nedozvoljeni minus je najnepovoljnija opcija za vas, i to ne samo zbog toga što se vaše kašnjenje ukoliko je duže od 60 dana evidentira u Kreditnom birou, već i zbog toga što su kamate astronomske. Analiza portala „Kamatica” pokazala je da se kamatne stope na nedozvoljeni minus kreću od nekih 30 do čak 102 odsto, koliku kamatu zaračunava jedna od banaka. Zabrinjavajuće je i to što ima dosta banaka čije se kamate kreću između 60 i 80 odsto godišnje.\n– Dozvoljeni minus slovi za „najlakšu” pozajmicu i zato što vam je najlakše da ga koristite, to ne treba da vam bude izgovor za to da se ponašate finansijski neodgovorno i da ga papreno plaćate. Ukoliko želite nešto da kupite, a nemate dovoljno novca –bolje je da isplanirate tu kupovinu, da iskoristite kreditnu karticu koja u nekim slučajevima može biti jeftinija, keš ili potrošački kredit. Suština je u tome da ne treba da koristite ona sredstva koja vam se čine lakšim, već ona koja su za vas jeftinija.\n– Ukoliko nemate izbora i morate da koristite dozvoljeni minus, najbolje je da ga ne koristite u celosti. Minus na tekućem računu se može umanjivati u svakom momentu, delimično ili u potpunosti, što znači da kad god imate određena sredstva treba da što više da smanjite iznos minusa koji koristite. Na taj način ćete smanjiti iznos kamate koju plaćate banci i izbeći ćete rizik da uđete u nedozvoljeni minus.\nGrađani u minusu 42,255 miliona dinara\nPrema poslednjim podacima Udruženja banaka u Srbiji, 4,383 miliona građana ima tekuće račune (ukupno 6,423 miliona otvorenih računa), a po tim računima oni koriste minus u ukupnom iznosu od 42,255 miliona dinara. Čak 255.841 račun je prema podacima Kreditnog biroa u docnji, što znači da duže od 60 dana nisu izmirili svoje obaveze.


Beta\t 1. juna 2016. 16:55\n“Nismo mogli da nadjemo rešenja za sporna pitanja”, rekao je Timermans.\n“Nadamo se da će mišeljnje pomoći da se fokusiramo na dijalog s vladom Poljske po pitanjima za koje verujemo da treba rešiti da se izadje iz sukoba oko Ustavnog suda”, rekao je Timermans.\nTimermans je rekao da ne veruje da će biti potrebni dodatni koraci, ali je naglasio da je Evropska komisija u obavezi da osigura da sve članice slede pravila EU.\nPoljska ima dve nedelje da odgovori na mišljenje koje nije javno objavljeno. Vlada u Varšavi je saopštila da želi da radi s Evropskom komisijom na reševanju spora.\n“Ali želimo da rešimo ovu krizu iz odgovornosti prema državi, a ne zbog preporuka medjunarodnih institucija. Zato, bez obzira na mišljenje Komisije, mi ćemo predstaviti naša rešenja na pojedine probleme”, rekao je zamenik ministra spoljnih poslova Konrad Šimanjski.


Štetan bojkot skupova zbog Kosova | EurActiv Srbija\nŠtetan bojkot skupova zbog Kosova\nU svetlu relevantnih pravila međunarodnog prava, čini se da je politika Srbije da ne prisustvuje međunarodnim konferencijama na kojima učestvuju predstavnici Kosova nepotrebna i štetna. Nepotrebna je zbog toga što se zajedničko prisustvovanje međunarodnom skupu s nepriznatom državom ne može tumačiti kao odražavanje namere priznanja, pa tako ni kao akt implicitnog priznanja. Srbija ne treba da strahuje da će učestvovanje na međunarodnim skupovima s predstavnicima Kosova biti tumačeno kao takvo. Štetna je zbog toga što Srbija neprisustvovanjem na međunarodnim konferencijama sama sebi uskraćuje mogućnost da se bori za ostvarenje svojih interesa i konkretnih spoljnopolitičkih ciljeva. Nijednoj državi nije u interesu da ne prisustvuje međunarodnim konferencijama. Posebno joj to ne može biti u interesu kada takvu odluka zasniva na neutemeljenom strahu od implicitnog priznanja.\nAutor: Tatjana Papić, Istraživački forum, Evropski pokret u Srbiji\nPored toga, promena ovakve politike izgleda neophodna u svetlu pridruživanja i pristupanja Srbije EU. Naime, u Izveštaju o napretku Evropske komisije iz 2010. godine, naglašava se da se mora naći održivo rešenje zajedničkog prisustva Srbije i Kosova na međunarodnim skupovima, budući da je to osnov inkluzivne i funkcionalne regionalne saradnje, koja je suštinski deo procesa približavanja Srbije EU. Uz to, u mišljenju o kandidaturi Srbije za članstvo u EU, koje je Evropska komisija uputila Evropskom parlamentu i Savetu 12. oktobra 2011, ukazuje se da je prioritetno postići napredak u vezi s regionalom saradnjom. U propratnom izveštaju uz mišljenje, posebno je napomenuto da nesuglasice oko predstavljanja Кosova na međunarodnim skupovima slabe regionalnu saradnju.\nKako smo pokazali, Srbija nije konzistentna u navođenju razloga za neprisustovanje skupovima. No, svakako treba pozdraviti zaokret u politici oličen u tome da je Srbija odustala od insistiranja da se predstavik Kosovo ni u kom slučaju ne može obratiti na jednom međunarodnom skupu, čak ni kada mu za to dâ ovlašćenje Specijalni predstavnik Generalnog sekretara UN, šef UNMIK. Ovo naročito stoji zbog toga što svako kome šef UNMIK dâ ovlašćenje da se obrati jednom međunarodnom skupu u stvari istupa u ime UNMIK, koji prema Rezoluciji 1244 ima ovlašćenje da zastupa Kosovo u međunarodnim odnosima.\nAko pođemo od pretpostavke da predstavnici Srbije poznaju međunarodno pravo, na čije se poštovanje u sprovođenju njene spoljne politike često pozivaju, čini se da se razlozi za ponašanje Srbije u pogledu neprisustvovanja međunarodnim konferencijama s predstavnicima Kosova ne leže u polju primene normi međunarodnoj prava o implicitnom priznanju država, već u unutrašnjim političkim prilikama.\nŠto se tiče pitanja koje će se sve češće u budućnosti postavljati – zajedničkog članstva s Kosovom u višestranim međunarodnim ugovorima – treba imati na umu da, prema međunarodnom pravu, ni to u načelu ne predstavlja akt implicitnog priznanja, inače bi se smatralo da je Srbija priznala Kosovo još 29. juna 2009, kada je Kosovo postalo ugovornica Sporazuma o MMF, čiji je Srbija već bila član.\nU pogledu učešća Srbije na međunarodnim skupovima na kojima učestvuju i predstavnici Kosova, preporučuje se promena mera spoljne politike u sledećem pogledu:\n1. odustajanje od prakse neprisustvovanja na međunarodnim konferencijama na kojima se pojavljuju zvaničnici Kosova, budući da zajedničko prisustvo na takvim skupovima ne implicira priznanje nezavisnosti Kosova;\n2. ako Srbija, uprkos tome što pravila međunarodnog prava kažu suprotno, smatra da bi puko zajedničko prisustvo na konferencijama dovelo do nedoumica oko njenog priznanja nezavisnosti Kosova, ona može svaki put, najbolje pri prvom obraćanju njenih predstavnika konkretnom skupu, da dâ izjavu kojom bi te nedoumice otklonila. Ta izjava bi mogla da glasi: "Republika Srbija ne priznaje Kosovo kao državu. Zajedničko prisustvo na ovoj konferenciji ne implicira priznanje Kosova kao države". Ova izjava može konzistentno da se daje na početku svih skupova kojima Srbija prisustvuje sa zvaničnicima Kosova. Izjava bi bila poželjna i zbog toga što je Srbija imala politiku da se protivi učestvovanju Kosova, insistirajući na tome da ono ne može da prisustvuje zbog toga što nije država i što je to protivno Rezoluciji 1244. Takva ranija politika nalaže davanje navedene izjave, kako se ne bi ostavio prostor da se promena stava ne tumači kao promena namere nepriznavanja Kosova;\n3. u slučaju pristupanja Kosova višestranim ugovorima kojima je Srbija već ugovornica, što uključuje i pristupanje osnivačkim ugovorima međunarodnih organizacija, Srbija treba da dâ sledeću izjavu: "Pristupanje Kosova [naziv ugovora] ne implicira priznanje Kosova od strane Republike Srbije";\n4. u odnosu na ugovore kojih je depozitar Generalni sekretar UN, Srbija može da posebnu izjavu koja će obuhvatiti svoj stav povodom eventualnog budućeg članstva Kosova u tim ugovorima: „Republika Srbija izjavljuje da pristupanje Kosova konvencijama čiji je depozitar Generalni sekretar UN, kojima je Srbija takođe ugovornica, ne implicira priznanje Kosova od strane Republike Srbije. Ova izjava će se odnositi na sve konvencije i druge međunarodne sporazume koji su deponovani kod Generalnog sekretara UN, kojima su ugovornice Srbija i Kosovo";\n5. u slučaju da Srbija pristupa nekom ugovoru kojem je Kosovo već ugovornica, Srbija treba da dâ sledeću izjavu: "Pristupanje Srbije [naziv ugovora] ne implicira priznanje Kosova od strane Republike Srbije";\n6. ako Srbija želi da naglašava svoj odnos prema Kosovu, predloženim izjavama može da doda i rečenicu: "Republika Srbija smatra Kosovo delom svoje teritorije koje je pod međunarodnom upravom, u skladu s Rezolucijom Saveta bezbednosti 1244 (1999)". Na ovaj način će Srbija istovremeno moći da se bori za ostvarenje svojih interesa na međunarodnom planu i da osigura da se njeni postupci ne tumače kao akti implicitnog priznanja Kosova.\nAnaliza je objavljena uz saglasnost Evropskog pokreta u Srbiji\nAnaliza politike Srbije o medjunarodnim skupovima i Kosovu.pdf


Morphosis online - Morphosis\nZa sve klijente koji zbog svoje lokacije ili ličnih preferenci nisu u mogućnosti da treniraju sa nama, ali ipak žele vrhunski trening i nadzor, nudimo mogućnost korišćenja Morphosis sistema putem vođenja i pristupa online. Morphosis online program telesne transformacije je mnogima pomogao da drastično preoblikuju svoje telo i ostvare uspešnu telesnu transformaciju. Morphosis sistem poseduje opsežno iskustvo u radu sa online klijentima širom naše zemlje i sveta. Online pristupom sarađujemo kako sa klijentima iz cele Srbije i okolnih, susednih zemalja, tako i sa klijentima iz raznih delova inostranstva, od Singapura do SAD.\nMorphosis online sistem je je veoma efikasan, a najpristupačniji način da dođete do naših usluga. Na usluzi smo Vam ovim putem, a po dogovoru, kad god je potrebno i za cilj uvek imamo samo Vašu dobrobit i napredak, čije praćenje obezbeđujemo za svakog klijenta konstantno putem Morphosis aplikacije.\nU okviru Morphosis online sistema zainteresovanim klijentima isprva dostavljamo e-mail sa uputstvom i osnovnim pravilama saradnje. Po uspostavljanju saradnje Morphosis online tim i Vaš trener obezbediće specijalizovan, individualan program ishrane i treninga.\nPri uspostavljanju saradnje u okviru Morphosis online programa naši klijent dostavljaju određene informacije, odgovoraju na Morphosis upitnik i pripremaju svoje fotografije radi praćenja napretka. Na osnovu prikupljenih informacija sastavlja se jedinstveni Morphosis plan i sistem treninga i ishrane i pristup izmenama životnog stila. Planovi se sastavljaju u zavisnosti od obaveza klijenta, što je posebno važno u slučajevima saradnje na formiranju online treninga sa klijentima u drugim vremenskim zonama. U takvim slučajevima planovi su prilagodljivi u skladu sa obavezama klijenata.\nMorphosis online plan ishrane\nPlan ishrane se izrađuje na osnovu sadašnjeg fizičkog i zdravstvenog stanja i definisanog cilja. Svakodnevno praćenje ishrane sprovodi se preko dnevnika ishrane u okviru Morphosis aplikacije.\nMorphosis online plan treninga\nPlan treninga, kao i ishrana, definiše se na osnovu individualnog stanja i cilja.\nSvakodnevno praćenje treninga sprovodi se putem dnevnika treninga u okviru Morphosis aplikacije i na osnovu video klipova klijenata koje potražujemo po potrebi radi korekcija u izvođenju vežbi.\nE-mail online sistemska podrška\nNudimo neograničenu podršku putem elektronske pošte na specifičan način.\nJednom nedeljno preuzimamo e-mail sa pitanjima klijenta, koja Vas interesuju u okviru Vašeg Morphosis online programa. Moguće je dostaviti količinu pitanja po želji, u okvirima sažetosti u ne više od tri rečenice.\nMorphosis online praćenje napretka\nPraćenje napretka transformacije se vrši putem Morphosis aplikacije i fotografija klijenta.\nFotografije se dostavljaju u određenim, unapred dogovorenim rokovima. Praćenje progresa i unos neophodnih izmena u režim ishrane i treninga, obezbeđuje postizanje maksimalnog rezultata prilagođenog klijentu.\nMorphosis online klijenti na teritoriji Beograda\nUkoliko ste u mogućnosti da povremeno dolazite u Beograd, kontaktirajte svog Morphosis online trenera i posetite nas po dogovoru, kako bismo izmerili procenat masti, obavili dodatne konsultacije i lokalno sproveli trening.\nIskoristite prednosti Morphosis sistema i ukoliko niste fizički u mogućnosti da trenirate sa nama. Kompletne konsultacije i komunikaciju, dostavljanje programa, plana ishrane i treninga i praćenje uspeha obavljamo online! Morphosis trener na klik od Vas.\nPrema dostavljenim fotografijama pratimo progres telesne transformacije i ostvarenje cilja! Fotografije se dostavljaju periodično u skladu sa dogovorenim konsultacijama, planom treninga, ishrane i promenom navika.\nMorphosis online vođenje\nTRENING i ISHRANA definišu se na osnovu početnog stanja i željenog cilja.\nPRAĆENJE PROGRESA na osnovu kilograma i dostavljanih fotografija.\nNADZOR rezultata putem Morphosis aplikacije.\nCIKLUS PLAĆANJA na 4 nedelje iznosi 12000 RSD ili 100 EUR u okviru online sistema.\nPostanite Morphosis klijent


Vesti online / Vesti / Srbija / Počeo rad na Studiji o modelima obaveze služenja vojnog roka\nPočeo rad na Studiji o modelima obaveze služenja vojnog roka\nMinistarstvo odbrane, na osnovu naređenja predsednika Srbije i vrhovnog komandanta VS Aleksandra Vučića, počelo je rad na izradi studije o svim modalitetima i mogućnostima vraćanja obaveze služenja vojnog roka, saopšteno je danas iz tog Ministarstva.\nVojska Srbije (Foto Arhiva)\nU saopštenju se podseća da vojni rok u Srbiji nikada nije ukinut, već je, Odlukom Skupštine od januara 2011. godine, obaveza redovnog služenja obustavljena i uveden princip dobrovoljnosti, a obaveza uvođenja u vojnu evidenciju i obaveza služenja u rezervnom sastavu je ostala.\n"S obzirom da je obustavom obaveze služenje vojnog roka prestalo organizovano osposobljavanje svih sposobnih građana za odbranu zemlje, Ministarstvo odbrane analizira efekte sadašnjeg rešanja po pitanju sprovedene profesionalizacije i traži optimalo rešenje koje je zasnovano na detaljnoj proceni bezbednosnih izazova, rizika i pretnji, sagledavanju sopstvenih iskustava i iskustava stranih armija", navedeno je u saopštenju.\nIz ministarstva napominju da i u drugim razvijenim državama osim modela profesionalne vojske postoje i kobinovani modeli koji podrazumevaju redovno služenje vojnog roka i profesionalnu vojsku i navode da takva obaveza postoji u Švedskoj, Austriji, Rusiji, Kipru, Danskoj, Estoniji, Finskoj, Grčkoj, Turskoj, Norveškoj ...\nNavodi se i da u Švajcarskoj, koja je neutralna zemlja, postoji obaveza služenja vojnog roka kao i sistem obučavanja vojnih obveznika po kome svi oni moraju u toku svake godine provesti 21 dan na vojnoj obuci, kao i da se mogućnost ponovnog uvođenja obaveze služenja vojnog roka razmatra u Mađarskoj, kao i u Nemačkoj.\nU Nemačkoj je, kako poručuju iz Ministarstva, predloženo da obavezni vojni rok traje osam meseci, dok se Austriji razmatra produženje služenja vojnog roka koji trenutno traje šest meseci, odnosno devet za civilno služenje.\nSrpska artiljerija pokazala mišiće u Rusiji\nSRBIJA NATO timovi završili posao u Srbiji\nSRBIJA Ukida se Muzej vazduhoplovstva: Imovinu preuzima Ministarstvo odbrane


Svetska banka: Šta znači napredak Srbije na Duing biznis listi i šta je uopšte ova lista - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Svetska banka: Šta znači napredak Srbije na Duing biznis listi i šta je uopšte ova lista\n1Piše: BBC News na srpskom 24. oktobra 2019. 16.57\nZa godinu dana, Srbija je skočila za četiri mesta na najvažnijoj listi za danas sve „ređe zverke“ – investitore koji pažljivo prelamaju odluke o ulaganju novca u privrede svetskih zemalja.\n„Napredovanje je nekad rezultat nazadovanja drugih, ali je u većoj meri stvarno rezultat našeg napredovanja“, dodaje on.\nInvestitorima ova lista može poslužiti samo kao početna tačka za odlučivanje o tome u koju zemlju će uložiti novac – konačna odluka ipak zavisi od toga kako stvari funkcionišu u praksi.\n„Na ovoj listi objavljuje se pozicija pojedinih zemalja u pogledu atraktivnosti poslovnog ambijenta za investitore, kako domaće, tako i inostrane“, objašnjava ekonomista Hasan Hanić.\nPoložaj na listi meri se u odnosu na ranije godine, ali Hanić objašnjava da nekad na listi može da se ostvari veliki napredak, a da je zapravo malo urađeno – i obrnuto.\n„Može se dogoditi da Srbija malo napreduje, ali da i druge države napreduju još manje, pa da mi imamo dobar rezultat“, priča Hanić.\nNaravno, važi i suprotno – da Srbija dosta napreduje, ali i da druge zemlje ostvaruju još bolji rezultat – pa da se onda lošije rangiramo, dodaje on.\nZemlje se rangiraju prema ovim kriterijumima\nzaštite manjinskih akcionara\nPad je zabeležen u oblasti otpočinjanja poslovanja – po tom kriterijumu Srbija je na 73. mestu, a prošle godine je bila na 40. Razlog za pad je nova procedura u funkciji sprečavanja novca – evidentiranje stvarnih vlasnika.\n„Dozvole se brže i lakše izdaju, ali nelegalnoj gradnji i dalje nismo stali na put.“\nzapočinjanje poslovanja: postalo je komplikovanije zbog uvođenja procedure o stvarnom vlasniku – ocena negativna\nizdavanje građevinskih dozvola: postalo je lakše izdavanje zbog novog onlajn sistema i smanjenja administrativnih taksi – ocena pozitivna\ndobijanje priključka za struju: Srbija je poboljšala pouzdanost napajanja električnom energijom obnavljanjem trafostanica, instaliranjem sistema daljinskog upravljanja i poboljšanjem održavanja mreže – ocena pozitivna\npodsticanje manjinskih akcionara: Srbija je pojačala zaštitu manjinskih investitora zahtevajući eksternu reviziju i momentalno obelodanjivanje transakcija sa povezanim stranama, povećavajući prava akcionara u glavnim odlukama, pojašnjavajući vlasničke i kontrolne strukture i zahtevajući veću korporativnu transparentnost – ocena pozitivna\nplaćanje taksi: postalo je lakše uvođenjem internih rokova za povraćaj poreza na dodatu vrednost – ocena pozitivna\nsprovođenje ugovora: olakšano je uspostavljanjem finansijskih podsticaja za strane da pokušaju posredovanje – ocena pozitivna\nrešavanje stečajeva: rešavanjem stečajeva olakšano je tako što je traženo od poverioca da odobre imenovanje predstavnika insolventnosti i obezbede im pravo na informacije o finansijskom stanju dužnika – ocena pozitivna\n„Tako se investitorima šalje informacija da se zainteresuju za mogućnosti koje u tom pogledu pruža naša zemlja“, objašnjava.\n„To što smo u nekim oblastima napredovali, a u nekim nazadovali ili stagniramo, govori da ova lista ne potvrđuje stanje daljeg obavljanja poslova. Obavljanje posla jeste problem u Srbiji“, kaže on.\n„Nema dovoljno izvora finansiranja za one koji imaju dobre ideje, tako da bi trebalo obezbediti povoljnije izvore finansiranja i drugačije načine obezbeđenja, jer mnogi nemaju hipoteke kao uslov da od banke dobiju novac“, kaže Hanić.\n„Manje-više samo bankarski sektor daje kredite, nerazvijeno je finansijsko tržište akcija, obveznica i ostalih sredstava. To mora da se promeni.“\n25. oktobra 2019. u 09.23\nKada se sve ovo objektivno pogleda rec je o tome da se uspostalja dugorocni sistem tlacenja novokolonijalnih zemalja.


Otkako je Svetska zdravstvena organizacija objavila pandemiju uzrokovanu pojavom virusa COVID-19, način života kao i sistem poslovanja u potpunosti je promenjen u celom svetu. Iako se uskoro nazire kraj višenedeljnoj izolaciji, sasvim je sigurno da će prethodni period uticati na mnoge segmente života. Tako govore i rezultati velikog istraživanja koje je nedavno sprovela vodeća konsultantska kuća za nekretnine, CBS International, deo Cushman&Wakefield grupe, na temu “Tradicionalna kancelarija vs. rad od kuće u izmenjenim poslovnim okolnostima”. U istraživanju je učestvovalo 250 domaćih i internacionalnih kompanija različitih industrija sa sedištem u Srbiji, a rezultati su u potpunosti prikazali kako je COVID-19 uticao i kako će se odraziti na njihov dalji tok biznisa.\nIstraživanje je potvrdilo da od svih ispitanih kompanija tokom pandemije, samo 5 odsto radi u kancelariji sa punim radnim vremenom, 69 odsto kompanija organizovalo je rad od kuće za zaposlene, dok ostatak kombinuje ove dve mogućnosti.\nPodaci pokazuju da 40 odsto kompanija najveće prednosti u radu od kuće vidi u osećaju sigurnosti i fleksibilnom rasporedu rada, koji zaposlenima omogućava da organizuju svakodnevne rutine u skladu sa svojim potrebama. Kao veoma važan faktor stoji i veća produktivnost i ušteda vremena kod putovanja do i sa posla.\nSa druge strane, iako se vreme provedeno sa porodicom smatra za prednost, 17 odsto ispitanih potvrdilo je i da im to predstavlja veliki izazov, jer različite aktivnosti i obaveze sa decom, utiču na smanjenu efikasnost u poslu. Kao najveću smetnju u aktuelnom načinu rada, trećina anketiranih istakla je nedostatak ličnih kontakata i interakciju sa kolegama, sporiji protok informacija kao i izostanak sastanaka „licem u lice“. Zbog toga, skoro 50 odsto učesnika istaživanja ima online sastanke sa kolegama nekoliko puta dnevno.\nAnketa je pokazala da će više od pola kompanija iskoristiti pozitivne aspekte rada od kuće i nakon ovog iskustva sprovesti određene promene u radu svog tima, a neke od njih bi uključivale bolju organizaciju vremena i prostora, fleksibilna radna mesta, mogućnost rada od kuće par dana u mesecu, kao i uvođenje povremenih konferencijskih poziva umesto sastanaka.\nKompanije koje planiraju da sprovedu ove izmene očekuju povećanje efikasnosti rada timova u odnosu na dosadašnji tradiocionalni način rada u kancelariji, veću lojalnost zaposlenih prema kompaniji kao i privlačenje mladih edukovanih ljudi koji u ovakvom načinu rada vide velike benefite koje mogu da ostvare kod zaposlenja.\nU jednom danu kupili OSAM stanova na Menhetnu


Prevodilačka agencija "Bukurov i saradnici"\nPrevodilacka agencija Bukurov i saradnici je specijalizovana agenecija za pružanje usluga prevodenja strucnih tekstova iz oblasti medicine, farmakologije i medicinske industrije. Nastala je pre nekoliko godina spontano, okupljanjem medicinskih prevodilaca oko zajednicke ideje razvoja usluga prevodenja i unapredenja saradnje s klijentima i drugim prevodilackim agencijama.\nI dalje smo prva i jedina agencija usko specijalizovana za oblast medicinskih nauka što nam omogucuje potpunu posvecenost klijentu i zahtevima današnjeg medicinskog jezika koji se pod pritiskom novih tehnologija i saznanja neprestano menja uz stalnu suštinsku potrebu za standardizacijom i nedvosmislenošcu. Cilj nam je da odogovrimo ovim izazovima i da pružimo klijentima potpunu i kvalitetnu uslugu.\nPrevodilacka agencija Bukurov i saradnici je registrovana za obavljanje delatnosti pružanja sekretaskih i prevodilackih usluga (šifra delatnosti 74830) i upisana u Registar privrednih subjekata pod maticnim brojem 62135794. Poreski identifikacioni broj (PIB) Prevodilacke agencije Bukurov i saradnici je 1056313336.\nPreuzmite profil prevodilačke agencije Bukurov i saradnici.


Nastavak konstitutivne sjednice Skupštine Kosova u četvrtak\nKonstitutivna sednica 4. avgusta\nPredsedavajući konstitutivne sjednice Skupštine Kosova, najstariji poslanik Adem Mikulovci, zakazao je za četvrtak nastavak konstitutivne sjednice kosovskog parlamenta, objavljeno je na skupštinskom veb sajtu.\nNakon početka konstitutivne sjednice 3. avgusta, ovo je treći pokušaj da se zasjedanje nastavi.\nDva druga poziva za nastavak sjednice nisu uspjela pošto je poslanička grupa koalicije okupljene oko Demokratske partije Kosova (DPK) odbila prisustvovati sjednicama zbog, kako su rekli, samovolje predsjedavajućeg koji je bez konsultacija s poslaničkim grupama utvrđivao vrijeme nastavka sjednice.\nNa dnevnom redu sjednice je izbor predsjednika i pet potpredsjednika Skupštine Kosova. Prema Ustavu i odluci Ustavnog suda Kosova iz 2014. godine, pravo da predloži predsjednika ima pobjednička koalicija ili stranka, u ovom slučaju koalicija okupljena oko DPK.\nKandidat te koalicije za predsjednika parlamenta Kosova Kadri Veselji je prethodnih dana rekao da je spreman odustati od kandidature za predsjednika Skupštine Kosova, ako Pokret Samoopredjeljenje i koalicija oko DSK budu glasale da Ramuš Haradinaj postane premijer Kosova.\nKao rok za odgovor na taj prijedlog određen je 9. avgust, ali su prijedlog odmah odbili pokret Samoopredjeljenje i koalicija okupljena oko DSK.


Privrednici bi naredne godine mogli da plaćaju veće namete u svojim opštinama. Razlog je taj što će država lokalnim samoupravama proslediti manje novca iz budžeta, a već im je u martu naloženo da troškove smanje za petinu, zbog pandemije.\nKoliko će troškovi privrednika povećati zavisi od svake opštine pojedinačno, a detalji će se znati kada budu objavljeni lokalni budžeti. Kako je Dragoljub Rajić iz Mreže za poslovnu podršku rekao za Politiku, neke lokalne samouprave su već počele da uvode dodatne takste ili povećavaju postojaće naknade.\n„Uvećali su porez na imovinu i različite parafiskalne namete poput taksi za navodnjavanje, ali i cene komunalnih usluga i parkinga. To povećanje nije bilo veliko i kretalo se između 10-20 odsto. Neke opštinske takse su takođe povećane. Na taj način su oni pokušali da povećaju svoje prilive u budžet jer je transfer koji se očekuje od republike ove godine značajno manji.”\nPrema njegovim saznanjima, moguće je i poskupljenje firmarina, odsnosno isticanje firmi u poslovnom prostoru. Sve to bi možda bila i manja muka da u Srbiji nema više od 1.000 raznih nameta, pa privrednici nikada ne mogu da budu sigurni da li su platili sve potrebne dažbine. To je problem koji Srbija ne rešava godinama, pa tako plaćamo namete državi, a ne dobijamo ništa za uzvrat, o čemu je Startit Dnevnik više puta pisao.\nDa će sada te obaveze dodatno poskupeti, smatra i Nebojša Atanacković, počasni predsednik Unije poslodavaca. Uz to navodi i kako ima mnogo nelogičnosti kod uvođenja tih nameta i navodi nedavno uvedenu „eko taksu”, gde su firme čiji se kompletan rad obavlja u kancelariji navedene kao mali zagađivači i dužne su da je plaćaju. Uz to, na nivou opština i gradova postoje brojne takse koje se mogu podvesti pod pojam „ekološke”, a postoje primeri da je novac od njih umesto za rešavanje ekoloških problema, otišao na izgradnju puteva.\nTako se napravio začaran krug u kojem država prvo nešto da privrednicima, a onda smanji izdatke za opštine, jer nema novca u budžetu. Potom te opštine da bi namirile sve potrebno, podižu takse, poreze i raličite namete za svoje lokalne privrednike — one privrednike kojima je država na početku priče davala neke povlastice.


U MINISTARSTVU FINANSIJA KONSULTACIJE O ZAHTEVIMA PROSVETARA – ГСПРС Независност\nНасловна/Новости/Актуелно/U MINISTARSTVU FINANSIJA KONSULTACIJE O ZAHTEVIMA PROSVETARA\nProsvetari popustili u zahtevu i traže 5,3 milijarde\nSindikati u oblasti obrazovanja jutros su resornim ministarstvima prosledili predlog protokola o unapređenju matarijalnog položaja, koji tokom dana treba da bude predmet nastavka pregovora sa vladom.\nSindikati u oblasti obrazovanja tražili su predlogom novog protokola, koji je jutros prosleđen vladi, oko 5,3 milijardi dinara za poboljšanje materijalnog položaja prosvetenih radnika, umesto ranijih 7,8 milijardi.\nKako je Tanjugu rekao generalni sekretar Sindikata radnika u prosveti Srbije Hadži Zdravko Kovač, sindikati su popustili u svojim zahtevima i traže povećanje zarada u 2011. godini kroz korekciju koeficijanta u dva navrata, od zarade za maj za pet odsto i potom od plate za oktobar za dodatnih pet odsto, rekao je Kovač Tanjugu.\nZa to bi vladi trebalo oko 3,7 milijardi dinara, rekao je on i naveo da je raniji predlog sindikata bio korekcija koeficijenata za maj od osam procenata i za oktobar za devet odsto.\nSindikati traže da se do kraja februara ove godine isplate zaostale otpremnine zaposlenima koji su otišli u penziju, zašta je potrebno još oko 300 miliona dinara, rekao je Kovač i istakao da je to vlada već prihvatila.\nTakođe, prema predlogu protokola, sindikati traže i da se jubilarne nagrade za 2009. i 2010. godinu isplate najkasnije do 30. juna, a za 2011. godinu do 31. decembra ove godine i za to bi trebalo 1,7 milijardi dinara.\nProtokolom je, prema Kovačevim rečima, definisana kompletna politika plata za ovu godinu, pa je navedeno i ono što je Zakonom o budžetu već predviđeno za prosvetu u ovoj godini.\nTako Zakon predviđa da se osnovica za obračun i isplatu plata zaposlenima u svim nivoima obrazovanja u toku 2011. godine poveća od decembra 2010. godine za dva odsto, što su zaposleni u prosveti već dobili sa januarskom platom, rekao je Kovač.\nU aprilu 2011. osnovica za plate usklađivala bi se indeksom potrošačkih cena u prethodna tri meseca, a u oktobru 2011. godine snovica za plate bi se usklađivala sa indeksom potrošačkih cena u prethodnih šest meseci uz uvećanje za polovinu realnog rasta bruto domaćeg proizvoda u prethodnoj godini ukoliko je taj rast pozitivan.\nKovač je naveo da je to ponuda sindikata „ispod koje neće ići“ i da će u slučaju neuspeha pregovora sa vladom štrajk u školama biti nastavljen.\nPregovori s vladom treba da budu nastavljeni danas, a prema Kovačevim rečima sindikati iskazuju dobru volju da do sporazuma dođe.\nMinistarstvo prosvete saopštilo je da je danas u potpunoj obustavi rada 455 škola, a da je 920 u zakonskom štrajku, dok se prema podacima sindikata neki vid protesta odvija u više od 1.400 škola.


Mada je broj prijava naglo pao od početka ove godine, i dalje je visok po istorijskim standardima. Pre nego što je pandemija dovela do ekonomskog pada pre godinu dana, broj prijava za nezaposlene bio je ispod 220.000 nedeljno.\nMeđutim, četvoronedeljni prosek prijava pao je za 10.500 na 719.000 - što je najmanji broj od sredine marta 2020. godine, pre nego što je pandemija dovela do brojnih otkaza širom zemlje.\nUkupno, 3,8 miliona ljudi uzimalo je tradicionalnu državnu pomoć tokom nedelje zaključno sa 20. martom. Ako se u to uračunaju federalni programi čiji cilj je da se pomogne nezaposlenima tokom zdravstvene krize, onda je 18,2 miliona ljudi primalo neku vrstu pomoći za nezaposlene tokom nedelje zaključno sa 13. martom. To je pad u odnosu na 19,7 miliona - koliko ih je bilo sedmicu pre toga.\nEkonomisti pomno prate nedeljne izveštaje o prijavama za nezaposlene da bi procenili u kom smeru se kreće tržište rada.\nPrema ukupnim ekonomskim pokazateljima, postoji jasno poboljšanje u odnosu na privredni krah prošlog proleća, a zbog sve ubrzanije imunizacije protiv Kovida 19, građani su spremniji da putuju i idu u tržne centre, restorane i barove.\nBroj novozaraženih od Kovida 19 je pao u odnosu na prosek od oko 250.000 dnevno početkom januara na ispod 70.000, ali je počeo ponovo da raste prethodnih dana.\nProšlog meseca, poverenje potrošača dostiglo je vrhunac za period posle izbijanja pandemije. Naglo je povećana i potrošnja zbog jednokratne novčane pomoći većini građana od 1.400 dolara, koja je izdvojena u okviru paketa pomoći za saniranje posledica pandemije od hiljadu 900 milijardi dolara, koji je prošlog meseca usvojen u Kongresu.\nI dok je tempo otpuštanja i dalje relativno visok, zapošljavanje je ipak počelo da se ubrzava. U februaru, poslodavci su otvorili 379.000 radnih mesta širom zemlje. Veruje se da je ta cifra bila još veća prošlog meseca.\nPrema podacima kompanije "FactSet", ekonomisti očekuju da će izveštaj o tržištu rada za mart, koji bi trebalo da bude objavljen u petak, pokazati da je dodato 614.00 radnih mesta, sa padom stope nezaposlenosti sa 6,2 na 6 odsto. Pre manje od godinu dana, stopa nezaposlenosti dostigla je 14,8 procenata.\nPojedini ekonomisti čak procjenjuju da je u martu dodato milion radnih mesta. Federalne rezerve (američka Centralna banka) revidirale su prognozu ekonomskog rasta za ovu godinu na 6,5 odsto, sa prethodne procene u decembru od samo 4,2 procenta. To bi bio najbrži tempo rasta tokom bilo koje godine od 1984.\nMeđutim, ekonomske posledice pandemije su i dalje vidljive. Prema podacima kompanije "Womply", prošle nedelje je bilo zatvoreno 63 odsto bioskopa i koncertnih hala, kao i po 39 odsto barova, frizerskih i drugih salona.


Radio România Internaţional/ Aktuelnosti/ Sprečavanje pronevera evropskih fondova\nSprečavanje pronevera evropskih fondova\nRumunija je članica komunitarne organizacije koja je izvestila o najvećem broju pronevera evropskih fondova u periodu 2014-2018, ističe se u izveštaju Evropske komisije koji je baziran na podacima Kancelarije Evropske unije za sprečavanje pronevera evropskog novca (OLAF). Tačnije, naša zemlja je zadnjih pet godina izvestila o 477 slučajeva nepravilnosti, što predstavlja jednu trećinu ukupnog broja pronevera evropskog novca zabeleženih na evropskom nivou. Posle Rumunije, nalaze se Poljska, Madjarska i Italija, dok Belgija, Luksemburg i Malta su izvestile o samo jednom slučaju nepravilnosti sa evropskim sredstvima u istom vremenskom period.\nRumunija zauzima, istovremeno, i jedno od čelnih mesta po ukupnoj svoti proneverenih sredstava. Prema Kancelariji Evropske unije za sprečavanje proneverea evropskih fondova, naša zemlja se nalazi na drugom mestu sa više od 62 miliona proneverenih evra, u uslovima u kojima je zadnjih pet godina Evropska unija dodelila Rumuniji otprilike 14 milijardi evra. Na prvom mestu nalazi se Poljska sa 110 miliona proneverenih evra, dok na ostalim mestima su Francuska, Bugarska, Italija i Madjarska.\nI prošle godine Rumunija je izvestila o najvećem broju nepravilnosti sa evropskim sredstvima, to jest 114, koji je bio veći od 18 miliona evra I predstavio jednu trećinu ukupnog broja proneverenih fondova na evropskom nivou. Dok u Poljskoj, zemlji sa najviše proneverenih evropskih sredstava, broj nepravilnosti je znatno opao, u Rumuniji je njihov broj svakom godinom bio veći, precizira Kancelarija Evropske unije za sprečavanje pronevera evropskih fondova. Inače, evropske vlasti su saopštile da je broj prevara sa evropskim sredstvima opao na nivou unije, ali se koncentrisao i povećao u malom broju država. Prevare zabeležene u sedam komunitarnih zemalja- u Italiji, Rumuniji, Portugalu, Španiji, Bugarskoj, Francuskoj i Litvaniji, premašuju 70 odsto ukupnog broja sredstava proneverenih prošle godine na nivou cele Unije.\nU istom izveštaju Evropske kancelarije za sprečavanje pronevera evropskog novca, ističe se da u 2018. godini nepravilnosti o kojima su izvestile samo dve zemlje- Rumunija i Italija- predstavile su 61 odsto ukupnog broja pronevera na evropskom nivou. Najviše nepravilnosti zabeležene su u oblastima poljoprivrede i seoskog razvoja.\nOčekuje se da broj pronevera evropskih fondova opada u narednim godinama, s obzirom da bi trebalo da Evropsko Javno Tužilaštvo (EPPO) postane operacionalno do kraja 2020. godine. Ova nezavisna institucija će se baviti istragom, pokretanjem krivičnog postupka i sankcionisanje prevara u postupanju sa sredstvima budžeta Evrospke unije, kao što su korupcija ili trasnacionalna pronevera poreza na dodatnu vrednost u visini od preko 10 miliona evra. Evropskim Javnim Tužilaštvom rukovodiće rumunka Laura Kodruca Koveši, koja je prošlog meseca dobila podršku Evropskog Parlamenta i Saveta Evropske unije. Do sada su se Evropskom Javnom Tužilaštvu pridružile 22 komunitarne zemlje, uključujući i Rumuniju.


SAZNAJEMO: Tekstilna kompanija oslobođena plaćanja 1.000.000€ - Nova ekonomija\nSAZNAJEMO: Tekstilna kompanija oslobo...\nOpštini Raška odobreno je da oslobodi tekstilnu kompaniju LUSS PROTECT plaćanja zakupa nekretnina i zemljišta u iznosu od preko milion evra, navodi se u najnovijoj odluci Komisije za dodelu državne pomoći.\nKada je predsednik Srbije Aleksandar Vučić posetio LUSS PROTECT 22. februara 2019. u okviru svoje kampanje „Budućnost Srbije", mnogi mediji su preneli da je fabrika otvorena „bez novčanih podsticaja države Srbije".\nMeđutim, iz odluke Komisije vidi se da je lokalna samouprava oslobodila ovu firmu plaćanja značajnih dažbina.\nKako se navodi u odluci, Opština Raška i LUSS PROTECT su 17. aprila 2018. zaključili Ugovor o zakupu za poslovno-proizvodni objekat fabrike tekstila površine 11.504 kvadratnih metara i pumpne stanice sa rezervoarom za pijaću vodu, kao i građevinskog zemljišta površine preko tri hektara.\nNa zahtev Opštine, tim procenitelja je prethodno obavio veštačenje na osnovu kojeg je vrednost tržišne zakupnine za ovu nekretninu procenjena na skoro 7.000 evra mesečno.\nZatim je 16. avgusta 2018. zaključen ugovor kojim je LUSS PROTECT-u odobrena državna pomoć radi realizacije investicionog projekta putem umanjenja mesečnog zakupa u ukupnom iznosu od 480.000 evra.\nNa taj način je LUSS-u omogućeno da koristi ovu nepokretnost bez naknade 69,5 meseci, u periodu od 2018. do 2023. godine.\nPrema nacrtu novog ugovora, iznos zakupnine čijeg će plaćanja LUSS biti oslobođen podiže se na 1.080.000 evra, što odgovara periodu od oko 13 godina mesečnog zakupa bez naknade.\nOva suma predstavlja 50 odsto dvogodišnjih bruto zarada za novih 200 radnika koje ta kompanija planira da zaposli u drugoj fazi investicionog projekta.\nPrema podacima Agencije za privredne registre kompanija LUSS PROTECT je po 50 odsto u vlasništvu biznismena Zorana Mitrovića i Save Mitrovića.\nOva kompanija proizvodi radnu zaštitnu opremu, opremu za vojsku i policiju, korporativne uniforme i laku konfekciju u Draganićima u Raškom okrugu.


FS BiH /Selektor fudbalske reprezentacije BiH neće biti izabran ni 29. novembra / Radio Sarajevo\nFS BiH / Selektor fudbalske reprezentacije BiH neće biti izabran ni 29. novembra\n17. 11. 2017. u 15:37:00 AA\nSjednica Izvršnog odbora Nogometnog/Fudbalskog saveza Bosne i Hercegovine (IO N/FS BiH) na kojoj će biti biran selektor fudbalske "A" reprezentacije Bosne i Hercegovine neće biti održana 29. novembra, saznaje Anadolu Agency (AA).\nSastanak članova "fudbalske vlade", kojeg je sinoć za 29. novembra najavio potpredsjednik N/FS BiH Milorad Sofrenić, bit će prolongiran iz objektivnih razloga, jer će isti dan u posjetu Bosni i Hercegovini doći Aleksander Čeferin, predsjednik Evropske fudbalske asocijacije (UEFA). Shodno tome, sjednica IO na kojoj bi trebala biti donijeta odluka o novom selektoru bit će prolongirana za početak decembra, a tačan datum funkcioneri N/FS BiH usaglasit će u narednim danima.\n"U obzir za razgovor doći će samo treneri koji prihvataju najveću moguću mjesečnu platu u iznosu od 15.000 eura i kao imperativ u radu imaju jedan jedini cilj - plasman na EURO 2020.", ponovili su iz N/FS BiH.\nPrema planu pojedinih čelnika N/FS BiH, koji bi trebao dobiti saglasnost svih članova IO, po prvi put "saradnike u stručnom štabu trebao bi birati novi selektor". Doduše poluatonomno. Učinio bi to na način da predstavnici IO predlože nekoliko kandidata, te se selektor opredijeli s kim će sarađivati u dvogodišnjem periodu, na koliko će biti potpisan ugovor s uposlenima u stručnom štabu nacionalnog tima BiH.\nTagovi: FS BiH fudbalska reprezentacija BiH selektor Meho Kodro Amar Osim\nBiH / Mihojević produžio ugovor, želi da Sarajevo zaradi od njegovog budućeg transfera\nPlavi s Grbavice / Papac: FK Željezničar ima veliki potencijal, želim biti dio toga\nDrugi pišu / Nakon neizbora selektora: Vladari bh. fudbala zapostavili reference\nSerie A / Juve savladao Inter i ostao u utrci za Ligu prvaka\nBundesliga / Robert Lewandowski izjednačio rekord Gerda Muellera\n... / Navijači Borca spektakularno ispratili svoje igrače na gostovanje u Sarajevo


Od ilegalnog prelaska granice odvraćeno 1120 migranata - infoBirač\nOd ilegalnog prelaska granice odvraćeno 1120 migranata\n14 Jula, 2018 14 Jula, 2018 admin\nU prvih šest mjeseci 2018 godine na području Zvornika, Srebrenice i Bratrunca od namjere ilegalnog prelaska državne granice mjerama i postupanjem Granične policije BiH odvraćeno oko 1120 lica dok je u graničnom pojasu pronašeno 420 ilegalnih i upućeni u Službu za poslove terenska kancelarija u Bijeljini na dalju proceduru, rečeno je iz Jedinice granične policije Zvornik.\nKomandir Granične policije Zvornik Mirel Imamović kaže da je u poslednjih mjesec dana došlo do povećanja priliv migranata i da nema utvrđenog pravila u broju dnevnih pokušaja ilegalnog prelaska granice.\n„Svojim operativnim mjerama i radnjama svakodnevno preduzimamo mjere u cilju njihovog odvraćanja u prelasku granice i krijumcarenju ljudi . .Taj broj svakodnevno varira , nekada nema ni jednog pokusaja prelaska, a nekada ih bude 25, 30, 50 u zavisnosti od dana, tako da se i dalje nastavlja pritisak na istočni dio granice BiH.\nImamović je rekao da u cilju zaštitu granice od ilegalnog prelaska migranata ostvaruju u saradnji sa MUP RS sa kojima imaju potpisan sporazum.\n„U slučaku da pripadnici MUP-a Rs pronađu migrante u graničnom području oni ih predaju Graničnoj policiji BiH ili Službi za poslove sa strancima u Bijeljini.\nLica koja pokušavaju da ilegalno pređu granicu su uglavmo afro-azijskog porijekla i dolaze iz Maroka , Tunisa , Libije , Bangladeša , Somalije , Pakistana, Indije , Avganistana , Sirije , Iraka , dok je povećan broj lica iz Irana zbog bezviznog režima sa Srbijom.\nDemobilisani borci sa navršenih 65 godina života koji preživljaju od boračkog dodatka dobijaju 187 KM\nSutra remont trafostanice ,,Kamenica” – Bez električne energije svi koji se snabdijevaju sa dalekovoda „Uzovnica“, „Petrovići“ i „Drinjača“\nInstitucije BiH ostale nijeme na teroristički napad na policijsku stanicu u Zvorniku i ubistvo policajca Dragana Đurića i ranjavanje dvojice njegovih kolega


radar - Radar: Preduzeća javna, podaci tajni - Magazin Pressek\nRadar: Preduzeća javna, podaci tajni\nPlate direktora i njihove biografije podaci su koje javna preduzeća najčešće kriju od očiju javnosti, pokazuje istraživanje portala Pressek.\nBy izvor:pressek, foto:Miki Jevtović Ponedeljak, 13. novembar 2017.\nKolike su zarade direktora i prosečne zarade zaposlenih, pitanje je na koje, u Javnom stambenom preduzeću Kragujevac smatraju, nisu obavezni da odgovore. Podaci o platama su poslovna tajna, kažu u odgovoru na zahtev za slobodan pristup informacijama od javnog značaja koji su novinari portala Pressek ovom preduzeću uputili u septembru.\nU programu poslovanja za 2017. navodi se, doduše, da je lane ovo preduzeće na zarade i naknade zarada potrošilo blizu 92 miliona dinara, što predstavlja više od polovine (54%) njihovih ukupnih troškova. Kada se ovaj iznos podeli brojem meseci i brojem zaposlenih računica pokazuje da je prosečna plata u JSP Kragujevac – oko 45.000 dinara.\nJavna preduzeća: Glomazna, neefikasna i stranački kontrolisana\nPoslovanje javnih preduzeća ključno je za ekonomiju Srbije, jer ova preduzeća na republičkom, pokrajinskom i lokalnim nivoima čine značajan deo privrede po svom broju, broju zaposlenih i novcu kojim raspolažu.\nGlomaznost, neefikasnost, mogućnost manipulacija kroz sistem javnih nabavki, korupcija, stranački funkcioneri na čelnim pozicijama u poslovodstvima i nadzornim odborima, stranačko zapošljavanje, konstantno subevncionisanje od strane lokalne samouprave neke su od “boljki” javnih preduzeća u čitavoj Srbiji.\nPotral Pressek narednih nedelja baviće se analizom rada lokalnih javnih i javno – komunalnih preduzeća u šest gradova centralne Srbije – Kragujevcu, Kraljevu, Kruševcu, Čačku, Smederevu i Jagodini.\nSvi tekstovi objavljeni u okviru projekta „Radar – građanska kontrola lokalnih javnih preduzeća“ moći će da se nađu u padajućem meniju rubrike U Fokusu pod nazivom Radar.\nKoliko ko zarađuje u ovom kragujevačkom ili bilo kom drugom javnom preduzeću podatak je koji bi javnosti trebalo da bude dostupan. Činjenica da pojedina preduzeća odbijaju da na ovo, ali i mnoga druga pitanja vezana za poslovanje daju odgovore, čak i kada dobiju pismeni zahtev, najbolje ilustruje koliko je rad javnih preduzeća zapravo javan.\nInformacije o radu javnih preduzeća na osnovu Zakona o dostupnosti informacija od javnog značaja može da zatraži bilo koji građanin i to bez ikakvog objašnjavanja zbog čega su mu podaci potrebni. Na žalost, u praksi to izgleda malo drugačije. Neki podaci ostaju nedostupni čak i nakon reagovanja Poverenika za dostupnost informacija od javnog značaja.\n- Nažalost, u 2016. godini, pozitivan trend ostvarivanja prava javnosti da zna je prekinut. Posebno je zabrinjavajući podatak da je broj izvršenih rešenja Poverenika kojima je naložio organima vlasti da informacije učine dostupnim, u 2016. godini smanjen za 10,1 odsto i iznosi 73,6% u odnosu na broj donetih rešenja.\nNajviše je neizvršenih rešenja od strane organa i organizacija u lokalnoj samoupravi, javnih preduzeća (državnih i lokalnih) i od ministarstava, navodi se u godišnjem izveštaju Poverenika za 2016. godinu.\nNovinari protala Pressek, proteklih meseci, poslali su zahteve za dostupnost informacija od javnog značaja na adrese 20 javnih preduzeća iz Kragujevca, Kraljeva, Kruševca, Jagodine, Čačka i Smedereva – svako četvrto oglušilo se na zahtev, ili je pak poslalo nepotpune odgovore.\nKoliko su prihodovali u protekle dve i za prvih šest meseci 2017. godine, koliko duguju, koliko su sredstava utrošili za javne nabavke i naravno, ono što većinu građana interesuje – broj zaposlenih, prosečne plate zaposlenih i plate direktora neka su od pitanja postavljenih u zahtevu.\nU pitanju su podaci koji bi trebalo da budu javni, a prema članu 71 Zakona o javnim preduzećima, i objavljeni na sajtovima javnih preduzeća. Pokazalo se, međutim, da je, u pojedinim slučajevima, do njih jako teško doći.\nNa početku pomenuto Javno stambeno preduzeće „Kragujevac“ zapravo spada u jedno od transparentnijh kada je objavljivanje zakonom propisanih dokumenata na sajtu u pitanju.\nJavna preduzeća po zakonu su dužna da na svojoj internet stranici objave - radne biografije članova nadzornog odbora, direktora i izvršnih direktora, organizacionu strukturu, godišnji, odnosno trogodišnji program poslovanja, kao i sve njegove izmene i dopune, odnosno izvod iz tog programa ako javno preduzeće ima konkurenciju na tržištu, tromesečne izveštaje o realizaciji godišnjeg, odnosno trogodišnjeg programa poslovanja, godišnji finansijski izveštaj sa mišljenjem ovlašćenog revizora, druge informacije od značaja za javnost.\nZakon kaže i “novčanom kaznom od 50.000 do 150.000 dinara kazniće se za prekršaj odgovorno lice u javnom preduzeću ukoliko: javno preduzeće ne objavi na internet stranici podatke propisane članom 71. ovog zakona”.\nIstraživanje portala Pressek pokazalo je da od 49 javnih i javno komunalnih preduzeća u Kragujevcu, Kruševcu, Kraljevu, Čačku, Jagodini i Smederevu, pet uopšte nema svoj sajt. Ali i da je među onima koja ga imaju zanemarljiv broj preduzeća koje zakonsku obavezu doslovno poštuju. Među pozitivnim primerima je JKP „Čistoća“ iz Kragujevca, sa čijeg sajta se može preuzeti sva zakonom propisana dokumentacija.\nOno što se najčešće „krije“ kada su u pitanju javna preduzeća jesu biografije direktora i članova nadzornog odbora, koje su okačene na svega nekoliko sajtova. Na nekima se pak, kao što je to u slučaju recimo Zoo parka Jagodina, ne može pronaći ni jedna jedina od zakonom propisanih informacija.\nNa činjenicu da se odredba javnosti rada iz Zakona o javnim preduzećima godinama ne poštuje, niti se preduzeća kažnjavaju zbog kršenja zakona, upozorava godinama i organizacija Transparentnost Srbija.\nO istraživanju Transparentnosti Srbija, ali i iskustvima udruženja, građana i novinara kada je u pitanju javnost rada javnih preduzeća čitajte u nastavku teksta koji ćemo objaviti sutra.


Vuksanović ambasadoru BiH: Stabilna BiH znači stab...\nObjavljeno: 20.06.2022. • 14:30 Autor: Kabinet ministra bez portfelja\nMinistar bez portfelja, Adrijan Vuksanović, sastao se danas sa ambasadorom Bosne i Hercegovine Branimirom Jukićem, istakavši da je riječ o prvom sastanku sa ministarske pozicije te da mu je drago da je to učinio sa predstavnikom zemlje sa kojom je Crna Gora imala i njegovala uvijek najbolje odnose.\nOvaj sastanak je prilika da podsjetimo da su Crna Gora i BiH dvije prijateljske susjedne zemlje što se pokazuje ne samo kroz sastanke na visokom nivou već i kroz druge situacije poput nedavno održane fudbalske utakmice između Crne Gore i BiH, a koja je upravo bila refleksija dobrih odnosa dvije prijateljske zemlje. Crna Gora svakako podržava BiH u njenim evropskim i evroatlantskim nastojanjima jer stabilna BiH znači stabilan region, i to je ono za šta se svi zalažemo. U Crnoj Gori imate punu podršku, iskrenog i pravog partnera i prijatelja u svim nastojanjima koji su okrenuti ka dobrobiti i boljem životu građana BiH, kazao je ministar Vuksanović.\nAmbasador Jukić je čestitao ministru na novoj poziciji u 43. Vladi Crne Gore, dodavši da je privilegija biti ambasador BiH u Crnoj Gori imajući u vidu odlične odnose dvije zemlje, bez otvorenih pitanja.\nBiH se iskreno raduje i priželjkuje ulazak Crne Gore u EU, odnosno da Vaša zemlja dobije završna mjerila i krene sa zatvaranjem poglavlja 23 i 24, a vjerujemo i da će u bliskom periodu dobiti čak i datum, kazao je Jukić.\nKako je istakao, ulazak Crne Gore u EU bi bio pozitivan sa više aspekata, najprije bi pokazao regionu da proces proširenja i dalje živi te da je uvijek najbolja motivacija-primjerom.\nMinistar bez portfelja je na kraju sastanka poklonio ambasadoru Jukiću Pontifikal Kotorske biskupije iz 1166. godine.\nAdrijan Vuksanović Branimir Jukić


"Veletržnica Beograd" počinje poslovanje od 1. januara - Bizlife.rs\n„Veletržnica Beograd“ počinje poslovanje od 1. januara\n23:39 Beograd, 23/12/2011\nPrivredno društvo „Veletržnice Beograd“, sa čijim osnivanjem su se složili odbornici Skupštine grada Beograda, trebalo bi da počne poslovanje od 1. januara 2012. godine.\nOdbornici su u nastavku sednice usvojili informaciju o potrebi osnivanja privrednog društva „Veletržnica – Beograd“, koja će biti izgrađena na lokaciji od 18,5 hektara u Novom Beogradu, gde se sada nalazi Kvantaška pijaca.\nOsnivačkim aktom za direktora privrednog društava određen je Dragan Pušara, dojučerašnji direktor preduzeća „Gradske pijace“, a za početak poslovanja utvrđen je 1. januar 2012. godine.\nVeletržnica će se sastojati iz sedam hala, čija će izgradnja biti završavana sukcesivno, a sastojaće se iz parcele na kojoj se nalazi postojeća Kvantaška pijaca s pripadajućim objektima, kao i još dve parcele na kojima sada nema izgrađenih objekata.\nU prvoj fazi rada planirana je izgradnja hale za voće i povrće, kao i asfaltiranje pripadujućeg parkinga za teške kamione. Predviđeno je da broj zaposlenih u „Veletržnici“ bude 41, a da osnovni kapital društva iznosi oko 31 milion evra, kao i da organi društva budu Skupština i direktor.\nPušara je rekao je da će Beograđani osnivanjem tržnice dobiti od 30 do 40 odsto jeftiniju svežu hranu – voće, povrće, meso, ribu, cveće, da će proizvođači dobiti „jedan konkurentan okvir“ u kome mogu da nastupe, a da će država dobiti red, fiskalnu disciplinu u sektoru sveže hrane, ali i uštede. Prema njegovim rečima, predviđeno je da na 18 hektara, na koliko će biti rasprostranjena „Veletržnica“, radi najmanje 1.500 proizvođača, koliko će biti mesta za kamione i najmanje 50 „ozbiljnih pravnih lica“ koja će se baviti trgovinom hrane.\nKako je objasnio gradski sekretar za komunalne i stambene poslove Predrag Petrović, pravni osnov za donošenje ove odluke su zakoni o trgovini i privrednim društvima, a urađena je i studija opravdanosti.\nInforamcija o potrebi osnivanja privrednog društva usvojena je uz kritike opozicionih stranaka, koje smatraju da Beograd treba da ima veletržnicu, ali da ona ne traba da posluje kao posebno privredno društvo, već u okviru preduzeća „Gradske pijace“.\nOpoziciju je zanimalo i kolika je vrednost osnivanja preduzeća, kao i za koji period važi sistematizacija za 41 osobu koja će tamo raditi.\nbeograd osnivanje Srbija


Ako vam je smartfon na vidiku i isključen vas “zaglupljuje” – BiGportal.ba\nAko vam je smartfon na vidiku i isključen vas “zaglupljuje”\nVaš kognitivni kapacitet značajno se smanjuje kada vam je telefon na dohvat ruke, čak i kad je isključen, zaključak je nove studije Univerziteta u Teksasu.\nDocent Edrijen Vord i njegove kolege sproveli su eksperimente kojima su obuhvatili gotovo 800 korisnika pametnih telefona, u pokušaju da po prvi put izmere, koliko dobro ljudi obavljaju zadatke kada su im smartfoni na dohvat ruke.\nU jednom eksperimentu, istraživači su tražili od učesnika da sednu za računar i reše niz testova koji su zahtevali potpunu koncentraciju. Testovi su osmišljeni tako da izmere kognitivni kapacitet učesnika, odnosno njihovu sposobnost da u datom vremenu održe pažnju i prerade podatke.\nPre početka, dobili su nasumične instrukcije ili da ostave telefon na stolu okrenut ekranom nadole ili u džep/torbu ili u drugu prostoriju. Svim učesnicima naloženo je da isključe ton na telefonu.\nIstraživači su otkrili da su oni učesnici koji su telefon ostavljali u susednoj sobi imali značajno bolje rezultate od onih koji su držali telefone na stolu, a nešto bolje i od onih koji su svoje “ljubimce” smestili u džep ili tašnu.\nOtkrića sugerišu da samo prisustvo smartfona smanjuje kognitivni kapacitet njegovog korisnika.\n“Vi ne razmišljate svesno o svom mobilnom telefonu, ali kada je tu, jedan deo vaše podsvesti bavi se njima. To iscrpljuje vaše kognitivne resurse”, objašnjava Vord.\nU drugom eksperimentu, istraživači su pratili koliko su ispitanici zavisni od pametnih telefona u istim okolnostima kao ranija grupa, a ispostavilo se da oni koji su sebe smatrali najvećim zavisnicima, ostvaruju najlošije rezultate na kognitivnim testovima, ukoliko im je smartfon na dohvat ruke.\n“Oni nisu dobijali obaveštenja i zbog toga bili dekoncentrisani. Naprotiv, samo prisustvo mobilnog telefona bilo je dovoljno da smanji njihov kognitivni kapacitet”, kaže Vord.


Apel knjaževčanima : Poštujmo zdravstvene mere i protokole – Knjaževačke vesti\nHome / 2020 / Apel knjaževčanima : Poštujmo zdravstvene mere i protokole\nDanas je na teritoriji opštine Knjaževac proglašena vanredna situacija, usled svakodnevnog povećanja broja zaraženih osoba koronavirusom. Štab za vanredne situacije usvojio je danas i poseban set zdravstvenih mera, koje se odnose na postupanje i poštovanje protokola u vezi zaraženih koronavirusom, kao i potencijalno obolelih lica u našoj opštini.\nOpštinski štab za vanredne situacije opštine Knjaževac, na sednici održanoj 17. jula, usvojio je sledeće mere:\nLica obolela od zarazne bolesti COVID-19 dužna su da prihvate izolaciju u za to određenim objektima i da se pridržavaju mera i uputstava koje naredi nadležni doktor medicine, odnosno doktor medicine specijalista epidemiologije.\nLice koje se ne pridržava naloga doktora medicine, po prijavi zdravstvene ustanove prinudno se izoluje u prisustvu predstavnika organa uprave nadležnog za unutrašnje poslove.\nLica kod kojih je testiranjem utvrđeno prisustvo virusa SARS-CoV-2, a kod kojih nije utvrđeno prisustvo nijednog simptoma i/ili znaka bolesti COVID-19, upućuju se u izolaciju u kućnim uslovima sa zdravstvenim nadzorom na akutno respiratorno oboljenje izazvano virusom SARS-CoV-2 u trajanju od 14 dana, nakon čega se posle pregleda lekara primarne zdravstvene zaštite (COVID ambulante) ponovo testiraju na prisustvo virusa SARS-CoV-2 u domu zdravlja u mestu prebivališta, odnosno boravišta.\nLica kod kojih klinička slika, po nalazu doktora medicine, ukazuje na visoku mogućnost prisustva bolesti COVID-19, takođe se upućuju na samoizolaciju do pristizanja rezultata PCR testa.\nLica kod kojih se ispoljavaju vrlo blagi simptomi i/ili znaci bolesti COVID-19 upućuju, nakon pregleda lekara specijaliste (prijemno-trijažnog centra COVID bolnica), na lečenje i izolaciju u kućnim uslovima pod zdravstvenim nadzorom lekara primarne zdravstvene zaštite (COVID ambulante), a po potrebi se upućuju u prijemno-trijažni centar COVID bolnica.\nKontrolu pridržavanja mere izolacije vrše pripadnici organa državne uprave nadležnog za unutrašnje poslove, na osnovu podataka koje dostavlja ustanova koja je izvršila testiranje.\nLica koja su, nakon izolacije i lečenja, odnosno jednog negativnog testa na prisustvo virusa SARS-CoV-2, otpuštena na kućno lečenje, dužna su da, nakon otpusta, ostanu pod zdravstvenim nadzorom na akutno respiratorno oboljenje izazvano virusom SARS-CoV-2 u trajanju od 14 dana (izolacija u kućnim uslovima), nakon čega se ponovo testiraju na prisustvo virusa SARS-CoV-2 u Domu zdravlja u mestu prebivališta, odnosno boravišta.\nKontrolu pridržavanja mere izolacije vrše pripadnici organa državne uprave nadležnog za unutrašnje poslove, na osnovu podataka koje im, preko organa državne uprave nadležnog za poslove zdravlja, dostavlja ustanova koja je izvršila otpust.\nPrevious: U Knjaževcu Proglašena vanredna situacija\nNext: Odlaže se ,,Belmužijada“ ali i ostalemanifestacija u Svrljigu


Usavršavanje laparoskopije se nastavlja – Radio Televizija Novi Pazar\nNovember 9, 2018 November 9, 2018 Selma Ljajic 752 Views\n”Sve pacijentkinje trebalo je da budu operisane u tercijarnom zdravstvenom centru, ali smo mi smatrali, što i jeste suština ove ideje, da treba da se operišu ovde, gde su uslovi zadovoljavajući”, rekao je doktor Pavlović.\nZahvalivši svima koji su doprineli ovoj saradnji, načelnik ginekološkog odeljenja dr Avdul Škrijelj, ocenio je izuzetno značajnom ovu saradnju koja, kako je kazao, daje dobre rezultate.\n”Doktor Pavlović je primer, ne samo dobrog doktora, već i dobrog čoveka”, istakao je direktor Opšte bolnice dr Meho Mahmutović. On je pohvalio rad doktora Pavlovića koji je u operacionoj sali od jutra do mraka, bez obzira da li je radni ili neradni dan. Mahmutović je kazao da je to velika prilika za usavršavanje lekara koji ovde rade.\nNajavljujući dolazak i drugih stručnjaka u narednom periodu, Mahmutović je, pored stručne, istakao i finansijsku dobit ostvarene saradnje, kako za Zdravstveni fond, tako i za kućne budžete samih pacijenata, koji, kako je naveo, imaju priliku da se uspešno leče u svom gradu.\n← Derbi protiv Ekonomca (nedelja, 20.30)\nLjajić i Mihajlovićeva sa predstavnicima Novog Pazara, Tutina i Sjenice o najvažnijim infrastrukturnim projektima tri opštine →


Legendarni japanski terenac Toyota Land Cruiser nastavlja da obara rekorde\n9 Okt 2019 - 17:13 Vesti Link\nToyota Motor Corporation (Toyota) nedavno je objavila da je ukupna svetska prodaja svih serija Land Cruisera premašila 10 miliona vozila. Land Cruiser je najduže prodavani Toyotin automobil. Pušten je u prodaju 1. avgusta 1951. godine, kao Toyota „Jeep BJ“ i njegova proizvodnja traje već 68 godina.\nIzvoz Land Cruisera je u punoj meri započeo sa serijom 20, koja je predstavljena u novembru 1955, četiri godine nakon predstavljanja vozila prve generacije. Od tada je Toyota dosledno razvijala varijante koje zadovoljavaju potrebe kupaca, ne ugrožavajući pouzdanost, dugotrajnost i vozne karakteristike na lošim putevima koji su predstavljali temelje razvojnih koncepata na kojima se Land Cruiser zasniva. Land Cruiser je zbog toga nastavio da uživa podršku kupaca širom sveta. Izvoz je u početku iznosio svega 100 vozila godišnje, ali je 1965, 10 godina nakon što je izvoz uzeo puni zamah, ta brojka premašila 10.000 primeraka godišnje. Danas se Land Cruiser prodaje u oko 170 zemalja i regiona u celom svetu, a godišnja svetska prodaja je oko 400.000 primeraka.\nLand Cruiser je značajno doprineo povećanju poverenja u marku Toyota širom sveta i stvorio uporište za povećanje Toyotinog izvoza.\nZaista, postoje mnoga mesta širom sveta na kojima bi danas svakodnevni život bio gotovo nemoguć bez Land Cruisera. Gledajući prema napred, u svrhu ispunjavanja zahteva – pa čak i iznad očekivanja kupaca, razvoj Land Cruisera će se odvijati na temelju ideje da će se koristiti u svim delovima sveta; zbog toga Toyota namerava da postavi još strože standarde i nastavi da proizvodi automobile s ciljem stvaranja zaista jedinstvenog vozila.


Članovi Predsjedništva BiH – Mogherini: Spremnost BiH i EU za blisku saradnju - Klix.ba\nČlanovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine izrazili su zadovoljstvo dolaskom visoke predstavnice EU za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini u BiH i prihvatanjem njihovog poziva.\nTokom susreta danas s Mogherini u Sarajevu, istakli su da je njena posjeta došla upravo u vrijeme pozitivnih pomaka BiH na putu integrisanja u Evropsku uniju. Naglasili su da narodi i građani BiH zaslužuju bliže veze s EU-om i prednosti koje će ovaj proces donijeti, te su izrazili spremnost za intenziviranje aktivnosti na putu ka EU.\nMogherini je zahvalila Predsjedništvu BiH za poziv da posjeti BiH. Posebno je naglasila ključnu ulogu Predsjedništva BiH u pripremi i potpisivanju Izjave kojom je BiH potvrdila neophodnost provođenja reformi u okvirima procesa pristupanja EU, te spremnost integrisanja u EU. Izrazila je zadovoljstvo do sada zabilježenim napretkom u provođenju reformi na putu ka EU i odgovornošću institucija u tom procesu.\nMogherini je naglasila kako će podrška Parlementa BiH otvoriti put za EU ka aktiviranju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa BiH.\nČlanovi Predsjedništva BiH su potvrdili da će nastaviti s ključnom ulogom koja je dovela do pozitivnih rezultata.\nTokom sastanka izražena je uvjerenost u napredak BiH na njenom putu ka EU, te spremnost BiH i EU za blisku saradnju u reformskim procesima koji slijede. Govoreći o reformama koje su povezane sa članstvom u EU, naglašeno je da su reforme usmjerene na stabilizaciju socijalne i ekonomske situacije u BiH, povećanje broja radnih mjesta i priliv investicija, saopćila je Služba za odnose s javnošću Predsjedništva BiH.\nPredsjedništvo BiH BiH na putu ka EU\n23.02.2015. u 14:59


Konte: Nismo promenili spoljnu politiku\nItalijanski premijer Đuzepe Konte izjavio je da njegova zemlja nije promenila spoljnu politiku, nakon što je Italija primila hitnu pomoć od Kine i Rusije u borbi protiv korona virusa.\n"Kada je riječ o geopolitici i tome ko je primio pomoć, mogu da potvrdim da je naša današnja spoljna politika identična jučerašnjoj", rekao je Konte, a prenosi Rojters, pozivajući se na list "Stampa".\nItalijanski premijer je time odgovorio na navode iz intervjua američkog ministra odbrane Marka Espera koji je 4. maja izjavio da Rusija i Kina iskorištavaju epidemiju virusa korona za realizaciju svojih interesa u Evropi i "stvaranje podela u NATO-u i Evropi".\nObe zemlje su ponudile pomoć Italiji, koja je u Evropi najteže pogođena epidemijom, i poslale ljekare, medicinsku opremu i maske za lice.\nKonte je izjavio da je Italija regulisala svu pomoć koju je primila "na potpuno transparentan način prema domaćoj javnosti i saveznicima".\nMinistar odbrane Italije Lorenco Gverini u intervjuu listu La Republika je kazao da ta zemlja razgovara sa svima, ali da su "stubovi naše bezbednosti NATO i EU".\n"Tako i ostaje", izjavio je Gverini i dodao da je Italija primila pomoć od nekoliko država, uključujući Evropu, SAD, Kinu i Rusiju, ali da to "ni najmanje nije promijenilo tradicionalni okvir međunarodnih referenci" Italije.\nItalija je najviše pogođena evropska zemlja pandemijom korona virusa. Od februara 2020. godine do 5. maja, u zemlji je registrovano 211.938 pozitivnih na korona virus, a preminulo je 29.079 osoba.


Njujork Tajms "ponudio" Đokoviću NATPIS NA NADGROBNOM SPOMENIKU, Novak odgovrio "kao iz topa": Ne, ne, ne! - Adresar Sporta\nHome - Tenis - Njujork Tajms „ponudio“ Đokoviću NATPIS NA NADGROBNOM SPOMENIKU, Novak odgovrio „kao iz topa“: Ne, ne, ne!\nNjujork Tajms „ponudio“ Đokoviću NATPIS NA NADGROBNOM SPOMENIKU, Novak odgovrio „kao iz topa“: Ne, ne, ne!\n– Devedeset devet odsto ljudi na ovoj planeti, ako ih pitate šta vam je najvažnije u životu, reklo bi da su to porodica, ljubav, zdravlje, sreća. Pa bih rekao te četiri stvari i dodao da želim da budem najbolji otac i muž što sam mogao biti. Takođe bih voleo da budem zapamćen kao osoba koja je davalac i osoba koja je brinula o drugima i ostavila trag u svetu i koja je inspirisala druge i koja je živela punim plućima. To je za mene definicija kako bih želeo da se osvrnem na svoj život poslednjih dana svog života – rekao je Novak.\n– Ne, ne, ne – rekao je Novak brzo i odlučno:\n– Ako bi mi neko došao u posetu i gledao nadgrobni spomenik, ne bih želeo da bude napisano kako sam najbolji, najuspešniji teniser u istoriji. Naravno, to je veoma, veoma važan deo mog života i nešto čemu sam posvećen. Ali ako moram to da postavim na skalu i uporedim ono što je važnije, to mi ne pada na pamet – rekao je Đoković, prenosi Telegraf.\nInače, ukoliko uspe da osvoji US open, Novak će se pridružiti odabranoj grupi veličanstvenih – Donu Budžu 1938, Moren Konoli 1954, Rodu Lejveru 1962. i 1969. kao i Štefi Graf 1988. – samo oni su uspeli da u istoj godini osvoje sva četiri grend slema!\nKRAJ: Đoković – Garin 6:2, 6:4, 6:2


Konstituisana Grupacija za trgovinu u Udruženju usluga Privredne komore Vojvodine\nYou are at:Home»Vesti»Konstituisana Grupacija za trgovinu u Udruženju usluga Privredne komore Vojvodine\nBy Vesna Kovačević on\t 07/11/2017 Vesti\nU Privrednoj komori Vojvodine (PKV) 7. 11. 2017. održana je prva konstitutivna sednica Grupacije za trgovinu u okviru Udruženja usluga PKV, koja broji 13 članova.\nZa predsednika Grupacije, izabran je Spomenko Đordan „Univerexport“, Novi Sad, a za zamenika predsednika Cviko Krunić „Medius“, Nova Pazova. Usvojen je Poslovnik o radu Grupacije i pokrenuto je nekoliko inicijativa u cilju unapređenja uslova rada i poslovanja članova Grupacije, koje će se razmatrati na narednim sednicama i uputiti nadležnim organima.\n„Grupacija za trgovinu će štititi i zastupati interese svojih članica kroz saradnju sa državnim organima i drugim institucijama, u cilju stvaranja što povoljnije poslovne klime i stvaranja fer odnosa na tržištu. Osnovni zadatak će biti praćenje i analiziranje privrednih kretanja i predlaganje mera za unapređenje uslova rada i poslovanja svojih članova, polazeći od zajedničkog interesa privrednih društava unutar grupacije. Grupacija će predlagati izmene i dopune zakonskih i podzakonskih akata u oblasti trgovine i pratiti efekte njihove primene u praksi. Takođe, na javnim raspravama, razmatraće predloženu zakonsku regulativu i dostavljati mišljenje, predloge i preporuke u oblasti privrednog sistema, ekonomske politike i razvoja, sa stanovišta njihovog uticaja na uslove poslovanja i razvoj sektora“, istakla je Slavica Hajder, sekretar Udruženja usluga PKV.\nNa III sednici Odbora Udruženja usluga PKV, održanoj 17. oktobra 2017. godine donete su odluke o obrazovanju pet grupacija u okviru Udruženja, od kojih su do sada konstituisane Grupacija za transport opasne robe, Grupacija za turizam i ugostiteljstvo, Grupacija za računovodstvene poslove i Grupacija za trgovinu, dok će u četvrtak, 9. novembra 2017. godine biti konstituisana i Grupacija za komunalno stambenu privredu.


HITNA POMOĆ: Tri udesa tokom vikenda, četvoro povređeno | (Vesti - 13.03.2017) Novi Sad\n13.03.2017 u 08:32h\nHITNA POMOĆ: Tri udesa tokom vikenda, četvoro povređeno\nČetiri osobe su povređene u tri saobraćajne nesreće tokom vikenda na Novom naselju, putu prema Rimskim šančevima i na Čeneju.\nHitna pomoć je tokom protekla tokom vikenda imala uobičajen broj poziva i intervencija (81 u subotu, 83 u nedelju), uključujući u tri saobraćajne nesreće, od kojih nijedna nije bila teža, rekla je za portal mojnovisad.com portparolka novosadske Hitne pomoći dr Mirjana Bursać.\nU udesu koji se dogodio u subotu u 11.30 časova na raskrsnici Ulica Braće Dronjak i Bulevara Jovana Dučića na Novom naselju, povređen je biciklista star 35 godina kada je zadobio naizgled lakše povrede glave, ramena i noge. Hitna pomoć je povređenog, nakon što je stabilizovan na licu mesta, prevezla u Urgentni centar.\nDve muške osobe su naizgled lakše povređene u drugoj saobraćajnoj nesreći koja se dogodila oko 4.30 časova na putu prema Rimskim šančevima, posle petlje na autoputu za Suboticu. Muškarac star 30 godina zadobio je lakše povrede glave i grudnog koša, a drugi muškarac star 36 godina je zadobio naizgled lakše povrede glave i ruke. Na mesto nezgode je izašla ekipa Hitne pomoći, koja je prebacila povređene u Urgentni centar.\nU saobraćajnoj nesreći, koja se dogodila u nedelju oko 2 časa na Međunarodnom putu na Čeneju povređena je jedna muška osoba. Dvadesetsedmogodišnji mladić, koji je zadobio lakše povrede vrata i kuka, nakon zbrinjavanja na licu mesta, prevezen je u Urgentni centar.\nVAŽAN SVAKI MINUT: Kada je ponašanje vozača, biciklista i pešaka u pitanju – u trenutku kada nailazi vozilo Hitne pomoći, odnosno kada se upale rotaciono svetlo i sirena – prema rečima portparolke Hitne pomoći, vrlo je važno ostati pribran i skloniti se u stranu, ostavljajući centralni deo za hitne slučajeve, jer svaki minut kašnjenja lekarske pomoći, povećava šansu za smrtni ishod kod povređenih. Iako većina poštuje signalizaciju Hitne pomoći, ima i onih koji usporavaju vozilo Hitne pomoći jer ne znaju kako treba da se ponašaju u takvim situacijama, a često i iz čiste bahatosti. Ipak, ekipe Hitne pomoći, bez obzira na saobraćajne gužve i druge nepredviđene situacije, od trenutka poziva do pacijenta stižu u proseku za šest minuta, što odgovara evropskom standardu.\nPovezane teme Hitna pomoć Mirjana Bursać povređeni saobraćajna nezgoda


Srbija vraćena u punopravno članstvo Međunarodne organizacije folklornih festivala - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Šest godina nakon izbacivanja, Srbija je vraćena u punopravno članstvo CIOFF-a, Međunarodne organizacije folklornih festivala koja okuplja članice iz više od 90 zemalja i više od 300 svetskih festivala.\nJoš 2009. godine, zbog naših unutrašnjih problema i neispunjavanja uslova Srbija je izbačena iz CIOFF-a. Tek nakon upornog lobiranja i rada, na 45. godišnjoj skupištini CIOFF u Peruu Srbija je vraćena u punopravno članstvo ove međunarodne organizacije.\nPredsednik Nacionalne sekcije CIOFF Srbija Dragan Đorđević ističe izuzetan značaj povratka Srbije u CIOFF zbog naše nematerijalne baštine.\n„Mi smo na ovaj način ponovo postali deo sveta tako da možemo biti ponosni na ono što smo uradili i učinili. Ovo je izuzetno značajno za nas jer smo uložili mnogo truda da bismo ispunili sve uslove kako bi nas ponovo vratili u članstvo CIOFF-a koji je i partner UNESKO u očuvanju nematerijalne kulturne baštine“, rekao je Đorđević za Radio Novi Sad.\n„Povratak u CIOFF je važan prvenstveno zbog festivala folklora koji se održavaju u Srbiji i kojih je svake godine sve više. Članstvo u CIOFF znači i standardizaciju i viši nivo kompletne organizacije festivala jer, da bi bili u CIOFF, morate ispunjavati određene uslove kada je reč o organizaciji festivala i pratećih manifestacija koje su neophodne da bi se festivali održali. Inače nacionalna sekcija CIOFF Srbija broji 33 člana, festivala i ansambala, a činjenica da smo ponovo u CIOFF doprineće da bude još brojnija. Sve ovo našim članicama donosi veće mogućnosti da učestvuju na festivalima širom sveta i da predstavljaju našu nematerijalnu kulturnu baštinu, narodne pesme, igre i običaje koje neguju naši folklorni ansambli“, kazao je Đorđević.\nPo njegovim rečima, ovo je veliki uspeh i čast da ponovo budemo deo sveta u ovoj oblasti jer je naša nematerijalna kulturna baština veoma bogata i veoma zanimljiva za predstavljanje u svetu.\n„To naši ansambli i čine, ali ovim dobijamo svojevrsni sertifikat da je to na određenom organizacionom nivou kada je reč o festivalima i visoko kvalitetnom nivou kada je reč o programimaa koji izvode naši ansambli“, naglasio je Đorđević.\nPredsednik Nacionalne sekcije CIOFF Srbija Dragan Đorđević podsetio je da ova organizacija duže od godinu dana lobirala za povratak u svetsku federaciju, a naši predstavnici učestvovali su i na regionalnim kongresima CIOFF za južnu Evropu i severnu Afriku gde su prezentovali sve što se u ovoj oblasti radi u Srbiji.\n„Koliko smo u tome uspeli svedoči da nismo vraćeni u pridruženo, već odmah u punopravno članstvo CIOFF, što je velika diplomatska pobeda“, ocenio je Đorđević.\nPovratak u CIOFF Srbiji su čestitale kolege iz čitavog sveta, od Kine i Amerike do južne Afrike. Uskoro će se i naši festivali naći i na međunarodnoj listi svetskih festival folklora tako da će Srbija ponovo biti prepoznatljiva u svetu kada je u pitanju prezentacija prebogate nematerijalne kulturne baštine.\nMedjunarodni Judo cup Sirmium\nUčitelju narušen ugled


I NAJMLAĐI BICIKLIRALI NA CENTRALNOM TRGU\nZRENJANIN – Grad Zrenjanin je u subotu, 16. septembra bio domaćin „Biciklijade 2017.“ jedinstvenog događaja u okviru „Trke kroz Vojvodinu“. Tog dana startovala je druga etapa pomenute trke a organizovane su i brojne prateće kulturne manifestacije.\nOrganizator, zrenjaninski biciklistički klub „Cyclemania“, uz podršku kompanije GOMEX, mislio je i na najmlađe koji su imali centralno mesto u ovom bogatom programu.\nKlinci i klinceze su brojnoj publici na centralnom Trgu u Zrenjaninu pokazali svoje veštine na poligonu spretnosti i Trci Puževa, a bio je postavljen i Bike EXPO na kome su predstavljeni renomirani uvoznici i proizvođači biciklističke opreme, delova, obuće i odeće, biciklova.\nPored same trke, sugrađani i gosti Zrenjanina imali su priliku da upoznaju bogatu tradiciju biciklizma u Velikom Bečkereku – Petrovgradu – Zrenjaninu.\nNa petnaest velikih panoa, predstavljena je istorija ovog popularnog prevoznog sredstva na dva točka – od formiranja prvog biciklističkog kluba u Velikom Bečkereku davne 1896. godine. Autori izložbe su Siniša Onjin, istoričar – kustos Narodnog muzeja Zrenjanin i Vladimir Stanar, predsednik Biciklističkog kluba „Cyclemania“. Panoi sa fotografijama i tekstovima biće izloženi do 23. septembra.\nInače, 38. biciklistička trka „Kroz Vojvodinu“ startovala je 15. septembra iz Novog Sada, a zatim preko Bačke Palanke, Vrbasa, Bečeja, Novog Bečeja i Melenaca, takmičari su došli u Zrenjanin.\nTagovi"Gomex" Biciklijada 2017 Biciklijada 2017 Zrenjanin biciklisti deca Trg slobode Zrenjanin\nUdomi, ne kupuj: Duška je dugo lutala ulicama i sad je vreme da nađe dom\nSTARINSKA BERBA KUKURUZA U TORDI\nU TOKU MESEČNA AKCIJA „VALORA“


Prva nagrada za lepotu govora uručena spikeru Žarku Obračeviću (levo) i autorima radio-emisije "Srpski na srpskom"\nPredsednik žirija Vlado Đukanović rekao je da je Obračević "postao zaštitni znak Radio Beograda - mera dobrog govora i jezika" i "slušaoci prepoznaju njegov način interpretacije, snagu, jasnoću i čistotu izgovora".\nObračević je kazao da mu nagrada mnogo znači, ali da ne može da kaže da će mu ta nagrada biti podstrek u karijeri, jer je ona pri kraju.\nOn je dodao da se u medijima, naročito lokalnim, loše govori i da je primetan nedostatak uticaja lektora.\nSpecijalno priznanje dodeljeno je emisiji "Srpski na srpskom" Prvog programa Radio-Beograda koja se "na svež i duhovit način, u dramskoj formi, bavi jezičkim nedoumicama i tako doprinosi podizanju opšte jezičke kulture", rekao je predsednik žirija.\nĐukanović je dodao da je žiri posebno pozdravio odluku autorskog tima te emisije da priloge pišu i studenti završne godine Grupe za srpski jezik Filološkog fakulteta u Beogradu.\nNagradu je u ime ekipe koja realizuje emisiju (reditelj Slobodan Đukić, muzički urednik Dragomir Stanojević i dvoje dramskih umetnika - Jadranka Selac i Feđa Stojanović) primila autorka scenarija i urednica Mirjana Blažić Mikić.\nNagrada koja nosi ime Radmile Vidak (1929-2010), spikerke i lektorke Radio-Televizije Beograd (RTS), ustanovljena je ove godine sa ciljem da podstiče rad spikera, voditelja, prezentera i novinara na očuvanju i razvijanju vrednosti govornog izraza u radio i televizijskim programima.


Pisac povukao knjige iz knjižare Delfi jer neće da bude u istom košu sa Acom Lukasom - TK PORTAL\n„Obzirom da je vaša izdavačka kuća Laguna među svoja izdanja uvrstila i roman Ace Lukasa ’Ovo sam ja’, želim da vas obavestim da u dogovoru sa našim izdavačem prekidam dalju saradnju sa vašom kompanijom“, naveo je Marić u pismu upućenom kompaniji Delfi knjižare.\nIako su se naslovi izdavača Laguna godinama nalazili na policama Delfi knjižara, izgleda da je potez njihove poslovne partnere neprijatno iznenadio podjednako jako kao i ostatak javnosti u Srbiji.\n„Pomenuti Aca Lukas je simbol ne samo nakaradne vlasti, nego i moralnog posrnuća naše nacije i urušavanja kompletnog sistema vrednosti za koji se ja kao autor i moja izdavačka kuća zalažemo“, navodi se u pismu autora.\nKako se u pismu navodi “književnost mora da bude pre svega odgovorna, lepa i dostojanstvena”.\n„Književnost je najbolji deo nas, večiti trag našeg postojanja u vremenu koje dolazi i onog koje je iza nas. Srpsku književnost su predstavljali Andrić, Selimović, Crnjanski, Kiš, Pekić i mnogi drugi izvrsni pisci i još bolji ljudi. Zadovoljstvo i čast je biti pripadnik jednog naroda koji ima takve pisce. Istovremeno je i sramota gledati u izlozima novi roman (ili šta god da je to) jednog opskurnog lika sa granice socijalne i kriminalne margine“, navodi Marić.\nAutor na kraju zaključuje da “ne žele da se njihov roman nalazi na istoj polici sa Acom Lukasom, baš kao što nikada sa njim neće u našim životima biti na istoj strani”.\nAleksandar Marić je bio aktivista pokreta Otpor koji je doprineo rušenju sa vlasti Slobodana Miloševića 5. oktobra 2000. godine. Nedavno se u intervjuu za Slobodnu Evropu osvrnuo na sličnosti i razlike Miloševićevog i Vučićevog sistema vladavine.\n– Meni deluje kao da je Vučić uspeo da shvati i ispravi sve greške Miloševića. Sve ono u čemu je Sloba nekada grešio ili povlačio pogrešne poteze kao da je sadašnja vlast sistematski pratila i nalazila načine da to ispravi. Naravno, da ispravi u smislu da ostanu što duže na vlasti, a ne u smislu da poboljšaju standard i kvalitet života građana Srbije. Vučiću se mora priznati da jako dobro manipuliše medijima i građanima. Miloševiću smo mogli da doskočimo u mnogim stvarima, jer je makar bio dosledan u nečemu, a Vučić se nekako uvek izmigolji i neprijatelje pretvara u prijatelje, poraze i gubitke u pobede… Oni su uspeli da naprave situaciju u kojoj su – svi isti, prenosi Luftika.\nIzvorni članak: Pisac povukao knjige iz knjižare Delfi jer neće da bude u istom košu sa Acom Lukasom\nPrevious Previous post: Zbog visokih dnevnih temperatura u Hercegovini na snazi žuti meteoalarm\nNext Next post: Danska nakon pobjede nad Češkom u polufinalu


Google SketchUp radionica u opštini Novi Beograd Google SketchUp radionica u opštini Novi Beograd – Personal magazin\nNa samoj radionici će učestvovati više od 50 zainteresovanih kako iz Beograda tako i iz drugih gradova iz Srbije, kao i njihove kolege koje se istim poslom bave u Francuskoj, Grčkoj i drugim zemljama. Na ovaj način biće moguće razmeniti iskustva i podići kapacitete domaćih stvaralaca kako bi se veći broj objekata i gradova iz Srbije mogao predstaviti u realnom 3D prikazu na servisu „Google Earth”.\nKorišćenjem savremenih tehnika modelovanja, Novi Beograd je pre nekoliko meseci ponovo izgrađen na servisu „Google Earth”. Izrađeno je više od 700 modela objekata različite namene – svi vrtići, škole, zdravstveni i stambeni objekti, kao i spomenici kulture našli su svoje mesto u novom 3D svetu. Ovaj servis dnevno poseti više od 350 miliona ljudi sa svih meridijana, što svakom gradu pruža jedinstvenu vrstu promocije kulturnih, tehnoloških, komercijalnih, turističkih i drugih potencijala na globalnoj svetskoj mreži – internetu.\nGoogle SketchUp radionica u opštini Novi Beograd was last modified: May 6th, 2011 by Redakcija\n3D Novi BeogradGoogleGoogle SketchUpNovi BeogradSketchUp


GIANT kaciga RAIL WESTERN B/P - Idealno.rs\nPočetna / Auto-Moto / Moto delovi i oprema / Kacige / GIANT kaciga RAIL WESTERN B/P\nGIANT kaciga RAIL WESTERN B/P\nStona lampa, HN2020B-P2 05.0446\nLovački metak B P MB Long Range 12/70 8\nLovački metak B&P Trap 12/70 Competition\nLovački metak B&P MB Long Range 12/70 10\nZa ovaj proizvod trenutno nema ponude. Poslednja je bila dostupna 08. 11. 2019 po ceni 11.980,00 DIN u Markonisport\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za GIANT kaciga RAIL WESTERN B/P i izberi najbolju. Kacige iz kategorije Moto delovi i oprema je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda GIANT kaciga RAIL WESTERN B/P i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda GIANT. Opis i tehnički podaci proizvoda GIANT kaciga RAIL WESTERN B/P se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. GIANT kaciga RAIL WESTERN B/P je dostupan u prodavnici po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za GIANT kaciga RAIL WESTERN B/P proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za GIANT kaciga RAIL WESTERN B/P je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.


Nebojša Zelenović dolazi na jedan od sastanaka vlasti i opozicije na FPN, ilustrativna fotografija\n„Pošto se napad desio protekle subote SzS je uzeo slučaj u ozbiljno razmatranje i do kraja sedmice ćemo doneti odluku da li ćemo učestvovati na sledećem sastanku koji je zakazan za ponedeljak 19. avgusta na Fakultetu političkih nauka“, rekao je Zelenović.\nOn je podsetio da je SzS na prošlom okruglom stolu, održanom u petak 9. avgusta "čvrsto stao iza nalaza stručnog tima" protesta "1 od 5 miliona" i podržao njegove 42 preporuke.\n„Izdvojili smo tri koje moraju biti odmah realizovane kako bi se učinio prvi korak ka uspostavljanju kakvih takvih slobodnih izbora u Srbji“, rekao je Zelenović.\n"Uvodna izlaganja predstavnika organizatora, organizacija koje prate predizborne procese i zainteresovanih predstavnika medijskih asocijacija biće otvorena za javnost", rekao je on agenciji Beta.\nNakon toga sledi rasprava po principu "četam haus" koja neće biti dostupna javnosti, a po završetku sastanka učesnici će se obratiti medijima, dodao je Antonijević.


Holandija, monarhija i LGBT: Princeza bi mogla da stupi u brak sa ženom i postane kraljica, kaže premijer - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Holandija, monarhija i LGBT: Princeza bi mogla da stupi u brak sa ženom i postane kraljica, kaže premijer\nBBC News na srpskom13.10.2021. 20:02\nRute navodi da se radi o „teoretskoj situaciji“, ali da bi buduća kraljica mogla da stupi i u brak sa ženom.\n„Stoga, iz premijerskog kabineta ne smatraju da bi prestolonaslednik ili kralj trebalo da se odreknu titule ako žele da se venčaju sa partnerom istog pola“, objasnio je on u odgovoru na pitanje koje je došlo iz njegove stranke.\nOvo je navelo dvojicu poslanika liberalne stranke Marka Rutea Narodna partija za slobodu i demokratiju (VVD) da se zapitaju da li su trenutna ograničenja vezana za brakove unutar kraljevske porodice u skladu sa „normama i vrednostima 2021. godine“.\n„Strašno je komplikovano“, objasnio je Rute.\nU holandskom ustavu se navodi da kralja ili kraljicu može naslediti samo „zakoniti potomak“.\n„Rešimo to pitanje ako dođemo do njega“, rekao je on za holandsku televiziju.\nJedno reagovanje na “Holandija, monarhija i LGBT: Princeza bi mogla da stupi u brak sa ženom i postane kraljica, kaže premijer”\nAli se on o tome ne pita kaže:\n13. oktobra 2021. u 21.29\nPremijer Rute moze biti fanaticni zagovornik ideologije LGBTIQ, (iako mozda i nije licno pripadnik), ali on nije izvor prava. Posebno ne o pravu nasledjivanja u monarhiji


Telemedicina napokon u Srbiji, spas za mala mesta\nTekst 04.07.2012 16:52 Tweet\nTelemedicina napokon u Srbiji, spas za mala mesta Povezivanje lekara u lokalnim domovima zdravlja i specijalista u velikim zdravstvenim centrima putem audio i video veze u cilju boljeg lečenja pacijenata, napokon i u Srbiji.\nStanovnici istočne Srbije do kraja godine prvi će u našoj zemlji moći da koriste usluge telemedicine, koja omogućava povezivanje lekara u lokalnim domovima zdravlja i specijalista u velikim zdravstvenim centrima putem audio i video veze u cilju boljeg lečenja pacijenata, najavili su u Beogradu predstavnici Nacionalne alijanse za lokalni ekonomski razvoj (NALED) i fondacije Merck Sharp and Dohm (Merk Šarp end Dom), koji su nosioci projekta uvođenja telemedicine u Srbiji.\nZdravstvo i prosveta: Obavezni lekarski pregledi ukinuti 2005. godine\nS. Mitrovica: Trulila joj gaza u stomaku\nPilot projekat biće pokrenut u opštini Boljevac u kojoj postoji problem sa brojem lekara i zbrinjavanjem pacijenata iz manje pristupačnih delova opštine. Lekari iz boljevačkog doma zdravlja moći će putem audio i video veze da se konsultuju sa kolegama iz Zdravstvenog centra Zaječar i Kliničkog centra u Nišu. Projekat predviđa ne samo nabavku savremene opreme već i obuku lekara za ovaj novi vid lečenja. Vladan Atanasijević, član Upravnog odbora NALED-a, izjavio je na konferenciji za novinare da je jedna od osnovnih misija NALED-a da pomaže razvoj lokalnih samouprava i da je ideja da projekat telemedicine zaživi u svim regionima Srbije. Predstavnik fondacije Merk, Šarp end Dom Miloš Andrović istakao je da je dobro što je Boljevac prva opština uključena u projekat jer ima problema sa zbrinjavanjem pacijenata.\nPredstavnici zdravstvenih ustanova koje učestvuju u projektu izrazili su nadu da će Ministarstvo zdravlja imati sluha za ovakav projekat i dati šansu novoj metodi dijagnosticiranja. Ocenjeno je da je prednost telemedicine u tome što smanjuje troškove i pacijentima i državi, a takođe pomaže lekarima da se edukuju na konkretnim primerima iz prakse. (S media)\nPretraga po temi: Telemedicina, Srbija, Boljevac POVEZANE VESTI


Usporavanje evropskog tržišta automobila u junu | Kamatica\nPočetna > berza > Usporavanje evropskog tržišta automobila u junu\nUsporavanje evropskog tržišta automobila u junu\nTekst objavljen: 17.07.2017 11:21\nTokom juna zabeležen je sporiji rast prodaje novih automobila na tržištu EU, ali je i stopa od 2,1 odsto bila dovoljna da se skoro dostigne nivo prodaje iz juna 2007. godine, neposredno pred izbijanje svetske krize.\nUkupno je u proteklom mesecu prodato 1,5 miliona vozila, a najveći doprinos rastu su dala tržišta Italije (+12,9 odsto) i Španije (+6,5 odsto), dok su Velika Britanija i Nemačka registrovali pad prodaje (-4,8 i 3,5 odsto, respektivno).\nTokom prvih šest meseci prodaja novih automobila u EU je porasla 4,7 odsto na više od osam miliona vozila. Od najvećih nacionalnih tržišta najbrži rast beleži Italija (+8,9 odsto), a slede Španija (+7,1 odsto), Nemačka (+3,1 odsto), Francuska (+3,0 odsto), dok je Velika Britanija registrovala pad od 1,3 odsto. Nemačka VW grupa je ostala lider tržišta sa udelom na kraju juna od 23,1 odsto što je deset baznih poena više u odnosu na isti period prošle godine.\nVW je u junu zabeležio rast prodaje od 2,7 odsto, Renault grupa je registrovala neznatno veći rast, dok je PSA grupa povećala prodaju za 4 odsto. Najveći skok od 7,6 odsto registrovala je italijanska FCA grupa, dok je BMW pretrpeo pad prodaje od 4 odsto.\nIsplata pomoći penzionerima od 20.000 dinara počinje 10. februara


Ko su ljudi otporni na COVID-19 i da li je njihov DNK ključ za liječenje – Centralna.ba\nKo su ljudi otporni na COVID-19 i da li je njihov DNK ključ za liječenje\n“Oni posjeduju neki prirodni imunitet, a on mora da leži negde u genetskom materijalu. Ako vi analizirate genetski materijal grupe takvih ljudi i poredite sa grupom ljudi koji obolevaju, onda vi možete da dođete do razlike u njihovim genomima, odnosno u naslednom materijalu i da na kraju date odgovor – možda taj protein, ta sekvenca, ta varijanta tog proteina štiti ljude od obolevanja COVID-19“, navodi Keckarević\n“Ja bih rekao da je u toku neka kohabitacija virusa iz ljudske populacije, a virus se menja, mi izdržavamo napad. On će nastaviti da egzistira, možda će doći do one varijante koja neće biti smrtonosna nego će koegzistirati sa nama u vidu gripa, i mislim da verovatno neće biti kraja prisustva tog virusa, ali u nekom trenutku postaće nebitno da li se on pojavljuje ili ne, ili će jednostavno preći u neku infekciju koja iziskuje manje pažnje. To su moja očekivanja”.\nUpitan o ulozi DNK u doba koronavirusa, navodi da se zahvaljujući toj analizi saznalo kako se virus mijenjao i koje su varijante bile prisutne – od alfa preko britanskog soja do sadašnjeg delta soja.\n“I znaćemo ubuduće na dnevnom, nedeljnom i mesečnom nivou koje varijante su prisutne u populaciji. To ima značaja, ajde da gledamo u daleku budućnost, ako se budu proizvodile vakcine koje mogu da reaguju promtno, ne da primenjujemo vakcinu koja je dobra za onaj soj koji je prošao nego za onaj soj koji nam dolazi”, navodi Keckarević.


Ispitivanja profesionalnog zadovoljstva zaposlenih u zdravstvenom sistemu sprovode se u sklopu aktivnosti na uvođenju kulture stalnog unapređenja kvaliteta rada u zdravstvenim ustanovama. Od stavova zaposlenih i emocionalne reakcije prema poslu, njihovog ponašanja i radnog iskustva, zavisi kako će obavljati svoj posao, što direktno ima uticaj na performanse ustanove u celini.\nIspitivanje zadovoljstva zaposlenih sprovedeno je početkom decembra 2017. godine u 26 bolnica, 16 domova zdravlja i 7 zavoda u Beogradu. Obuhvaćeni su bili svi zaposleni prisutni na poslu u periodu istraživanja, koji su želeli da popune upitnik, ukupno 15.261 zaposleni, od kojih 6.309 u primarnoj zdravstvenoj zaštiti i 8.952 u bolničkoj.\nSvojim poslom zadovoljna je oko trećina zaposlenih u bolnicama i nešto više (36%) zaposlenih u domovima zdravlja i zavodima. Zadovoljstvo zaposlenih u bolnicama nije se menjalo u odnosu na prethodnu godinu i, iskazano prosečnom ocenom, iznosi 2,9. Prosečna ocena zadovoljstva u domovima zdravlja nešto je veća, iznosi 3,2 i povećana je u odnosu na prethodnu godinu (kada je iznosila 3,0). Povećanju zadovoljstva zdravstvenih radnika u domovima zdravlja sigurno je doprinelo uvođenje elektronskih recepata i samim tim smanjenje broja poseta pacijenata.\nZaposleni u beogradskim zdravstvenim ustanovama su najzadovoljniji neposrednom saradnjom sa kolegama i sa pretpostavljenima, a najmanje su zadovoljni finansijskim aspektima, vrednovanjem i uvažavanjem njihovog rada. Pri tome su zaposleni u primarnoj zdravstvenoj zaštiti zadovoljniji svim ispitivanim aspektima posla, uključujući opremu za rad, mogućnosti za edukaciju, raspoloživo vreme za obavljanje posla, a posebno raspoloživim vremenom za rad sa pacijentima, u odnosu na zaposlene u bolnicama.\nNajveći broj zaposlenih, oko 40%, izjašnjava se da bi ostao da radi u državnom zdravstvenom sektoru. Za odlazak u privatni sektor zdravstva odlučilo bi se njih oko 6-7%, a u inostranstvo bi otišao da radi svaki peti zaposleni iz bolničkog sektora i svaki sedmi koji radi u primarnoj zdravstvenoj zaštiti.\nSvrha ispitivanja zadovoljstva zaposlenih je da na osnovu dobijenih rezultata zdravstvena ustanova utvrdi kojim merama za unapređenje kvaliteta rada treba dati prednost, da li se fokusirati na unapređenje profesionalnog razvoja, nagrađivanje i motivaciju zaposlenih, unapređenje organizacije rada sa akcentom na timskom radu, razmeni informacija, razumevanju odgovornosti i adekvatnom upravljanju stresom