Gugl Francuska protiv Luj Vitona - Kada žig ne predstavlja žig? (deo 2) | PravoIKT Gugl Francuska protiv Luj Vitona - Kada žig ne predstavlja žig? (deo 2) | PravoIKT\nNAPOMENA AUTORA: Za lakše razumevanje ovog članka bitno je razlikovati internet pretraživač (internet search engine) – npr. Gugl, Bing – od internet pregledača (web browser) – Internet eksplorer, Gugl Krom\nDeo 1 – Činjenice, Mišljenje Pravobranioca pri Sudu pravde EU\nDeo 2 – Rezonovanje suda\nObjedinjeni predmeti Gugl Francuska doo i Gugl inkorporejted protiv Luj Viton Maletijea ad (C-236/08), Gugl Francuska doo protiv Viatikuma ad i Lutecila doo (C-237/08) i Gugl Francuska protiv Francuskog nacionalnog centra za međuljudske odnose doo i drugih (C-238/08), (eng. Joined Cases Google France SARL i Google Inc. v Louis Vuitton Malletier SA (C-236/08), Google France SARL v Viaticum SA i Luteciel SARL (C-237/08) and Google France SARL v Centre national de recherche en relations humaines (CNRRH) SARL and others (C-238/08)), objedinjeni predmeti C-236/08, 237/08 i 238/08, 23.03.2010.\nŽig, žig Zajednice, zaštita žiga, internet pretraživači, reklamiranje putem ključnih reči, odgovornost operatora internet pretraživača, usluge\nZasedajući u Velikom veću, Sud pravde EU je prihvatio preporuku svog Pravobranioca, međutim oslonio se na drugačiji rezon. Umesto da primeni „četvorostruki test“, sud se usredsredio isključivo na postulat „upotreba u prometu dobara i usluga“, ocenivši nepotrebnim da istražuje osnovanost u preostala tri postulata. Sud je pri odlučivanju uzeo u obzir činjenicu da je Gugl, navevši u ponudi sporne ključne reči, odnosno objavivši reklamu posle izvršene pretrage tih ključnih reči, izvršio ono što bi se moglo nazvati komercijalnom aktivnošću vršenom u cilju ostvarivanja ekonomske koristi. Međutim, Sud je dalje zaključio, posmatrajući postulat „upotrebe“ u smislu odredaba Direktive 89/104, da bi pod navedenim terminom, u najmanju ruku trebalo podrazumevati upotrebu žiga (od strane okrivljenog) u svrhe sopstvene komercijalne komunikacije, odnosno – sopstvenog reklamiranja. Zbog svega navedenog, Sud je zaključio da nuđenjem usluge EdVordsa Gugl nije ispunio ovaj uslov, jer uopšte nije koristio žig, već je samo stvorio tehničke uslove za treća lica da ga koriste.\nIako je nesporno da je u ovom slučaju Sud doneo odluku koja je pravična, rezon Suda se nepotrebno oslonjao na novi, moglo bi se reći, sporni kriterijum, da bi Gugl mogao da bude odgovoran za povredu žiga samo u slučaju da je žig koristio u sopstvenoj komercijalnoj komunikaciji. Vrlo je važno shvatiti značenje ovako postavljenog postulata pošto se fraza „komercijalna komunikacija“ ne pojavljuje ni u Direktivi 89/104, ni u dosadašnjoj praksi ovog Suda koja se odnosila na zaštitu žiga. Međutim, u ovoj odluci, sud je koristio ovu frazu u smislu jednog drugog propisa Evropske unije, već pominjane Direktive o elektronskoj trgovini.\nOva Direktiva definiše „komercijalnu komunikaciju“ kao bilo koju vrstu komunikacije koja za cilj ima promovisanje, bilo direktno, bilo indirektno, dobara, usluga ili imidža kompanije. Dakle, test sopstvene komercijalne komunikacije bi u ovom slučaju ograničio odgovornost isključivo na treća lica koja su iskoristila žig da promovišu, direktno ili indirektno, svoja sopstvena dobra, usluge ili imidž. Uzevši u obzir da je prilikom donošenja ove odluke Sud prilagođavao tradicionalnu doktrinu zaštite žiga elektronskoj (internet) trgovini, na prvi pogled može delovati primerenim da je Sud stvorio i novi način da ispita da li je došlo do povrede žiga, zasnovan na konceptu preuzetom iz ove direktive. Međutim, posle detaljnije analize postaje očigledno da je ovakvo rezonovanje suda bilo pogrešno iz najmanje tri razloga.\nPrvo, postoje činjenice koje ukazuju na to da je Gugl možda i mogao da promoviše svoje sopstvene usluge ponudivši navedeni žig u Alatu za predlaganje ključnih reči. Navedeni stav ima uporište i u činjenici da je Gugl kroz navedeni alat pružio oglašivačima informaciju o statistici izvršenih pretraga određenih ključnih reči, kako bi oni mogli da maksimizuju efekte svog reklamiranja. Prikazujući dodatne ključne reči, Gugl je ohrabrivao oglašivače da iskoriste njegove usluge u većoj meri, proširivši broj ključnih reči u odnosu na njihov početni odabir. Zbog svega navedenog, ako je Gugl ikada ponudio žig Luj Vitona u svom alatu, bilo bi teško osporiti zaključak da je to učinjeno sa ciljem promovisanja sopstvenih usluga, odnosno EdVordsa, time ispunjavajući uslov koji je Sud postavio. Šire posmatrano, moguće je osvrnuti se i na prirodne rezultate kao na vid komercijalne komunikacije, u smislu da bi, pod uslovom da steknu utisak da je Gugl pružalac usluge visoko kvalitetne pretrage, oglašivači bili naklonjeniji da koriste njegove usluge (umesto npr. Majkrosoftove).\nDrugo, ovakvo rezonovanje suda je odstupilo od dosadašnje, vrlo bogate sudske prakse u kojoj su se Sud bavio zaštitom žiga. U ovom slučaju, Sud pravde EU je inkorporisao kriterijum „sopstvene komercijalne komunikacije“ u postulat „upotreba u smislu prometa dobara i usluga“, što u prethodnim odlukama nikada nije činio. Štaviše, do sada je Sud samo ispitivao da li je strana kojoj je povreda žiga stavljena na teret koristila žig u smislu vršenja komercijalne aktivnosti sa ciljem ostvarivanja ekonomske koristi.\nTreće, rezonovanje suda u ovom slučaju bilo je problematično i zbog svojih (potencijalno) negativnih praktičnih posledica. Naime, isključivši ocenu ispunjenosti uslova „upotrebe u smislu prometa robe i usluga“, sud nije ni razmatrao da li je Guglovo činjenje moglo da ima za posledicu ugrožavanje osnovne uloge žiga, garancije porekla dobara i usluga, odnosno podrivanje same suštine svih propisa koji uređuju žig i njegovu zaštitu. Zaštitivši Gugl od „stuba srama“ na koji bi odlukom kojom bi bio oglašen krivim svakako bio osuđen, Sud pravde EU je u stvari ostavio mogućnost za eventualne buduće zloupotrebe. Na primer, pretpostavimo da kao bonus Gugl svojim najlojalnijim klijentima ponudi da modifikuje listu prirodnih rezultata na taj način da prirodni rezultat pretrage, umesto na sajt vlasnika žiga, korisnika preusmeri na veb sajt oglašivača. Ovakvo ponašanje bi svakakvo uticalo na dovođenje korisnika interneta, odnosno relevantnog dela javnosti u zabunu, a praktično bi bilo skoro nemoguće staviti ga na teret oglašivaču. Prema trenutnom stavu suda, međutim, Gugl bi bio izuzet od odgovornosti za povredu žiga i u ovom slučaju pošto ovakvo ponašanje nije učinjeno u svrhe sopstvene komercijalne komunikacije. Uklonivši proveru o kojoj smo već govorili, čak i u slučajevima ovako očiglednih zloupotreba, odluka u predmetu Gugl Francuska protiv Luj Vitona je u suštini umanjila značaj onoga što su učeni pravnici nazivali vrednom regulatornom ulogom propisa o žigu u smislu internet pretraživača.\nDa stvari ne bi ostale nedorečene – Sud pravde Evropske unije je imao dobre razloge da Gugl oslobodi od odgovornosti za povredu žiga, ali je tradicionalnijim pristupom ovom problemu mogao da izbegne nedostatke koji su proistekli iz ovakvog rezonovanja, dok bi rezultat, faktički, ostao nepromenjen. EdVords pruža informacije koje omogućavaju klijentima da ostvare korist na kompetitivnom internet tržištu, što predstavlja jedan od bitnih ciljeva prava EU koje se tiče žiga. Odluka Suda je zaštitila Gugl i od sudova država članica koji su, u svom postupanju, doneli dijametralno suprotan zaključak o njegovoj odgovornosti, a povrh svega, omogućila je Guglu da usvoji uniformniji model poslovanja širom Evrope. Pravobranilac Maduro se usredsredio na pravo pitanje – da li EdVords obesmišljava ulogu pravnih normi koje su se bavile pitanjem žiga – i došao je do zaključka da odgovornost Gugla ne postoji, prvenstveno jer korisnici interneta koji su u ovom slučaju predstavljali relevantan deo javnosti nisu dovedeni u zabunu.\nStoga, na osnovu svega navedenog, može se zaključiti da bi tradicionalniji pristup ovom problemu dobro koristio Sudu pravde Evropske unije u ovom slučaju, čak i u ovoj novoj eri, eri interneta.\nGugl Francuska protiv Luj Vitona – Kada žig ne predstavlja žig? (deo 1) Presuda Suda pravde EU u slučaju Gugl protiv Španije Loreal protiv iBeja – Kraj odgovornosti operatora internet prodavnica kakvu poznajemo? Skarlet protiv SABAM: Obaveza provajdera da kontrolišu sadržaj


Vlade i međunarodne organizacije se okupljaju kako bi tražile rešenja za ekonomske izazove i održivost - Ozonpress :: internet portal\nTag: organizacije, rešenja, Vlade\nDanas je u 14.00 po lokalnom vremenu počeo virtuelni skup na visokom nivou koji su sazvali NJ.E. Antonio Gutereš, generalni sekretar UN, NJ.E. Džastin Trudo, premijer Kanade i NJ.E. Endrju Holnes, premijer Jamajke na temu „Finansiranju za razvoj u doba COVID-19 i šire“.\nOvaj događaj će okuplja preko 50 šefova/ica država i vlada i šefova međunarodnih institucija i vodećih glasova poslovne zajednice da unaprede konkretna rešenja za finansiranje štete nastale usled COVID-19 i njegovog uticaja na najugroženije.\nSkup na visokom nivou o finansijskim rešenjima u vezi sa kovidom 19.Vlade i međunarodne organizacije se okupljaju kako bi tražile rešenja za ekonomske izazove i održivost.\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija Antonio Gutereš, premijer Kanade Džastin Trudo i premijer Jamajke Endru Holnes danas su okupili svetske lidere i liderke i međunarodne organizacije u zajedničkoj inicijativi za što adekvatniji i brži globalni odgovor na značajne efekte kovida 19 po privredu i ljude, kao i za nalaženje konkretnih rešenja za urgentne razvojne potrebe.\nZbog pandemije se javila potreba za sveobuhvatnim i koordiniranim multilateralnim odgovorom kako bi se državama kojima je to potrebno pružila podrška u što uspešnijem oporavku i izgradnji prosperitetnijih, otporniji h i inkluzivnijih privreda i društava.\nNa Skupu na visokom nivou o finansiranju razvoja u eri kovida 19 i dalje okupiće se više od 50 šefova/ica država i vlada, pa će to biti najširi sastanak država u čijem će fokusu biti socioekonomski oporavak i potrebe za finansiranjem koje proističu iz pandemije. Moramo da nastavimo sa koordinacijom aktivnosti u ovoj oblasti kako bi se izbegao poguban efekat na živote i egzistenciju ljudi.\nU reagovanju na ovu pandemiju, svi se suočavamo sa ekonomskim teškoćama. To posebno važi za države sa niskim i srednjim dohotkom, od kojih mnoge sada beleže zastoj u ostvarivanju Ciljeva održivog razvoja (COR).\nSkup na visokom nivou će se usredsrediti na šest urgentnih oblasti delovanja kako bi se angažovala finansijska sredstva neophodna za reagovanje i oporavak. Te oblasti obuhvataju poboljšanje likvidnosti u celokupnoj globalnoj privredi; rešavanje problema zaduženosti; iskorenjivanje nezakonitih finansijskih tokova; povećanje spoljnog finansiranja za inkluzivan rast i otvaranje radnih mesta; kao i strategije za što uspešniji oporavak država, ostvarivanje COR, rešavanje problema promena klime i obnavljanje ravnoteže između privrede i prirode.\n– Pandemija je iznela na videlo našu osetljivost – izjavio je generalni sekretar UN Antonio Gutereš – Zbog majušnog virusa, izloženi smo ljudskoj krizi bez presedana. Moramo da reagujemo jedinstveno i solidarno, a jedan od ključnih aspekata solidarnosti je finansijska podrška.\nPremijer Jamajke Endru Holnes rekao je da „pandemija kovida 19 nalaže da se bez odlaganja pozabavimo njenim efektima na privredu svih država, u svim regionima sveta, bez obzira na njihov stepen razvijenosti,” i dodao da pozdravlja šest tematskih oblasti rada, uključujući i „hitan odgovor na potrebu za većom likvidnošću, naročito kada je reč o državama sa niskim i srednjim dohotkom.”\nPremijer Kanade Džastin Trudo izjavio je da „pandemija kovida 19 sve države stavlja pred ispit i preti da ugrozi rezultate razvoja koje smo ostvarili velikim trudom. Znamo da je saradnja cele globalne zajednice najbolji način da svim ljudima i privredama pomognemo u ozdravljenju. Želimo da podržimo kolektivne i individualne akcije usmerene ka oporavku u funkciji izgradnje inkluzivnijih, održivijih i otpornijih privreda, u kojima niko neće biti zanemaren.”\nKoliko nas košta pandemija\nPodaci Svetske zdravstvene organizacije (SZO) pokazuju da je pandemija kovida 19 već odnela više od 340.000 života, a da je na globalnom nivou zabeleženo više od 5,4 miliona slučajeva. Ako sada ne preduzmemo ništa, projekcije UN ukazuju da bi pandemija mogla da košta globalnu privredu skoro 8,5 biliona američkih dolara u naredne dve godine, da ove godine 34,3 miliona ljudi gurne u ekstremno siromaštvo, a tokom ove decenije potencijalno još 130 miliona ljudi.\nZatvaranje preduzeća već dovodi do skoka nezaposlenosti. Međunarodna organizacija rada (MOR) očekuje da će, na svetskom nivou, broj sati rada u drugom kvartalu 2020. godine biti 10,5odsto niži nego pre krize, što je ekvivalentno gubitku 305 miliona radnih mesta sa punim radnim vremenom. Žene su posebno pogođene, budući da su nesrazmerno zastupljenije u sektorima u kojima je od početka zabeleženo najviše otpuštanja. Osim toga, one na globalnom nivou čine većinu zaposlenih u neformalnom sektoru i često rade na nesigurnijim radnim mestima, uz slabiju zaštitu, manju ušteđevinu i veću verovatnoću da budu siromašne ili na ivici siromaštva.\nPandemija je donela ekonomske teškoće čak i državama koje još nisu u velikoj meri pogođene njenim zdravstvenim efektima. Pad izvoza i rasta brzo podrivaju održivost dugova mnogih država u razvoju, a posebno onih koje u velikoj meri zavise od prihoda od robe, turizma i doznaka. Sve teža dužnička kriza im donosi ogroman izazov i dodatno ograničava njihove kapacitete za sprovođenje podsticajnih mera.\nČak i pre izbijanja pandemije, skoro polovina najnerazvijenijih država i drugih država sa niskim dohotkom bila je u dužničkoj krizi ili na putu ka njoj. U periodu od 2000. do 2019, tim državama su se troškovi servisiranja dugova više nego udvostručili i dostigli 13 odsto javnih prihoda, a čak premašili 40 odsto u jednoj četvrtini ukupnog broja malih ostrvskih država u razvoju.\nZa privrednu obnovu će biti izuzetno važno delotvorno angažovanje domaćih resursa. Ipak, smatra se da se na neprijavljenim ofšor računima nalaze bilioni dolara. Procenjuje se da pranje novca košta oko 1,6 biliona američkih dolara godišnje.\nSuočivši se sa ovom nezapamćenom zdravstvenom, socijalnom i ekonomskom krizom, mnoge vlade širom sveta su pokrenule obimne mere fiskalnih podsticaja čija se vrednost procenjuje na 10 odsto njihovog bruto domaćeg proizvoda (BDP). Međutim, za većinu privreda u razvoju je teško ili nemoguće da sprovedu dovoljno velike fiskalne pakete, koji za sada u proseku iznose manje od 1 odsto njihovog BDP-a.\nU aprilu 2020, grupa G-20 se saglasila da za 76 država u razvoju sa niskim dohotkom uvede moratorijum na servisiranje zvaničnih bilateralnih dugova kako bi im pomogla da povećaju likvidnost i reaguju na efekte krize. Međunarodni monetarni fond (MMF) je ponudio dodatne olakšice u servisiranju dugova za 25 najsiromašnijih država, a Svetska banka, uz koordinaciju sa regionalnim bankama, razmatra mogućnosti za podršku u suzbijanju kovida 19, zajedničke inicijative, sufinansiranje i povećanje neto tokova sredstava ka najsiromašnijim i najugroženijim državama.\nAli, potrebno je više, i to što pre.\nNa Skupu na visokom nivou razmatraće se širok spektar inkluzivnih rešenja, uz poziv državama koje smatraju da su najteže pogođene da iznesu svoje gledište.\nU prvoj fazi pandemije, kada je akcenat bio na ograničavanju njenog širenja, države su u prvi plan stavile zdravlje ljudi, a tek kasnije su se okrenule efektima na privredu i tržište rada. Dok trasiraju svoj put ka oporavku, države nastoje da ograniče ekonomske posledice preduzimajući mere za zaštitu preduzeća, radnih mesta i dohotka i podsticanje privrede, i to na način koji će zaštititi žene, porodice, mlade i najugroženije ljude u našim društvima.\nPotrebno je da postavimo sebi veće ambicije za što uspešniji oporavak kroz izgradnju prosperitetnijih, inkluzivnijih, otpornijih i održivijih privreda i društava. Države ne mogu da dozvole da zanemare dublje faktore zbog kojih su naši postojeći ekonomski i socijalni sistemi podložni problemima. Ne možemo da zatvaramo oči pred sistemskim rizicima, od krize izazvane promenama klime do velike i postojane nejednakosti. Svi će imati koristi od ulaganja u prevazilaženje tih rizika.\nSkup će obuhvatati sesiju na visokom nivou, na kojoj će šefovi/ice država i vlada potvrditi svoje opredeljenje za pronalaženje multilateralnih rešenja za globalnu ekonomsku krizu i njene efekte na one najugroženije. Osim toga, održaće se i panel na visokom nivou, na kom će lideri/ke iz međunarodnih institucija razmatrati izazove i mogućnosti za urgentno i odlučno delovanje. Posle panela će se nastaviti sesija na visokom nivou uz učešće šefova/ica država i vlada i partnera.\nŠest ključnih oblasti delovanja\nNa Skupu će biti započeto i zajedničko razmatranje konkretnih predloga za prevazilaženje izazova u šest oblasti, a napredak će biti predstavljen na marginama Visokog političkog foruma u julu, sednice Generalne skupštine u septembru i na kraju godine. Ključne oblasti delovanja će biti:\npoboljšanje likvidnosti u globalnoj privredi i održavanje finansijske stabilnosti da bi se očuvali rezultati razvoja;\nrešavanje problema zaduženosti svih država u razvoju da bi se zaštitili životi i egzistencija milijardi ljudi širom sveta;\notvaranje mogućnosti da se poverioci iz privatnog sektora proaktivno uključe u nalaženje delotvornih i blagovremenih rešenja;\nstvaranje uslova da se spoljni izvori finansiranja i doznake što bolje koriste za inkluzivan rast i otvaranje radnih mesta;\nmere za povećanje fiskalnog prostora i podsticanje angažovanja domaćih resursa kroz sprečavanje nezakonitih finansijskih tokova;\nobezbeđivanje održivog i inkluzivnog oporavka kroz usklađivanje mera oporavka sa Ciljevima održivog razvoja.\nMeđu ishodima Skupa će biti formiranje šest grupa za diskusiju s ciljem da formulišu konkretne predloge do sredine jula.\nNema vremena za gubljenje. Rešenja ne mogu da čekaju, potrebno je odlučno delovanje.


„Tucijada iz bloka” i u Vlasenici\nU nedelju 28. aprila, u porti Crkve Svetih apostola Petra i Pavla u Vlasenici posle jutarnje vaskršnje liturgije održana je prva Tucijada iz bloka. Članovi, volonteri i prijatelji organizacije tom prilikom sakupili su 74 KM! Pomoć sa ovog humanitarnog događaja, u dogovoru sa organizatorima biće prosleđena socijalno ugroženim porodicama na Kosovu i Metohiji koje Humanitarna organizacija Srbi za Srbe pomaže u sklopu tradicionalne Vaskršnje akcije.\nTridesetak lepo ukrašenih crvenih vaskršnjih jaja spremljeno je za ovu priliku, pa je turnir mogao da počne. Preko dvadeset takmičara učestvovalo je na samom turniru, a ono što nas posebno raduje da su većinu takmičara činila deca.\nPobednik prve Tucijade iz bloka u Vlasenici bila je dvanaestogodišnja Kristina Pelemiš, koja je za ovaj uspeh nagrađena, za ovu priliku, specijalno napravljenim peharom. Zahvaljujemo se sveštenstvu Crkve Svetih apostola Petra i Pavla na blagoslovu i saradnji oko organizacije turnira, kao i dečijem crkvenom horu pri njihovoj crkvi, koji je učešćem podržao sam događaj.


pink.rs | Stefanović: Policija osiguravajući bezbednost građana doprinosi stvaranju boljeg ambijenta za investicije\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović poručio je danas, nakon obilaska Policijske stanice u Koceljevi, da policija osiguravajući bezbednost građana ujedno daje i doprinos stvaranju boljeg ambijenta za privlačenje investicija.\n- Danas smo u poseti Policijskoj stanici Koceljeva, i razgovarali smo o tome šta možemo da učinimo kako bi unapredili bezbednost. Ova sredina je veoma značajna za razvoj voćarske i prerađivačke industrije i policija će dati sve od sebe kako bi obezbedila maksimalanu sigurnost građana, a time i doprinela stvaranju boljih uslova za investicije -rekao je Stefanović.\nStefanović: Posvećeni smo izgradnji boljeg života za građane (FOTO)\nPOLICIJA DOBILA NOVA VOZILA! Stefanović: Obnavljanjem voznog parka MUP investira u bezbednost svih svojih pripadnika i građana Srbije (FOTO)


Politika privatnosti | Leto info\nObaveštavamo posetioce ove internet stranice www.hoteljahorina.com (u daljem tekstu: web stranica) da je vaša poseta anonimna i da Jahorina Info D.O.O ne prikuplja podatka koji bi omogućili vašu identifikaciju (kao što su ime i prezime, e-mail adresa), a korisnike web stranice koji daju svoje podatke o ličnosti, obaveštavamo da se vaši podaci obrađuju u skladu sa pravilima koja se navode u nastavku teksta i odredbama važećih zakona Republike Srbije.\nJahorina Info D.o.o obrađuje podatke o ličnosti u meri u kojoj je to potrebno da bi se ispunila svrha obrade, a isti se čuvaju onoliko dugo koliko je potrebno za ostvarivanje svrhe, osim u slučaju kada zakon obavezuje Funtours.D.O.O da ih i dalje čuva.\nJahorina Info .D.O.O štiti poverljivost podataka tako što preduzima odgovarajuće organizacione, tehničke i kadrovske mere da bi osigurala bezbednost podataka i da bi ih zaštitila od svakog slučajnog ili nezakonitog uništavanja, slučajnog gubitka, zloupotrebe, zabranjenog otkrivanja ili pristupa i svakog drugog oblika nezakonite obrade.\nJahorina info D.o.o zadržava pravo promene ovog obaveštenja . Sve izmene će biti objavljene na web stranici Funtours.D.O.O. Ljubazno molimo da povremeno proverite eventualne izmene ovog obaveštenja kako biste bili pravovremeno informisani o njegovim promenama.jahorina info D.o.o


Naslovna strana za nedelju, 7. oktobar 2018. godine – NovostiDana.rs\nNaslovna strana za nedelju, 7. oktobar 2018. godine\nDnevni listovi na naslovnim stranama za nedelju, 7. oktobar pišu o različitim društvenim i političkim temama, medju kojima i o učešću Telekoma Srbija na tenderu za prodaju Telekoma Albanija, oproštaju od prvaka Drame Narodnog pozorišta Predraga Ejdusa, kao i o listi ljudi kojima je zabranjen ulaz u Crnu Goru.\nALO Izjavu predsednika Srbije Aleksandra Vučića u Sremskoj Mitrovici list prenosi u tekstu „Sukob medju Srbima bio bi katastrofa“. „Irinej na Milovom spisku Srba koji su nepodobni“, o tome da je nekim ličnostima iz Srbije zabranjen ulaz u Crnu Goru. Predsednik Izvršnog odbora Srpske napredne stranke Darko Glišić u intervjuu za list kaže „Vuk (Jeremić) se obogatio loveći u mutnom“.\nBLIC Pod naslovom „Ne može i jug Srbije i sever Kosova“, intervju sa istoričarom i političkim akterom 1990-ih Milanom St. Protićem. „Kolege ispratile Pecu Ejdusa“, o oproštaju od glumca Predraga Ejdusa. „Šta se menja na Fejsbuku 2019“, o novitetima na popularnoj društvenoj mreži.\nVEČERNJE NOVOSTI „Patrijarh na crnoj listi u Crnoj Gori“, list piše da je moguće da se poglavar Srpske pravoslavne crkve patrijarh Irinej nadje na listi gradjana kojima je zabranjen ulaz u Crnu Goru. „Stop iz Tirane našem Telekomu“, o izjavi predsednika Srbije Aleksandra Vučića da je Telekom Srbija dao najbolju ponudu za kupovinu Telekoma Albanija, ali da je politička odluka da srpski operater ne može biti kupac.\nKURIR „Irineju zabranjen ulazak u Crnu Goru“, o pisanju crnogorskih medija da postoji spisak ličnosti iz Srbije kojima će biti zabranjen ulazak u tu zemlju. Intervju sa predsednikom Demokratske stranke Zoranom Lutovcem list prenosi u tekstu „Tadića nećemo moliti da udje u Savez“.\nPOLITIKA Pod naslovom: „Hoće da da nas ućutkaju, ili da nas maknu“, intervju sa predsednikom Srpskog narodnog veća u Hrvatskoj Miloradom Pupovcem. „Lov na begunce po celom svetu“, list piše o Srbima na poternicama Interpola.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Nema saglasnosti o početku pregovora sa Skopljem i Tiranom\n12. 10. 2019. 18:57 >> 18:55 1\nFrancuska i Holandija, a donekle i još neke članice EU, još su uzdržane prema utvrđivanju datuma početka pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom o prijemu u EU, jer procjenjuju da Skoplje, a posebno Tirana, još nijesu ispunili ključne uslove za to, povezane s vladavinom zakona.\nTo su agenciji Beta u Briselu prenijeli diplomatski izvori EU koji su naveli da bi odluku o tome trebalo da usaglase u utorak šefovi diplomatija EU, a konačnu riječ će imati samit EU u četvrtak i petak.\nTi izvori kažu i da se posebno iz francuskih, holandskih i danskih krugova čulo da bi prihvatljivo rješenje moglo biti da se početak pregovora odobri bar Skoplju - zbog rješavanja spora s Atinom, ali da se odloži odluka o tome kad bi bila prva međuvladina konferencija s EU, dakle sam početak pregovora.\nBugarska je unijela novu nedoumicu pošto su i njena Vlada i Parlament tražili da Sjeverna Makedonija svoj jezik ne naziva makedonskim, da istorijske ličnosti poput Goceta Delčeva priznaje jedino kao bugarske, kao i da bugarske snage u Drugom svjetskom ratu i njihove zločine više ne nazivaju "bugarskim fašističkim okupatorima".\nSofija ne kaže izričito da će staviti veto, ali izgleda da zahtjeva da se to unese u okvir za pregovore Sjeverne Makedonije i EU, dok od Tirane traži da kao "bugarsku nacionalnu manjinu" prizna izvjestan broj stanovnika Albanije slovenskog porekla.\nZvanični Berlin je stavio do znanja da je njemački parlament, Bundestag, odobrio početak pregovora sa Skopljem i Tiranom, ali Pariz i Hag ukazuju na to da je i Bundestag to usvojio s naznakom "kad za to budu ispunjeni uslovi".\nTo je naročito podvuklo i Ministarstvo unutaršnjih poslova Holandije, naglasivši da "svi preduslovi moraju biti ispunjeni" prije početka pregovora. Uz to Vlada u Hagu kaže da se o kandidatima mora dati "odvojeno mišljenje, utemeljeno na zaslugama svakog posebno".\nZvaničnici u Savjetu ministara EU kažu da im zasad nije jasno kakve bi odluke mogli donijeti ministri ili šefovi država ili vlada EU, ali dodaju da je u nacrtu zaključaka zasijedanja šefova diplomatija Unije prvobitno pisalo da "na osnovu napretka u reformama treba pokrenuti pregovore" sa Skopljem i Tiranom, ali da u najnovijoj verziji zaključaka toga više nema.\nMakedonski premijer Zoran Zaev i šef diplomatije Nikola Poposki će iduće nedjelje doputovati u Brisel i Luksemburg da bi u neposrednom razgovoru s ministrima, a moguće is nekim od vođa EU, razjasnili šta se može očekivati.\nAlbanija EU - Zapadni Balkan Sjeverna Makedonija


Spasić na meti Belorusa | Pirot vesti\nPočetna/Sport/Spasić na meti Belorusa\nSpasić na meti Belorusa\nRadnički iz Pirota je sa tri uzastopne pobede (Đerdap, Timok, OFK Bor) uspeo da na najbolji način završi sezonu na prvom mestu, i istakne najozbiljniju kandidaturu za ulazak u Prvu ligu Srbije. Pored odličnih igara, uspeli su da promovišu nekoliko izuzetno mladih i darovitih igrača, a svi su rodom iz Pirota, što je i prouzrokovalo pojačanu posetu navijača na domaćem terenu. Davidović Marko (1995), i Apostolović Andreja (1996), su bili nosioci igre i među najzaslužnijima su za osvojeno prvo mesto, a još mlađi Vasić Darko (1998) i Spasić Miloš (1997) su dali dragoceni doprinos sveukupno odličnoj sezoni piroćanaca.\nUprava Radničkog vredno radi na pripremi prelaznog roka i dovođenju još jednog igrača koji bi upotpunio tim koji je briljirao na kraju ove jesenje sezone. Takođe pored blagog interesovanja srpskih klubova iz PLS-a za igrače popularnih “belih”, na adresu kluba stigla je i oficijelna ponuda Belšine iz Belorusije za po mnogima najtalentovanijeg mladog igrača Spasić Miloša.\nSpasić i Vasić su bili tokom cele sezone uz seniorski tim, ali su igrali povremeno i za omladinski tim Radničkog koje je takođe osvojio prvo mesto, i najavio ekspresni povratak u kvalitetnu omladinsku ligu Srbije. Videćemo u narednim danima kakav će biti odgovor rukovodstva kluba za Miloša Spasića, popularnog “Pati”-ja, koji je iako veznjak postigao čak 14 golova za omladinsku ekipu. Spasić je u par navrata nastupao i za regionalnu reprezentaciju Srbije.\n"Udarne igle" Radničkog - Pati Spasić i Mita Pobulić…\nMarko Spasić nastavlja da vodi pirotske košarkaše,…\nPirotsko klizalište počelo sa radom\nPirot je Radnički-Beli u Prvoj ligi (foto galerija)\nIzvlačenje parova prvog kola Kupa grada Pirota\nRadnički ponovo ubedljiv. Dubočica savladana 5:0


Dok Beograđane "poreski šok" očekuje naredne godine, u pojedinim gradovima vlasnicima nekretnina stigla su "paprena rešenja".\nTako je Novosađane, vlasnike kuća i stanova, neugodno iznenadio ovogodišnji obračun poreza na imovinu, pošto su iznosi koje treba da uplate povećani i do 300 odsto. Veliki broj prijava građana stigao je na adresu Ministarstva finansija, koje se oglasilo nenadležnim, jer su za obračun i naplatu poreza zadužene isključivo opštine i gradovi.\nOd 2014. godine porez će se utvrđivati na osnovu realnih prosečnih tržišnih cena po kvadratu odgovarajućih nepokretnosti po zonama, kaže za "Novosti" Violeta Nićiforović, zamenik direktora Uprave javnih prihoda Beograda.\nProsečne cene treba da se objave do kraja novembra, a na osnovu cena ostvarenih u prometu nekretnina od 1. januara do 30. septembra. Beograd već ima odluku o određivanju zona, koja će se primenjivati i kod utvrđivanja poreza na imovinu. U planu je donošenje odluke kojom će se predvideti umanjenje poreza na imovinu po osnovu amortizacije.\nPovećanje iznosa na poreskim rešenjima za ovu godinu u novosadskoj poreskoj upravi opravdavaju punom primenom Zakona o porezima na imovinu, koji podrazumeva da stopa poreza na imovinu ostaje nepromenjena – 0,4 odsto, da se umanjuje iznos po osnovu amortizacije po stopi 0,8 odsto po godini starosti objekta, a najviše do 40 odsto.


HUMANITARNO KARAOKE VEČE STUDENTSKOG PARLAMENTA FMK - LookerWeekly.com magazin\nStudentski parlament Fakulteta za medije i komunikacije organizuje „FMK humanitarnu nedelju“, u okviru koje će se 26.12.2019. od 21.30 časova u KC Gradu održati humanitarno karaoke veče otvoreno za sve ljude dobre volje.\nDecembar je mesec darivanja i vreme kada pokazujemo koliko je važno da budemo tu jedni za druge. Tim povodom, Studentski parlament Fakulteta za medije i komunikacije svakog decembra organizuje humanitarne događaje čiji je cilj prikupljanje materijalnih sredstava, koja se doniraju mališanima koji su životno ugroženi.\n“FMK humanitarna nedelja” uključuje različite događaje koje studenti organizuju na nivou fakulteta, ali aktivnost koja zatvara ovogodišnju akciju je humanitarno karaoke veče otvoreno za sve koji žele da svojim prisustvom pomognu zajednici. Ulaznica je, simbolično, igračka, slatkiš ili paketić za decu a svi prisutni će dobiti i bedž. Sav prihod prikupljen te večeri biće doniran deci na Onkološkom odeljenju u Beogradu u vidu novogodišnjih paketića.\nAkciju su podržale mnoge javne ličnosti kao i PR agencija Pristop, kafe „Tok bar“, KC Grad i Lexus Animation Team.\nNastavak akcije će biti organizovan i 27.12. 2019.u kafiću „Tok Bar“ (ulica Marka Kraljevića,1) u kojem će od svakog prodatog ceđenog soka u periodu humanitarne nedelje, biti odvojeno 100 dinara u iste svrhe.\nDođite i vi da se družimo, pevamo i zajedno učinimo nešto lepo i za sebe i za druge.


Aleksandar Vučić, Angela Merkel, Emanuel Makron, An Brnabić, Foto: Kurir\nNemačka i Francuska podržavaju evropsku perspektivu Zapadnog Balkana i da je pozitivan razvoj regiona u evropskom interesu\nObjavljeno: 29.04.2019. 18:21h\nLderi Nemačke i Francuske, zapadno balkanske šestorke, Hrvatske i Slovenije, te visoke predstavnice EU sastali su se oko 18 časova iza zatvorenih vrata sedišta nemačke kancelarke Angele Merkel u Berlinu. Nemačka kancelarka Angela Merkel i francuski predsednik Emanuel Makronom dočekali su predsedniak Srbije Aleksandra Vučićakoji je stigao na sastanak o Zapadnom Balkanu.\nNemačka kancelarka Angela Merkel i francuski predsednik Emanuel Makronom dočekali su predsedniak Srbije Aleksandra Vučićakoji je stigao na sastanak o Zapadnom Balkanu.\nSamit je, inače, zamiljen kao razmena mišljenja, bez, kako je kancelarka Merkel objasnila, formalnih odluka ili zaključaka, ali se očekuju izjave lidera po završetku.\nAleksandar VučićAna BrnabićEmanuel MakronAngela MerkelEUSrbijaKosovoZapadni Balkan


ŽENE SU STUBOVI OPSTANKA I RAZVOJA SELA | 032info.rs\nŽENE SU STUBOVI OPSTANKA I RAZVOJA SELA\nNeretko možemo čuti da su žene stub porodice, da je najbolje neguju, razumeju i održavaju na okupu. Zato, žene koje žive na selu zaslužuju dosta pažnje, jer su zapravo one te koje vode računa o opstanku porodice, održavanju i opstanku poljoprivrednih gazdinstava, izvode često najteže radove na polju.\nUdruženje žena Evgenija iz sela Ježevica kod Čačka je udruženje sastavljeno od žena koje za cilj imaju opstanak i razvoj sela, razvijanje ideja za ostanak i povratak mladih na selo, ali i podršku ženama malim preduzetnicama u prodaji svojih proizvoda. Udruženje je mlado, nastalo 2019. godine, ali interesantno da su svojim radom uspele da dobiju izuzetnu pažnju javnosti. Kroz sastanke i druženja, ovo Udruženje dogovara učešće na raznim manifestacijama, skupovima i panelima gde se trude da plasiraju ručno pravljene proizvode iz domaće radinosti poput: zimnice, džemova, sokova, rakije, meda i melema.\nŽene iz ovog udruženja se dodatno bave i humanitarnim radom, osmišljavanjem projekata za poboljšanje infrastrukture u selu, same su očistile rečno korito i pokrenule akcije obeležavanja eko staze. Udruženje Evgenija je otvoreno za povezivanje sa drugim Udruženjima, organizovanja druženja i zajednički rad sa ciljem poboljšanja uslova života svih žena u Srbiji i obezbeđivanje bolje zajedničke budućnosti.\nOvo je važno jer predstavlja podsticaj za dalji rast i razvoj ženskog udruživanja. To udruživanje se moze definisati kao mesto na kome žene misle o svojim životima u društvu u kome žive i njihovoj mogućnosti da iskažu svoju kreativnost. Važno je da žene pokazuju svoju solidarnost, druželjubivost i otvorenost ka novim idejama jer su time na odličnom putu da postanu stub razvoja porodice, sela, grada kao i citavog društva.\nJovica 19.07.2021 At 17:48\nPozdrav za sve a posebno za moju drugaricu Branku Joksić.


June 2021 – Centar za građansko obrazovanje\nPolitičke strukture bi trebalo da obezbijede konsenzus kako bi Crna Gora što prije postala članica Evropske unije (EU), a taj dijalog ne treba voditi na nivou vlasti i opozicije, jer bi to bila trka oko vlasti, već sa drugačije društvene platforme. To je poručeno sa panela „Prvih devet godina – gdje je Crna Gora na… »\nU Crnoj Gori se danas evropska ideja čini jedinom koja ima konstruktivan potencijal da integriše najveći broj građana i građanki i da društvo u cjelosti učini kohezivnijim, a ukoliko svi daju doprinos moguće je da država 2024. godine uđe u Evropsku uniju (EU). To je saopšteno u uvodnim obraćanjima u toku konferencije „Devet godina crnogorskih… »\nCentar za građansko obrazovanje (CGO) pozdravlja Odluku Ustavnog suda kojom je utvrđena kao neustavna i nezakonita odredba Odluke o uspostavljanju strukture za pregovore o pristupanju Crne Gore Evropskoj uniji koja je omogućavala tadašnjem ministru evropskih poslova, Aleksandru Andriji Pejoviću, da obavlja i funkciju glavnog pregovarača u statusu ambasadora. Preciznije, Ustavni sud je utvrdio je da… »\nOGLAS za online seminar za profesore istorije i društvene grupe predmeta, istorijske edukatore i istraživače na temu izučavanja i nastave osjetljivih istorijskih tema Centar za građanko obrazovanje (CGO) poziva sve zainteresovane profesore istorije i društvene grupe predmeta, istorijske edukatore i istraživače da se prijave na online seminar izučavanje i nastava osjetljivih istorijskih tema\nPredavanje osjetljivih tema treba da bude dio odgovorne nastave, ali nastavnicima je potreban podstrek, ključna je poruka sa vebinara koju je danas Centar za građansko obrazovanje (CGO) organizovao na temu „Antiratne i mirovne inicijative u Crnoj Gori tokom ratova 90ih na prostoru bivše Jugoslavije”. Vebinar je okupio 20 profesora istorije i društvene grupe predmeta sa… »\nMediji i novinari u Crnoj Gori ne mogu bezbjedno i bez negativnih posljedica raditi svoj posao profesionalno, a time se urušavaju ne samo medijske slobode, već se ograničava ukupan proces demokratizacija i evropeizacije društva, saopšteno je na konferenciji Centra za građansko obrazovanje (CGO).\nAkcija za ljudska prava (HRA), Centar za građansko obrazovanje (CGO), Udruženje pravnika Crne Gore, ADAMAS, ANIMA – Centar za žensko i mirovno obrazovanje, Centar za ženska prava, Crnogorski komitet pravnika za ljudska prava, Evropska asocijacija za pravo i finansije, Politikon mreža, NVO PRIMA i Komitet mladih pravnika pozdravljaju odluku Skupštine Crne Gore o usvajanju rezolucije kojom je najoštrije… »


Na području Pavinog Polja putevi bolji, struja i dalje veliki problem (video)\nNa području mjesne zajednice Pavino Polje ovih dana aktivno se radi na sanaciji glavnih putnih pravaca, a svesrdnu pomoć mještanima pruža i Vojska Crne Gore, kazao je Slobodan Leković, predsjednik tog mjesnog centra.\nGostujući u emisiji “O mjesnim zajednicama”, Radija Bijelo Polje, on je kazao da je u toku sanacija puta Mahala-Žuber, dužine tri kilometra, koji povezuje naselja Mahalu, Lekovinu, katune na Drenovcu i Stožer, a koji je bio potpuno neprohodan.\n“Radi se i na sanaciji putnog pravca Mahala-Grubešće-Grančarevo, u dužini od 7 kilometara. Želim da zahvalim Vojsci Crne Gore na korektnom odnosu, angažovanosti i kvalitetnom radu, jer smo dobili dobar put, budući da su postojeći skoro odnijele bujične vode. I na ostalim putnim pravcima krenulo se sa nasipanjem, a novac je izdvojen iz budžeta Opštine u okviru Programa javnih radova. Ono što bi trebalo u dogledno vrijeme da uradimo, jeste da uputimo zahtjev lokalnoj upravi da se neki od tih puteva asfaltiraju, jer bez toga nema života na selu”, kazao je Leković.\nLeković kaže da se i na regionalnom putu Slijepač most-Pljevlja radi na izgradnji mostova, te da će dva, na kojima predstoji izgradnja bankina, jesenas biti u funkciji.\nŠto se tiče elektro mreže na području Pavinog Polja i okolnih sela, on ističe da domaćinstva i dalje imaju dosta problema.\n“Imali smo obećanje da će se raditi trafostanice i vod Medanovići–Čokrlije i vidim da su započeli sa nekim rekonstrukcijama. Međutim, niskonaponska elektro mreža je dotrajala, sa drvenim stubovima koji su privezani uz ograde, stabla drveća, te predstavljaju opasnost i za ljude ali i stoku. Kvarovi su učestali, pa domaćinstva trep štetu, s obzirom da je među njima dosta onih koji se bave preradom mlijeka i proizvodnjom mliječnih proizvoda. Trebalo bi poraditi na niskonaponskoj mreži i ugraditi betonske stubove, jer je nezamislivo da u 21.vijeku još uvijek imamo drvene stubove”, kaže Leković.\nRepriza emisije “O mjesnim zajednicama” biće emitovana na program Radija Bijelo Polje od 20:15 časova\nIzložba „Crnogorsko ćirilsko štamparstvo XV i XVI vijeka“ sjutra u Bijelom Polju


Stanje u BPK alarmantno, od ponedjeljka đaci prelaze na online nastavu\nZbog alarmantne epidemiološke situacije u Bosansko-podrinjskom kantonu (BPK), krizni štab kantonalnog ministarstva zdravstva s današnje sjednice uputio je preporuku Vladi BPK da donese odluku o prelasku na online model nastave od ponedjeljka, 22.marta, u svim osnovnim i srednjim školama na području tog kantona, u trajanju od 14 dana.\n„Broj oboljelih na dnevnoj bazi danas je najgori od početka pandemije, a samo u posljednja 24 sata 43 osobe su zaražene čime se broj zaraženih popeo na 191, dok je 608 osoba u izolaciji. Pitanje je koliko će sistem moći dugo podnijeti ovaj tempo, pacijenti trebaju pomoć ljekara, a zaraza se očito širi brže nego što je to do sada bio slučaj jer veliki je priliv pacijenata u primarnoj zdravstvenoj zaštiti s upalama pluća i situacija je zaista nepredvidiva “, upozorila je Bičo.\n”Gradski civilni štab zajedno s pomoćnicima donio je mjere i uputio molbe prema Vladi Federacije BiH, s ciljem vakcinacije cjelokupnog stanovništva. Ono što Goražde može uraditi u okviru svojih nadležnosti je pranje i dezinfikovanje ulica, te javnih preduzeća u kojima će se također izvršiti dezinfekcija prostora. U saradnji s Ministarstvom obrazovanja BPK dezinfekcija će se sprovesti i u svim osnovnim i srednjim školama gdje nam je svoje kapacitete na raspolaganje stavio i privrednik Hubjer“, kazao je gradonačelnik Goražda Ernest Imamović.\nTags\t#Bosansko-podrinjski kanton\t#epidemiološka situacija\nUniverzitet Oxford: Vakcine protiv koronavirusa i dalje mogu djelovati na brazilsku varijantu virusa\nDinamo preuzima bivši trener Splita?


UKUD "Taras Ševčenko" poklonio zbirku ukrajinskih narodnih pjesama - Glas Srpske\nSrna 23.10.2020 19:54\nPRNjAVOR - Ukrajinsko kulturno-umjetničko društvo /UKUD/ "Taras Ševčenko" iz Prnjavora poklonilo je danas Narodnoj biblioteci u Prnjavoru novo izdanje zbirke starih ukrajinskih narodnih pjesama.\nPredsjednik UKUD-a "Taras Ševčenko" Ivan Nešić rekao je da knjiga sadrži 74 pjesme koje su tokom naseljavanja ovdašnjih prostora Ukrajinci kao dio nacionalne baštine donosili sa sobom i pjevali, a koje za njih imaju veliku vrijednost.\nNešić je rekao da su prve pjesme zabilježene šezdesetih godina, u jednom manjem izdanju, a da je ove godine objavljena nova knjiga sa ilustracijama ukrajinskih predjela i kuća u kojima se ranije živjelo.\nOn je istakao da bi i druge nacionalne manjine trebale da slijede njihov primjer.\nDirektor Narodne biblioteke Dragana Marinković rekla je za Srnu da su knjige od sada dostupne svima koji vole ukrajinsku književnost i izrazila uvjerenje da će u skorije vrijeme biti stvorenu uslovi i za promociju ove zbrike pjesama.\n"Kako je Prnjavor poznat po nacionalnim manjinama, imali smo u planu da u biblioteci organizujemo književne večeri svih nacionalnih manjina koje žive u našoj opštini, ali smo to morali odložiti dok se ne poboljša epidemiološka situacija", rekla je Marinkovićeva.


Šta je presudilo: Vlado Georgiev ipak ostaje u „Prvom glasu Srbije“ : Crveni tepih\nŠta je presudilo: Vlado Georgiev ipak ostaje u „Prvom glasu Srbije“\nVlado Georgiev ostaje u „Prvom glasu Srbije“, saznaje Kurir. Iako je pevač nedavno na Tviteru objavio da ga publika ove godine neće gledati u novoj sezoni velikog muzičkog takmičenja, Kurir otkriva da je dogovor između njega i produkcije ipak postignut!\nIz krugova bliskih produkciji došli smo do podatka da će Vlado i Saša Milošević Mare ostati članovi žirija, dok još nije odlučeno ko će naslediti Lenu Kovačević.\n- Pregovori su zaključeni, tako da je sasvim izvesno da, kad je reč o muškom delu žirija, imaćemo isti dvojac, a uskoro će biti poznat i kompletan sastav. Svi jedva čekamo novu sezonu, jer je prethodna bila izuzetna i iznedrila je mnogo dobrih pevača – otkriva naš izvor.\nIz pres-službe su takođe potvrdili naše navode i kratko odgovorili:- Tačno je, Vlado i Mare biće članovi žirija „Prvog glasa Srbije“ i ove godine.Nova sezona očekuje nas od jeseni na Prvoj televiziji.


Otvaranje izložbe "Uvertira makedonskom stripu" - Strip Blog\nOtvaranje izložbe “Uvertira makedonskom stripu”\nU utorak, 26. oktobra u 17.30 časova biće otvorena izložba „Uvertira makedonskom stripu” u NI – Univerzitetskoj biblioteci „Goce Delčev” – Štip.\nReč je o prikazu pedesetak ranih radova stripa sa prostora bivše Jugoslavije, nastalih u drugoj polovini 19. veka. Uloga promotera izložbe ima strip autor Aleksandar Stevanov, koji će u uvodnom izlaganju predstaviti značaj izloženih radova, navodi se u saopštenju za štampu.\nIzložba će se odvijati u skladu sa merama i protokolima zaštite od virusa KOVID 19. Njeno organizovanje je deo projekta “Uvertira u makedonski strip”, koji podržava Ministarstvo kulture. Kao druga i završna faza realizacije istog projekta, početkom sledećeg meseca biće objavljena dvojezična istraživačka knjiga „Priča o lekaru, pesniku i pioniru stripa“.\nTags: makedonija, strip izlozba, uvertira\nPrevious Fudbaler Kilian Mbape objavljuje svoju strip biografiju\nNext Veliki povratak Nika Rajdera u novim epizodama


Vesti online / Sport / Fudbal / VIDEO: Navijači Hajduka prekinuli utakmicu\nGrupa navijača splitskog Hajduka istrčala na teren stadiona praške Slavije i prekinula je prijateljsku utakmicu dva tima kako bi izvela "performans".\nPrekinuli lepu fudbalsku predstavu: Navijači Slavije i Hajduka\nSlavija i Hajduk su odavno bratski klubovi i zakazali su prijateljski duel između ostalog i na nagovor navijača, kako bi se proslavila godišnjica jedne od navijačkih grupa praške Slavije.\nU 74. minutu, navijači Hajduka su utrčali na teren, a onda su im se pridružili i navijači Slavije, pa su počeli žurku na centru, uz povike: "Jeb** Spartu, jeb** Dinamo". (reč je, naravno, o najvećim fudbalskim rivalima Slavije, odnosno Hajduka).\nUzalud je spiker na stadionu pozivao navijače da se vrate na tribine, uzalud je govorio: "Zašto ste pokvarili divnu utakmicu, zašto?".\nNavijači Slavije i Hajduka su ostali na terenu i zajedno navijali...


VUČIĆ ĆUTI KAKO SU OKLOPNI TRANSPORTERI STIGLI DO SRBIJE\n30. Jul 2019. godine\nPredsednik Srbije na prikazu naoružanja iz Ruske Federacije Niš - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je juče u Nišu da aktuelno naoružavanje vojske predstavlja potvrdu spremnosti Srbije da sačuva svoj suverenitet, kao i da je ono „preventivno delovanje“ prema svakome ko bi imao nameru da taj suverenitet ugrozi. - Ovo je potvrda naše spremnosti da očuvamo suverenitet naše zemlje i preventivno delujemo prema svakom ko bi da ga eventualno ugrozio. Nemamo nikakve osvajačke planove prema bilo kome, već želimo samo da na najbolji način zaštitimo našu zemlju, rekao je Vučić na „prikazu naoružanja i vojne opreme“ u kasarni „Mija Stanimirović“, na kojem je predstavljeno deset izviđačkih oklopnih vozila „BRDM“ koje je Ruska Federacija (RF) poklonila Srbiji. Na pitanje novinara kako su ova oklopno-izviđačka vozila ušla u Srbiju kada su Rumunija i Bugarska, kao članice EU, odbile da dozvole transport preko njihove teritorije, Vučić nije želeo da odgovori. Prilikom obilaska učesnika „prikaza“ on je kazao da su ta vozila „nekako došla“ i „pala sa neba“, a na konferenciji za novinare dodao da prilikom njihovog dolaska u Srbiju, kako je rekao, nisu prekršeni propisi. - Ne bih da govorim o tome, ali hoću da kažem da su poštovane norme međunarodnog prava, ugovori između Rusije i Srbije i zakoni. A kako su oni ušli - to je naša stvar, rekao je on. Izražavajući veliku zahvalnost „bratskoj“ Ruskoj Federaciji, predsedniku Vladimiru Putinu i ministru odbrane Sergeju Šojguu, Vučić je kazao da nisu tačne tvrdnje u javnosti da je RF poklonila Srbiji stare tenkove proizvedene 1962. godine, navodeći da je reč o „gotovo potpuno novim tenkovima“, koje je RF pravila „za sebe i za najteže uslove“, a pre isporuke Srbiji ih sama modernizovala. On je kazao da će ovi tenkovi „dramatično povećati“ manevarsku sposobnost, vatrenu moć i borbenu gotovost srpske vojske. Predsednik Srbije je najavio da će do kraja godine stići još jedna donacija vojne opreme Ruske Federacije Srbiji, ali i deset tenkova, četiri helikoptera „mi 35“, a nešto kasnije i tri helikoptera „mi 17“, koje je Srbija kupila. On je kazao da su mu vojnici i policajci kazali da, kako je rekao, niko od njih neće da uđe u stare helikoptere i tenkove, već da „svi žele da koriste ove nove, za koje nisu verovali da će ih u svom radnom veku dočekati“. Vučić, koji je sve vreme „prikaza“ predstavljan kao vrhovni komandant Vojske Srbije - iako Ustav Srbije ne poznaje tu formulaciju, najavio je da će do kraja godine, „najverovatnije u novembru, u decembru“, plate pripadnika Vojske Srbije „biti povećane za najmanje 10 odsto“, a da se nada da će one značajno rasti i sledeće godine.\nAmbasador Rusije u Beogradu Aleksandar Bocan-Harčenko se zahvalio Vučiću na „ozbiljnoj spremnosti“ za razvoj saradnje Srbije i RF, koja podrazumeva i unapređenje vojnotehničke saradnje. On je kazao da RF, a i njen predsednik Putin, smatraju da jačanje vojnih snaga svake zemlje, pa i Srbije, predstavlja „neophodni deo zaštite njenog teritorijalnog integriteta i suvereniteta“.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je ministru odbrane Aleksandru Vulinu, načelniku Generalštaba VS generalu Milanu Mojsiloviću i komandantu Kopnene vojske generalu Milosavu Simoviću tokom obilaska učesnika vojnog prikaza „izdavao uputstva“ vezana za dalje poboljšanje uslova rada pripadnika vojske. On im je između ostalog kazao da pripadnicima Specijalne jedinice VS „treba dati sve što im je potrebno od opreme“, a da Vojnotehnički institut treba „finansijski ojačati“. Pripadnicima VS treba kupiti nove uniforme i čizme „i kada im se to jednom da ne treba im posle oduzimati“, treba podržati „‘Jumko’ koji šije te uniforme“, a pripadnicima VS „treba dozvoliti da uniforme sami dizajniraju“.


Odlučni smo na putu evropskih integracija\nAbazović sa Piculom i Kastaldom: Odlučni smo na pu...\nAbazović sa Piculom i Kastaldom: Odlučni smo na putu evropskih integracija\nObjavljeno: 17.03.2021. • 13:00 Autor: Kabinet potpredsjednika Vlade Crne Gore\nPotpredsjednik Vlade Crne Gore dr Dritan Abazović sastao se danas sa izvjestiocem Evropskog parlamenta za Crnu Goru Toninom Piculom i zamjenikom Evropskog parlamenta Fabiom Masimom Kastaldom.\n„Budućnost CG je u Evropskoj uniji i ubijeđeni smo da proces evropskih integracija podrazumijeva i reforme koje podstiču sveukupan razvoj države i društva“, kazao je potpredsjednik Vlade dr Dritan Abazović.\nU razgovoru sa Piculom, Abazović je kazao da je prva demokratska smjena vlasti u istoriji države donijela i veliki rast podrške evropskim integracijama Crne Gore. Potpredsjednik Abazović je kazao da je, u odnosu na decembar 2019. godine kada je 66.1 odsto građana Crne Gore imalo pozitivan stav o EU i 24.3 odsto negativan, za kratak vremenski period došlo do rasta, pa imamo situaciju da 77.6 odsto građana pozitivno gleda na EU, dok 17.7 odsto ima negativan stav.\nAbazović je u razgovoru sa Piculom naglasio da je Crna Gora posvećena reformama u oblasti vladavine prava i da je jedan od prioriteta Vlade borba protiv organizovanog kriminala i korupcije. Osvrćući se na prethodni period, potpredsjednik Abazović je kazao da je u prethodnih 100 dana učinjen pomak u tom smjeru i da je formiran Nacionalni savjet za borbu protiv korupcije na visokom nivou.\nSastanku sa izvjestiocem Evropskog parlamenta za Crnu Goru Toninom Piculom, prisustvovale su glavna pregovaračica Crne Gore sa EU Zorka Kordić i savjetnica potpredsjednika Vlade Ana Rašović.\nPotpredsjednik Vlade Crne Gore sastao se i sa potpredsjednikom Evropskog parlamenta Fabiom Masimom Kastaldom.\nPotpredsjednik Abazović je kazao da je Vlada odlučna na putu evropskih integracija i da će posvećeno raditi na ispunjavanju obaveza iz evropske agende. Potpredsjednik Abazović je kazao da je najveći prioritet u radu Vlade borba protiv organizovanog kriminala i korupcije i da je formiranje Nacionalnog savjeta za borbu protiv korupcije na visokom nivou važan preduslov u toj namjeri.\nPotpredsjednik Vlade se u razgovoru sa Kastaldom osvrnuo i na krizu izazvanu pandemijom virusa COVID-19 i kazao da su ovim teškim vremenima ključ napretka kooperacija i solidarnost. Abazović je Kastalda upoznao da situacijom sa virusom COVID-19 u Crnoj Gori i novim paketom mjera podrške ekonomiji i građanima, u iznosu od 163 miliona eura.\nSastanku sa potpredsjednikom Evropskog parlamenta Fabiom Masimom Kastaldom prisustvovali su glavna pregovaračica Crne Gora sa EU Zorka Kordić i savjetnik potpredsjednika Vlade Miodrag Laković.\nDritan Abazović Tonino Picula Fabio Masimo Kastaldo Brisel\nAbazović sa Sinkevičiusom i Lajčakom 18.03.2021.\nAbazović pred evroposlanicima u Odboru za vanjske poslove EP 17.03.2021.\nVajs: Abazovića vidimo kao garanta evropskog puta CG 17.03.2021.


Ministarka Kosova za administraciju lokalne samouprave, Adrijana Hodžić dočekala je danas Gorana Milevskog, ministra lokalne samouprave Severne Makedonije. Hodžićeva se zahvalila svom makedonskom kolegi naglasivši da je saradnja koju Kosovo ima sa Severnom Makedonijom izuzetno važna u okviru implementacije IPA II 2014-2020 programa prekogranične saradnje, koji je zajednički izrađen u cilju jačanje saradnje između institucija i organizacija u pograničnom regionu za održiv ekonomski rast i socijalnu interakciju.\nU tom kontekstu, u okviru Programa prekogranične saradnje Makedonija-Kosovo, IPA I, 2010-2013, ministri su razgovarali o realizaciji Strateškog projekta „Izgradnja i otvaranje nove zajedničke granične tačke Stančić – Belanovce, Gnjilane – Kumanovo’’, projekat koji iznosi 1,200,000.00 evra.\nOsim ovih strateških projekata, razmatrani su i predlozi za nove strateške projekte u okviru IPA II i IPA III.\nSusret zamenika Trana i kosovske ministarke za Lokalnu samoupravu Adrijane Hodžić\nKoha: Da li KFOR iscrtava granicu i da li je demakracija granice sa Srbojom novi uslov EU ?\nKosovski Albanci pokušali da prokrijumčare opasno oružje\nBela zemlja: Uhašen Srbin zbog dva gasna pištolja\nObjavljeno 17. jula 2019. 17. jula 2019. by Ivan MiljkovićU kategoriji VestiTagged Adrijana Hodžić, granični prelazi, Kosovo, Milevski, Severna Makedonija\n13. avgusta 2020., 11:23


PREPORUKE ZA PARLAMENTARCE – Medijske inicijative\nPREPORUKE ZA PARLAMENTARCE\nKonferencija „Ka poboljšanju standarda u medijskom izvještavanju o narednim izborima“ završila je usvajanjem niza preporuka koje će biti upućene zakonodavcu, odnosno Parlamentarnoj skupštini BiH. Sudionici su se složili da je u ovoj godini potrebno provesti široku javnu rasp ravu i analizu postojećih zakonskih rješenja kako bi se pravovremeno pristupilo zakonodavnim izmjenama u cilju poboljšanja medijskog izvještavanja o narednim izborima. Nakon izlaganja predstavnika Media Plan instituta, Udruženja BH novinari i Vijeća za štampu o medijskom izvještavanju o Općim izborima 2014, sudionici su imali priliku upoznati se s ulogama i iskustvima regulatornih agencija iz Poljske, Italije i BiH, kao i stavovima Središnjeg izbornog povjerenstva BiH.\nPredstavnici tri javna servisa BiH upoznali su sudionike s problemima s kojima se njihove institucije susreću prilikom praćena predizbornih kampanja, dok je prodekanesa sarajevskog Fakulteta političkih znanosti dr.sc. Lejla Turčilo predstavila preporuke Media Plan instituta koje proizlaze iz predizborn og ipo\nstizbornog monitoringa medija u BiH. Konferenciju, koju je organizirao Media plan institut, su otvorili Momčilo Novaković,predsjedavajući Povjerenstva za promet i komunikacije Zastupničkog doma PSBiH, David J. Barth, direktor Misije USAID-a u BiH, i Christine McNeill, prva politička tajnica Britanskog veleposlanstva.\nPosted on 18 Februara, 2015 8 Maja, 2017 by mediaplaninstitutPosted in Naslovna, Vijesti\nPrethodna Previous post: Postizborni izvještaji medijskog pokrivanja političke scene Bosne i Hercegovine 2014.\nSljedeća Next post: OCJENA POLITIČKIH RAZLIČITOSTI U MEDIJSKOM IZVJEŠTAVANJU TOKOM OPŠTIH IZBORA 2014. U BOSNI I HERCEGOVINI


Banjaluka: Sanirana oštećenja na nekoliko dječijih igrališta - BIGportal.ba\nBanjaluka: Sanirana oštećenja na nekoliko dječijih igrališta\n17 Jula, 2020 17 Jula, 2020 0374\nNa dječijim igralištima na području Banjaluke sanirana su brojna oštećenja koja su uglavnom rezultat djelovanja nesavjesnih pojedinaca, saopšteno je iz Gradske uprave.\nIz Odjeljenja za komunalne poslove ističu da je prethodnih dana zamijenjena polomljena drvena greda na velikoj ljuljaški na dječijem igralištu u Ulici Zmaj Ognjenog Vuka u Lazarevu, kao i oštećene klupe za sjedenje.\nDio oštećene komunalne opreme saniran je na igralištu u Ulici Stevana Mokranjca u naselju Nova varoš – navode iz Odjeljenja, te podsjećaju da je prije dva mjeseca saniran uništeni krov na toboganu na igralištu u Lorkinoj ulici u naselju Nova varoš.\n▶ U okviru redovnog održavanja komunalne opreme, ove sedmice sanirana su oštećenja na dječijim igralištima u Lazarevu i…\nPosted by Grad Banja Luka on Friday, July 17, 2020\nNa nekoliko lokacija u prigradskim naseljima tokom ove sedmice postavljene su i nove košarkaške table.\nU Radosavskoj i Zelenom viru smo postavili nove table i obruče za basket, a u narednom periodu obnovićemo i table na sportskom igralištu koje se nalazi u krugu osnovne škole “Georgi Stojkov Rakovski” – saopšteno je iz Odjeljenja za komunalne poslove.\nPrema Programu zajedničke komunalne potrošnje, za sanaciju i održavanje dječijih igrališta u budžetu grada su planirana sredstva u iznosu od 30.000 KM.\nNjemačka skinula Crnu Goru sa liste korona bezbjednih zemalja


Agent korisničke podrške za nemački modni… - Transcom Worldwide\nTranscom Worldwide je trenutno u potrazi za Agentima korisničke podrške na nemačkom jeziku koji bi bili angažovani na projektu iz oblasti modne industrije. Posao podrazumeva usmenu i pisanu komunikaciju sa korisnicima proizvoda našeg klijenta, koja bi se obavljala putem različitih kanala (telefona, mejla, chata).\nPosao ćeš obavljati za poznati nemački modni brend iz naših kancelarija u Novom Sadu.\nNa plaćenoj obuci imaćeš prilike na naučiš sve o modnoj industriji, najnovijim sistemima korisničke podrške i inovacijama u oblasti korisničkog iskustva, efektivnoj komunikaciji.\nDa si motivisan/a i odgovoran/na\nObuka je organizovana iz naših kancelarija u Novom Sadu , sve dok ne postaneš dovoljno samostalan/na u poslu, nakon čega imaš priliku da radiš od kuće.\nSve ostalo naučićeš na obuci koju ti obezbeđujemo u prvim danima zaposlenja.


Dojče banka zaplenila 20 tona venecuelanskog zlata › Made-in-Germany.rs\nNakon što Venecuela nije ispunila bilateralni sporazum o zameni zlata u vrednosti od 750 miliona dolara, Dojče banka AG je zaplenila 20 tona zlata u vlasništvu ove zemlje i koristi ga kao kolateral, navodi njujorkška agencija Blumberg.\nNaime, u skladu sa finansijskim sporazumom iz 2016. godine, Venecuela je od Dojče banke dobila gotovinski kredit koji je trebalo da vrati 2021. godine. Međutim, kada je Venecuela ranije ove godine propustila da plati dug, nemačka banka je odlučila da raskine ugovor, naveli su Blumbergovi neimenovani izvori.\nDo spora je došlo kada je venecelanski opozicioni lider Huan Gvaido pokazao spremnost da pregovara o uslovima sa Dojče bankom, koja bi im mogla dati depozit od 120 miliona dolara. Međutim, taj depozit ne bi mogao da preuzme zvanični predsednik Nikolas Maduro.\nVenecuela je u maju ove godine iz rezervi centralne banke prodala 15 tona zlata u vrednosti od 570 miliona dolara i tako spustila državne rezerve ovog plemenitog metala na najniži nivo za poslednjih 29 godina, koje sada vrede 7,9 milijardi dolara.


Počeo sedmi sastanak Posebne radne grupe za reformu javne uprave (PAR)\nDatum objave 10.10.2019 14:26 | Autor MJU\nSedmi sastanak Posebne radne grupe za reformu javne uprave (PAR) formirane između Evropske komisije i Crne Gore počeo je danas u Podgorici. Sastanak su otvorili ministarka javne upave, Suzana Pribilović i šef jedinice za Crnu Goru u Generalnoj direkciji za proširenje, Tomas Haglajtner.\n„Ohrabreni smo ocjenama iz posljednjeg Izvještaja o napretku EK koji pokazuje da smo na pravom putu i da smo ostvarili dobar rezultat, uprkos brojnim izazovima koji prate proces reforme javne uprave“, kazala je ministarka Pribilović na otvaranju sastanka.\nOna je istakla da vođeni principom odgovornosti prema onima čije interese zastupamo usvojili smo niz zakona u 2018. godini koji predstavljaju okosnicu zakonodavnog okvira u procesu reforme, kako u pogledu stvaranja javne uprave koja će biti u stanju da odgovori na potrebe građana i privrede, tako i na poboljšanje javnih usluga.\n„U prethodnom periodu bili smo fokusirani na sve oblasti prepoznate Strategijom reforme javne uprave i Akcionim planom 2016-2020, te sa zadovoljstvom mogu da konstatujem da smo od prethodnog PAR sastanka realizovali zaključke sa posljednjeg, šestog sastanka Posebne grupe“, kazala je Pribilović.\n„Napredak smo ostvarili, a taj napredak je i prepoznat u Izvještaju Evropske komisije, koji pokazuju da je zadovoljstvo građana pruženim uslugama u Crnoj Gori poraslo najviše u regionu. Podsjetiću da je 2019. godini porastao stepen zadovoljstva građana pruženim uslugama za 66% u odnosu na 2017. godinu kada je bilo 42%. Sličan podatak pokazuje regionalno istraživanje Balkan Barometra prema kojem je Crna Gora država u regionu u kojoj je najveći procenat ( čak 51%) ispitanika zadovoljno efikasnošću administrativnih procedura. Takođe, najotvorenija smo Vlada u regionu što potvrđuje regionalno istraživanje koje je sproveo civilni sektor“, zaključila je Pribilović.\nPredmet sedmog sastanka je razmatranje ostvarenih rezultata u sprovođenju reformi i planiranih aktivnosti sa fokusom na proces optimizacije broja zaposlenih u javnom sektoru, unapređenje službeničkog sistema, pitanjima ostvarivanja prava na slobodan pristup informacijama, otvorenosti i transparentnosti podatka, pitanjima razvoja i koordinacije javnih politika, te upravljanje javnim finansijama i dr.\nTomas Haglajtner je istakao da je današnja diskusija zasnovana na crnogorskoj Strategiji reforme javne uprave i Programu reformi upravljanja javnim finansijama.\nZnačajna sredstva EU podrške biće na raspolaganju Crnoj Gori samo ukoliko nastavi da napreduje u oblasti upravljanja javnim finansijama, rekao je on.\nVezano za Nacrt zakona o slobodnom pristupu informacijama, Haglajtner je naglasio da je stav EU jasan – ako je neophodno mijenjati zakon, to treba uraditi tako da se uspostavi balans između prava na pristup informacijama i legitimnih okolnosti kada se to pravo ograničava, npr. iz bezbjedonosnih razloga.\nPosebna grupa za javnu upravu je formirana u cilju unapređenja postojeće strukture za sprovođenje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i fokus njenog djelovanja je reforma javne uprave Crne Gore. Rad Radne grupe je usmjeren na praćenje napretka u oblastima definisanim strateškim dokumentima, kao što su Strategija reforme javne uprave 2016-2020. i Program upravljanja javnim finansijama i dr. dokumentima.


► Petar Crnograc odgovorio na optužbe Vuka Jeremića\nVlasnik kompanije CPR Impeks (Impex) Petar Crnogorac danas je izjavio da je nikada nije upoznao predsednika Srbije Aleksandra Vučića, niti je imao bilo kakav dogovor sa njim o preuzimanju dugova Srpske fabrike stakla u Paraćinu i da od njega nikada nije dobio nikakvu uslugu.\nOn je u odgovoru predsedniku Narodne stranke Vuku Jeremiću koji je gostujući na televiziji Naša zapitao kakve su veze predsednika Srbije za Crnogorcem, naveo da nikada do sada nije imao nikakav sastanak ili bilo kakvu drugu vrstu komunikacije sa Vučićem ili bilo kojim njegovim saradnikom.\nCrnogorac je kazao da je jedini sastanak koji je imao sa nekim od predstavnika aktuelne vlasti bio sa predsednicom Vlade Srbije Anom Brnabić i njenim saradnicima, 17. novembra prošle godine u Vladi Srbije.\nJeremić je pitao zašto je Crnogorac platio dug paraćinske slaklare od 3,7 miliona evra, ko mu je rekao da plati dug i da li je zauzvrat dobio neku drugu uslugu ili koncesiju.\nTakođe je na TV Naša pokazao pismo upućeno Aleksandaru Vučiću 10. septembra 2015. godine u kojem je bugarski investitor, firma Glas industri (Glaš Industry) koja je u to vreme bila vlasnik Srpske fabrike stakla, ponudio da državi pokloni akcije, jer je firma bila u blokadi i zato nije mogla da prodaje akcije.\n"Umesto da država preuzme firmu kao poklon, Srpska fabrika stakla je izašla iz blokade tako što je Petar Crnogorac, trgovac oružjem koji je na čelu firme CPR Impeks, pokrio dug staklare, a nije preuzeo vlasništvo", rekao je Jeremić.\nCrnogorac je u današnjem saopštenju naveo da je ugovor o otkupu dugova Staklare, između CPR Impeksa, firme Glas industri i bugarske Korporativne trgovinske banke, potpisan 29. juna 2016. godine "isključivo na inicijativu i veliki pritisak bugarske strane koja je bankrotirala".\nOn je negirao da u dokumentaciji Staklare postoji bilo kakvo pismo o tome da su državi Srbiji besplatno nuđene akcije te fabrike i naveo da je prethodno rukovodsto fabrike prodalo u staro dvožđe 15 peći, 20 proizvodnih mašina i opremu vrednu više miliona evra.\nIstakao je da mu nije namera da rasproda imovinu Staklare već da je njegova "poslovna misija" da tu fabriku "podigne na noge i isplati sve njene dugove, otvori prvi reciklažini centar za staklo i možda uposli više radnika nego što ih je bilo u Staklari pre nasilnog stečaja, a zatim obezbedi strateškog partnera".\nDinar će u petak neznatno promeniti vrednost prema evru i zvanični srednji kurs biće 118,3363 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).


Srđan Predojević: Zadivljujući prvi susret sa sinom\nUrednik i voditelj na RTS-u Srđan Predojević i njegova verenica Mirjana Lazarević prošlog četvrtka dobili su naslednika Stefana zbog kojeg su odlučili da pomere venčanje kako bi im voljeni sin bio počasni gost\nUrednik Beogradske hronike i Jutarnjeg programa na RTS-u Srđan Predojević postao je otac prošlog četvrtka. Njegova verenica, advokatica Mirjana Lazarević porodila se oko šesnaest časova i trideset minuta u GAK Narodni front i na svet je donela dečaka dugačkog pedeset i dva centimetra i teškog oko tri i po kilograma.\n- Mirjana se porodila prirodnim putem i oseća se odlično - kaže presrećni tata koji nije prisustvovao momentu kada je njegov sin došao na svet.\n- Porođaj je trajao četiri sata. Sve vreme bio sam ispred porođajne sale i jedva čekao trenutak kada ću prvi put ugledati svog sina. Kada se to i dogodilo bio sam toliko uzbuđen da to ne mogu da opišem. Stefan je krupna beba, podseća na jednomesečne mališane, ima dugačku kosu i za sada ne plače. U svoj dom, njega i svoju verenicu, doveo sam u ponedeljak - otkriva poznati voditelj i urednik koji će se svojoj dragoj na večnu ljubav i vernost zakleti sledeće godine.\nViše o ovoj temi pročitajte u novom broju magazina Story, koji je u prodaji od 25. avgusta.\nTAGOVI: Venčanjesrećarođenje bebe123Mirjana LazarevićSrđan Predojević


Ovo je najveća donacija koju je naša država dobila za borbu protiv pandemije koronavirusa\nAvion kompanije Air Asia dopremio je kontingent zaštite opreme u Bosnu i Hercegovinu kao donaciju Vlade Malezije. Ranije je saopćeno da se radi o deset tona medicinske opreme u okviru koje je i dva miliona zaštitnih maski.\n”Pomoć je poslala malezijska vlada, riječ je o do sada najvećoj donaciji koju je naša država dobila za borbu protiv pandemije koronavirusa. Međunarodni aerodrom Sarajevo nastavlja da obavlja funkciju zračnog mosta, putem kojeg se u našu zemlju dostavlja vrijedna medicinska pomoć”, kazala je Sanja Bagarić, glasnogovornica Aerodroma.\nPodjsećamo redsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Šefik Džaferović razgovarao je 1. aprila s premijerom Malezije Muhyiddinom Yassinom o situaciji vezanoj za pandemiju koronavirusa u Bosni i Hercegovini.\nTada je iz Predsjedništva BiH navedeno sljedeće: “Premijer Yassin najavio je da će Malezija, koja se i sama suočava sa problemima izazvanim pandemijom, nastaviti da pomaže Bosni i Hercegovini i u narednom periodu. Premijer Yassin uputio je poziv predsjedavajućem Džaferoviću da odmah po okončanju pandemije posjeti Maleziju, kako bi dvije države dodatno unaprijedile svoje bilateralne odnose i ekonomsku saradnju”.


Stotine stranih medija zainteresovano za „Gala veče“ - Kineski Radio Internacional\nStotine stranih medija zainteresovano za „Gala veče“\n2020-01-20 14:42:55 | CRI\n„Gala veče“ povodom proslave Praznika proleća biće održano 24. februara u organizaciji Kineske medijske grupe. Umetnički program i primena najnovije tehnologije na „Gala večeri“ privlače veliku pažnju globalnih mediji. Prema aktuelnim statističkim podacima, više od 460 medija u više od 170 zemalja i regiona širom sveta planira da izveštava o ovom događaju.\nStotine stranih televizijskih stanica i novih medijskih platformi emitovaće „Gala veče“. Među njima je oko 280 medija iz SAD-a, Velike Britanije, Japana, Brazila, Singapura, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Malezije, Tajlanda i Laosa koji će emitovati deo ili čitavu emisiju.\nBioskopi i televizijske stanice u Italiji, Australiji, Ujedinjenim Arapskim Emiratima, Indiji i još 20-ak zemalja i regiona emitovaće višejezične verzije „Gala večeri“ u produkciji KMG-a. Pored toga, Sankt Peterburg će 24. februara organizovati događaj pod nazivom "Hiljade ljudi koji gledaju Gala veče u organizaciji Kineske medijske grupe", kako bi publici predstavio tradicionalne običaje tokom Prolećnog festivala.


Evropski parlament mladih Srbije je od 6. do 7. aprila ove godine u Leskovcu održao 9. Outreach Weekend Evropskog parlamenta mladih Srbije.\nOva konferencija je okupila oko 60 mladih ljudi iz Srbije od kojih su oko 40 bili mladi srednjoškolci iz grada Leskovca. Na ovoj konferenciji, svi prisutni srednjoškolci su dobili priliku da debatuju, razvijaju svoje sposobnosti, veštine kao i engleski jezik.\nNakon događaja svi su postali potencijalni kandidati za učešće na 12. Nacionalnoj konferenciji Evropskog parlamenta mladih Srbije nakon koje će imati priliku da učestvuju na tri godišnja Međuanarodna zasedanja Evropskog parlamenta mladih koji čine centralne događaje naše međunarodne organizacije i okupljaju preko 900 mladih učesnika iz cele Evrope u cilju razvijanja ujedinjenog glasa mladih o aktuelnim temama, koji se u vidu rezolucija šalju Evropskom parlamentu kao predlog rešenja.\nEvropski parlament mladih Srbije je osnovana 2006. godine kao deo međunarodne omladinske mreže Evropski parlament mladih koja postoji od 1987. godine, a čije su aktivnosti pod patronatom generalnog sekretara Saveta Evrope Torbjorna Jaglanda i predsednika Evropskog parlamenta Martina Šulca.\nEvropski parlament mladih je omladinska organizacija koja postoji u 40 zemalja Evrope i za cilj ima podsticanje inicijative među mladima i njihovo aktivno učešće u rešavanju problema u njihovom okruženju.


Mali Šengen pokrenuo veliku zbrku u regionu ⋆ Balkan PlusBalkan Plus\n16.09.2020 u 14:06\n– To je izvorno prije nekoliko godina podstaknuto inicijativom njemačke kancelarke Angele Merkel, a nastavilo se godinama sa konkretnim uspjesima – navodi Bajer za DW.\n– Tu će se raditi o jačanju saradnje na poljima digitalizacije, investicija, mobilnosti i turizma – navodi Bregu za DW.\n– Možda bi to mogao da postane geopolitički instrument SAD kako bi zadržale uticaj na proces evropskih integracija zemalja Zapadnog Balkana ili na razgovore Srbije i Kosova – kaže on za DW.\n– Ako američka administracija zaista suštinski želi da podrži normalizaciju odnosa između dvije zemlje i njihovo približavanje EU, onda treba da podrži primjenu postojećih inicijativa, a ne da pokreće slične i prodaje ih kao nešto sasvim novo – kaže Valeska Eš iz njemačkog Instituta Aspen.\nVašingtonski sastanak je u Berlinu inače ocijenjen prilično oštro i opisao kao “neokolonijalni mačo-šou”.


Skupština: Poslanici kritikovali dokumentarni film o Vučiću - Infobrif\nObjavljeno 18.02.2020. u 16:27 poslednja izmena 18.02.2020. u 17:00\nOn je pozvao i tužilaštvo za visokotehnološki kriminal da reaguje povodom tvitova Sibina Vukadinovića, kojima se vređa ćerka Aleksandra Vučića i preporučio tužilaštvu da istragom obuhvati i Boška Obradovića čiji je, kako je rekao Marković, „Sibin Vukadinović bliski saradnik“.\nPredsednik Narodne seljačke stranke Marijan Rističević pitao je ministra kulture i informisanja ko finansira seriju Vladalac.\nRističević je dodao da želi da zna da li je „to naručeno od strane albanske mafije“ i istakao da je „N1 piratska i neregistrovana televizija koja sem sebe prikazuje samo propalitete iz Saveza za Srbiju“.\nDrugo pitanje Rističević je uputio direktoru RTS Draganu Bujoševiću kojeg je nazvao „Žuti Bujke“ i pitao po kom kriterijumu se poslanici pozivaju u informativne emisije javnog servisa, jer on kao najaktivniji poslanik nije gostovao nijednom u poslednjih osam godina.\nMinistra Milana Krkobabića Rističević je, kako je rekao, četvrti put pitao da dostavi spisak zadruga sa matičnim brojevima i uplaćenim sredstvima, jer postoje indicije da se veštački osnivaju nove zadruge koje dobijaju višemilionska sredstva, dok prave zadruge ostaju uskraćene.\nPoslanik iz kluba Nova Srbija Pokret za spas Srbije Đorđe Vukadinović pitao je da li ima prostora da i Skupština Srbije usvoji neku deklaraciju u kojoj bi podržala zaključke skupštine Republike Srpske u vezi sa antidejtonskim delovanjem Ustavnog suda.\nOn se osvrnuo na nekoliko hapšenja zbog malverzacija prilikom izgradnje fabrike vode i rekao da se „kola lome na loklanim igračima“ jer je kad se fabrika otvarala pravila svečanost, a kad je propala nije bilo specijalnih emisija i odgovornosti nadležnih iz države.


Brent Sadler, CNN-ova zvezda, otišao sa N1? - BIGportal.ba\nApril 1, 2019 April 3, 2019 077\nĆosić je zaštitu tražio zbog pretnji od strane državnih organa, kao i pretnji upućenih njemu i glavnom i odgovornom uredniku agencije Beta.\nMnogi su iznenađeni iznenadnim aktivnostima direktora N1, i to baš nekoliko dana pošto se na srpskom medijskom tržištu pojavila još jedna televizija koja se emituje takođe na SBB kablovskoj mreži.\nKolege sa N1 kažu da je Nova S televizija unela veliki nemir u njihovu kuću, kao i da se direktor i voditelj emisije “Presing” zabrinuo i zbog povratka Olje Bećković sa njenom emisijiom “Utisak nedelje” na Nova S TV. Strah od pada gledanosti i rejtinga emisije međutim nije jedini razlog dizanja medijske prašine oko navodnih napada na ovu medijsku kuću.\nSve su ovo razlozi koji brinu vlasnika i direktora televizije N1 pa stručnjaci kažu da je to bio stvarni povod za skretanje pažnje na televiziju, koristeći navodne pretnje i pritiske od strane vlasti za pokušaj da zadrže licencu i prikriju skandal koji će nastati objavljivanjem Sadlerovog pisma, ali i “Hardingovog izveštaja”, koji je KKR grupa naručila prošle godine kako bi analizirala nivo profesionalnog izveštavanja na ovoj televiziji.\nPodsetimo, u pismu koje je objavljeno na sajtu televizije N1, između ostalog navodi se da je “od početka emitovanja programa, 2014. godine, N1 Srbija izložen permanentnim pritiscima, etiketiranju i kampanji obeshrabrivanja, koji dolaze od najviših funkcionera vlade i vladajuće koalicije uključujući i predsednika države”.\nZbog toga je, dodaje se, Adria News iz Luksemburga, vlasnik televizije N1, uputila pismo na više od 130 adresa međunarodnih i nevladinih organizacija, medijskih asocijacija, kao i Evropske unije za molbom da učine sve “da se pritisci na N1, kao i druge nezavisne medije u Srbiji smanje i omoguće minimalni uslovi za njihovo funkcionisanje”.\nRedakcija B92 ovim povodom kontaktirala je i Brenta Sadlera i Nikosa Statopulosa, partnera u fondu BC Partners. Do objave ovog teksta Sadler se nije javio na pozive redakcije.\nPosle više pokušaja da redakcija pitanje postavi Statopulosu, on nas je uputio na PR službu, odakle smo dobili odgovor da ne mogu da daju komentar o eventualnom povlačenju licence N1 od strane CNN i da je to pitanje za CNN.\nIslamoviću samo 14 mjeseci zatvora za zločine nad Srbima u Brodu\nJapan: Novi car donosi eru “reda i harmonije”\nSrbin izbo ženu u Italiji, vidio je kroz prozor sa drugim


Po drugi put “oborena” izgradnja GP Osoje vrijednog pet miliona KM – ASinfo Portal\nPo drugi put “oborena” izgradnja GP Osoje vrijednog pet miliona KM\n17.03.2022. / 16:13\nBANJALUKA – Tri mostarske firme i jedna iz Posušja uspjele su da pred Kancelarijom za razmatranje žalbi BiH obore odluku Uprave za indirektno oporezivanje (UIO) BiH o izboru najpovoljnijeg ponuđača za izgradnju graničnog prelaza (GP) Osoje vrijednog skoro pet miliona, saznaje portal CAPITAL.\nUIO je postupak javne nabavke radova na izgradnji GP Osoje pokrenula još u septembru prošle godine, a krajem decembra izabrala je najpovoljnijeg ponuđača, odnosno grupu firmi koju čine „Hering“ Široki Brijeg, „Elcom“ Tuzla, „M.M.“ Dizdar, „ZT Tehnozaštita“ Mostar i „Colorex“ Mostar.\nS druge strane, kompanije „KTM Brina“ iz Posušja i „Projecta“, „Alfa therm“ i „Promark“, sve tri iz Mostara, bile su nezadovoljne izborom UIO te su se žalile Kancelariji za razmatranje žalbi BiH krajem januara ove godine.\nUz zamjerke tehničke prirode, izrazili su sumnje da je suprotna grupa kompanija dostavila UIO fiktivne ugovore koje je zaključila s određenim licima koje će angažovati kao stručno osoblje.\nKancelarija je ocijenila da je žalba osnovana u određenim dijelovima te je usvojio. Istakli su da je potrebno poništiti Odluku o izboru najpovoljnijeg ponuđača i predmet vratiti UIO na ponovni postupak.\nU tenderu iz septembra 2021. godine vidljivo je da je izvođenje radova na izgradnji GP Osoje procijenjeno na iznos od 4.270.000 KM bez PDV-a. Kada se uračuna porez, granični prelaz trebalo bi da košta 4.995.900 maraka.\nPrethodno je tender bio raspisan i u septembru 2020. godine, ali je poništen u martu 2021. godine.\n„Cijene prihvatljivih ponuda su znatno veće od osiguranih sredstava za predmetnu nabavku“, naveli su tada iz UIO.\nGranični prelaz Osoje nalazi se u opštini Posušje i uvršten je u one granične prelaze koji su, osim za prelaz putnika, predviđen je i za promet robe.\nTagovi: GO Osojeuio bih\nVlada istrajna u sprovođenju reforme javnih preduzeća\nVlada RS predlaže ukidanje akciza na gorivo na mjesec dana


Proizvodnja paprike u 2019\n30 jun 2019 10:10\t#38033 od Ivanović Borko\nIvanović Borko je napravio novu temu: Proizvodnja paprike u 2019\nSam početak proizvodnje rasada paprike namenjen za rasadjivanje na otvorenom nije išao na ruku poljoprivrednim proizvođačima iz čačanskog kraja pre svega zbog niske t ,smanjenja svetlosti i neadekvatnim načinom proizvodnje rasada.\nU zavisnosti od planiranog rasađivanja setva je izvršena 35 do 40 dana (oko 10 aprila) pre planiranog iznođenja na stalno mesto. Kada je rasad stasao za rasađivanje usledilo je izuzetno loše vreme pre svega za pripremu zemljišta i postavljanje banaka na kojima bi se paprika rasadila. Kasnilo se 15 do 20 dana od planiranog termina tako da će sve to sigurno uticati i na prinos i na kvalitet ploda paprike i verovatno i na cenu proizvoda. Poljoprivrednici koji su uspeli na vreme da proizvedu rasad i na vreme izvršili rasađivanje paprike kod njih je situacija mnogo bolja i mogu očekivati uspešnu proizvodnju i ako se ponovi prošla godina što se tiče cene svakako će ostvariti značajna novčana sredstva.\nBorko Ivanović PSSS Čačak


Politika\t19.03.2019 18:21\nPrvi put u istoriji poslovanja „Koka-kola” je objavila podatke o njihovoj proizvodnji plastike. Prema njihovim podacima ovaj američki gigant je u 2017. godini proizveo čak tri miliona tona plastike. To otprilike znači da samo u jednom minutu ova kompanija proizvede oko 200 hiljada flaša, to jest 108 milijardi boca godišnje, prenosi Gardijan. Analizom svetske potrošnje jednokratnih plastičnih proizvoda, cilj je bio da se proizvođači pozovu na transparentniji prikaz proizvodnje plastike. Kako „Gardijan” piše, „Koka-kola” je jedna od čak 31 svetske kompanije koja je objavila podatke o svojoj potrošnji, ali i proizvodnji ovog štetnog materijala. Ove kompanije godišnje zajedno proizvedu gotovo 8 miliona tona plastike. Tako, na primer, „Nestle” godišnje proizvede 1,7 miliona tona jednokratne plastike, „Unilever” 610 hiljada tona, a „Danone” 750 hiljada tona.\nJavni izlazak kompanija s podacima o godišnjoj potrošnji plastike je svakako veliki korak ka transparentnijem poslovanju. Moramo raditi na smanjenju količine plastike u svetu, a do 2025. godine taj bi broj trebalo svesti na minimum, prenose svetske agencije za zaštitu životne sredine.\nSa druge strane, čak 150 najvećih kompanija na svetu koje su potpisnice Sporazuma o smanjenju proizvodnje plastike i dalje odbijaju da objave podatke o njihovoj proizvodnji. Među kompanijama koje nisu želele da objave te podatke, između ostalog i američki „Pepsi”, kao i poznati modni brendovi „Ejč end em” i „Barberi”, kao i trgovački lanci „Marks end Spenser” i „Volmart”.\nInače najveće svetske kompanije su se potpisivanjem ovim sporazumom obavezale, između ostalog, da bi svako jednokratno plastično pakovanje trebalo da zamene onim recikliranim ili višenamenskim, kao i da do 2025. godine razviju i počnu da proizvode biorazgradiva plastična pakovanja.


RTVTK | RTVTK - Set federalnih zakona iz oblasti finansija, u fokusu su razgovora kantonalnih sa federalnim premijerom (VIDEO)\nSet federalnih zakona iz oblasti finansija, u fokusu su razgovora kantonalnih sa federalnim premijerom (VIDEO)\nZakon o porezu na dohodak, Zakon o pripadnosti javnih prihoda, kao i Analiza parafisklanih nameta koji opterećuju privredu, u ovoj će godini biti u fokusu djelovanja različitih nivoa vlasti u Federaciji BiH. premijer TK Bego Gutić smatra da je u ovom trenutku Zakon o pripadnosti javnih prihoda među ključnim za ovaj kantona. S tim u vezi, na sastanku sa federalnog sa kantonalnim premijerima i ministrima finansija, još jednom je ukazano na potrebu donošenja novog zakonskog rješenja.\n„Oni kantoni koji se smatraju štećenim još jednom su tražili od Federalnog premijera da se ta aktivnost ubrza. Dobili smo uvjerevanja da ćemo, konačno u 2017.godini, dobiti, ili novi zakon ili da će biti donesene izmjena i dopune postojećeg Zakona o pripadnosti javnih prihoda. Predstoji teška politička borba da kanton dobije ono što mu pripada,“ pojašnjava Bego Gutić, premijer TK.\nPrema predloženom, neoporezivi dio dohotka, shodno zakonu čije donošenje se očekuje, trebalo bi da bude 750 maraka. S tim u vezi, premijer Gutić smatra da će i novi Zakon o porezu da dohodak negativno uticati na Tuzlanski kanton.\n„Ako uzmemo u obzir da je u privredi na području TK zaposleno oko 78 hiljada, čiji je prosjek plaća 700 do 750 KM, to znači da će 78 hiljada dohodaka biti neoporezivo,“pojašnjava premijer Gutić.\nPri tome premijer TK Bego Gutić navodi i da plaće 15 hiljada budžetskih korisnika nemaju visok prosjek, tako da i javni sektor nije finansijski posebno jak.\n„Mi smatramo da ćemo kao kanton i svi drugi kantoni koji nemaju visoke plate biti oštećeni, a da će kantoni koji imaju visoke plate, poput sarajevskog, na naki način ponovo prifitirati. To na nivou federacije može, u konačnoj računici, pokazivati nulti efekat, ali sigurno je da će neki kantoni, ponovo, biti oštećeni,“ ističe premijer TK Bego Gutić.\nReforme koje su Agendom predviđene za 2016.godinu TK je proveo. Što se tiče odgovora koje Tuzlanski kanton treba dostaviti, shodno, Upitniku Evropske komisije taj će posao biti završen do zadatog roka 31.januara.\nAžurirano: Srijeda, 20 Listopad 2021 21:35


PRIRODNO SA ‘BAUER’-om — Bauer\nPosebnu pažnju posvećujemo kvalitetu života u stambenim prostorima i načinu na koji su izgrađeni, paroprosnusnosti zidova i izolaciji objekta, hemijskom zagađenju kao i kvalitetu vazduha u unutrašnjosti. BAUER objedinjuje vrhunsku stručnost u oblasti specijalnih hemijskih sredstava sa poznavanjem tržišta, što mu omogućuje da predstavi jedinstvene promotivne proizvode zasnovane na prirodnim, obnovljivim sirovinama, uz neprestanu usredsređenost ka potrebama krajnjeg korisnika i stalan dodir sa procesom proizvodnje.\nSindrom ‘bolesne’ zgrade\nIspitivanja sprovedena u Zajedničkom istraživačkom centru (JRC) Evropske Komisije o kvalitetu vazduha u stambenim objektima dovela su do zaključka da kontaminacija vazduha u unutrašnjosti objekta može biti i 2 do 3 puta opasnija od zagađenja vazduha u spoljašnjoj okolini. Naime, mikroklima u unutrašnjosti objekta, u kombinaciji sa hemijskim zagađenjem, značajno utiče na kvalitet životnog prostora, a time i na naš osećaj blagostanja.\nPrema procenama Svetske Zdravstvene Organizacije, 20% stanovništva zemalja na zapadu boluje od sindroma ‘bolesnih zgrada’ (glavobolje, mučnina, razdražljivost, povećanje broja alergijskih reakcija i astme kod dece i mladih), čiji se uzroci povezuju sa lošim kvalitetom građevinskih materijala hemijskog porekla i nezadovoljavajućih svojstava ‘disanja’ objekata.\nPrimena ekoloških i prirodnih materijala, koji ne oslobađaju štetne supstance, može doprineti stvaranju povoljne mikroklime u unutrašnjosti objekata zahvaljujući prirodnim svojstvima paropropusnosti i visoke energetske efikasnosti, i doprinosi ostvarenju potrebe da se stambeni objekti približe prirodi i da se trenutno obezbedi osećaj udobnosti i blagostanja.\nNa energetsku potrošnju građevinskog sektora otpada 40% ukupne potrošnje energije i 45% ukupne količine ispuštenog ugljen-dioksida na državnom nivou. Ušteda energije u cilju očuvanja životne sredine i unapređenje energetskog i ekološkog učinka objekata čini osnovu filozofije zelene gradnje. Kroz primenu prirodnih izolacionih obloga i paropropusnih izolacionih maltera obezbeđuje se optimalna izolacija objekata, uz istovremeno očuvanje paropropusnosti zidova u cilju postizanja prijatne atmosfere unutar objekata, što ih čini isplativijim u pogledu troškova za grejanje i hlađenje, a takođe i zdravijim i ekološki prihvatljivijim.


TOB na godišnjem samitu Svetske federacije gradova u turizmu - News - Turistički svet\nTOB na godišnjem samitu Svetske federacije gradova u turizmu\nTuristička organizacija Beograda učestvuje na godišnjem samitu Svetske federacije gradova u turizmu WTCF, čiji je Beograd član od 2016. godine i koje se ove godine održava u Helsinkiju od 2. do 4. septembra.\nWTCF je organizacija koja okuplja preko 200 članova od čega 145 gradova i 73 institucije, posvećenih globalnoj saradnji u turizmu, sa posebnim akcentom na pristupu kineskom tržištu koje sa udelom od 20% ukupnog turističkog prometa, predstavlja najveće turističko tržište na svetu.\nBeograd na ovogodišnjem samitu, čija osnovna tema je koncept „pametnih gradova“ u turizmu, predstavlja Miodrag Popović, direktor TOB, koji je u Helsinkiju imao više razgovora sa predstavnicima grada domaćina, ali i priliku da našu turističku ponudu predstavi posebno g. Sivenu Šuu iz Ministarstva kulture i turizma NR Kine kao i gđi. Veb Šućiong, zameniku generalnog direktora departmana za kulturu i turizam.\nPosebno značajni su bili razgovori koji su se odnosili na alate na društvenim mrežama kao i napredak u svom vidovima komunikacije i plaćanja putem interneta ali i mogućnost dolazaka kineskih gostiju u Beograd preko Helsinkija, posle uvođenja direktne linije kompanije Air Serbia između Beograda i Helsinkija.


Maja Kojovic – Page 35 – ZZJZ FBiH\nNovostiBy Maja Kojovic December 14, 2020\nEpidemiološka situacija u Federaciji BiH- ponedjeljak, 14.12.2020. godine (presjek stanja u 12h)\nU protekla 24h, Zavodu za javno zdravstvo Federacije BiH prijavljena su 872 uzorka, od kojih je 238 pozitivno na SARS-CoV-2. Novi slučajevi registrirani su u svim kantonima/županijama u Federaciji BiH, osim u Bosansko-podrinjskom i Posavskom. Do sada je testirano ukupno 307 606 uzoraka, a SARS-CoV-2 je potvrđen kod 65 423 osobe.\nEpidemiološka situacija u Federaciji BiH- nedjelja, 13.12.2020. godine (presjek stanja u 12h)\nNovostiBy Maja Kojovic December 13, 2020\nU protekla 24h, Zavodu za javno zdravstvo Federacije BiH prijavljeno je 1610 uzoraka, od kojih je 699 pozitivno na SARS-CoV-2. Novi slučajevi registrirani su u svim kantonima/županijama u Federaciji BiH. Do sada su testirana ukupno 306 734 uzorka, a SARS-CoV-2 je potvrđen kod 65 185 osoba.\nEpidemiološka situacija u Federaciji BiH- subota, 12.12.2020. godine (presjek stanja u 12h)\nNovostiBy Maja Kojovic December 12, 2020\nU protekla 24h, Zavodu za javno zdravstvo Federacije BiH prijavljena su 1934 uzorka, od kojih je 453 pozitivno na SARS-CoV-2. Novi slučajevi registrirani su u svim kantonima/županijama u Federaciji BiH, osim u Bosansko-podrinjskom. Do sada su testirana ukupno 305 124 uzorka, a SARS-CoV-2 je potvrđen kod 64 486 osoba.


7 Maj 2021 - 18:31 Vesti Link\nAston Martin je u prvom kvartalu 2021. zabeležio prodaju od 1353 vozila.\nOd tog broja čak 746 primeraka čini lukuzni SUV model DBX, čiji udeo je tako u ukupnoj prodaji ove marke iznosio 55 odsto.\nTo takođe znači da je prodaja Aston Martina više nego udvostručena u poređenju sa istim periodom prošle godine, iako je prodaja tada pogođena raznim lokdaunima povezanim sa koronavirusom, posebno u Kini.\nPrihodi Aston Martina su porasli za 153% na godišnjem nivou, na 224 miliona funti, što je premašilo očekivanja tržišnih analitičara. Kompanija je prijavila gubitak od 38,1 miliona funti za prvi kvartal, mada je to poboljšanje, s obzirom na nedavne probleme kompanije.\nU Aston Martinu navode da njihovi planovi za 2021. ostaju nepromenjeni, sa ciljem da se proda oko 6000 autombila, a očekuje se da će se povećati i zarada. Srednjoročni planovi kompanije uključuju cilj da se godišnje proda oko 10.000 automobila do 2024/25.


Prve serije ruske vakcine proizvedene u Uzbekistanu\nPrve serije ruske vakcine Sputnik V protiv korona virusa proizvedene su u pogonima laboratorija Jurabek u Uzbekistanu, navodi se u saopštenju ruskog Fonda za direktna ulaganja (RDIF).\nVakcina proizvedena u Uzbekistanu koristiće se u nacionalnom programu vakcinacije, stoji dalje u saopštenju, preneo je Tas s.\nSputnjik V je sertifikovan u zemlji februara 2021. godine.\nRDIF je organizovao transfer tehnologije za proizvodnju vakcine u Uzbekistanu.\nVREDI KOD MILIONA RUSA Sputnjik V nema nove neželjene efekte\nSerije za validaciju su otpremljene u centar Gamaleja radi kontrole kvaliteta, navode iz Fonda i dodaju da komercijalna proizvodnja Sputnjika V podleže uspešnoj kontroli kvaliteta validacionih serija.\nDo danas je vakcina Sputnik V registrovana u 69 zemalja širom sveta sa ukupnom populacijom od preko 3,7 milijardi ljudi.\nPodaci do kojih su došla regulatorna tela brojnih zemalja tokom vakcinacije stanovništva, uključujući Argentinu, Bahrein, Mađarsku, Meksiko, San Marino, UAE i druge, pokazuju da je Sputnjik V jedna od najsigurnijih i najefikasnijih vakcina protiv korona virusa.\nFon der Lajen: "Za odobrenje Sputnjika V nedostaju validni podaci"\nNE PRIZNAJU JE SVE EVROPSKE ZEMLJE Gde se može, a gde ne može sa indijskom verzijom AstraZeneke koju daju u Srbiji\nHRVAT NA ČELU ČILEA? On je glavni kandidat za predsednika\nU Čileu se u novembru održavaju predsednički izbori. Jedan od kandidata je poreklom iz Hrvatske. Reč je o 35-godišnjem Gabrijelu Boriću. Njegovi preci su sa ostrva Ugljana, koje je i Gabriel posetio 2010. godine.\nKina poslala 19 BOMBARDERA ka Tajvanu: Peking besan zbog zahteva Taipeja da se pridruži transpacifičkom partnerstvu\nKina je poslala 19 borbenih aviona ka Tajvanu, u velikoj demonstraciji moći nakon što su tajvanske vlasti izrazile nameru da se pridruže Sveobuhvatnom i progresivnom sporazumu o transpacifičkom partnerstvu.\nUŽAS U INDIJI Devojčicu grupno silovala 33 muškarca\nPetnaestogodišnju devojčicu silovala je u nekoliko navrata grupa od 33 muškaraca u poslednjem, šokantnom slučaju seksualnog nasilja u Indiji.\nBivši nacista umro u Kanadi pre izručenja\nBivši nacista Helmut Oberlander umro je Kanadi pre zaključenja saslušanja o njegovoj deportaciji, javili su kanadski mediji.\n"Nemojte se vakcinisati": Snimak kamiona sa neobičnim sloganom postao viralan, evo zašto (FOTO)\nSnimak kamiona pogrebnog preduzeća sa nesvakidašnjim sloganom postao je viralan.\nSTRŠLJENI NAPALI ĐAKE Hrabra pripadnica Hrvatske gorske službe spasavanja zadobila 10 UBODA\nU napadu stršljena na učenike i nastavnike OŠ Antuna Kanižlića u Požegi koji se dogodio u četvrtak prepodne, petoro učenika i dvoje nastavnika i jedna pripadnica Hrvatske gorske službe spasavanja (HGSS-a) Požega pretrpeli su ubode ovih insekata, zbog čega im je pružena lekarska pomoć, ali su vrlo brzo nakon obrade pušteni svojim kućama.\nŠvedska razmatra davanje treće doze vakcine protiv kovida\nŠvedska razmatra davanje treće doze vakcine protiv korona virusa većem delu populacije iz straha da zaštitni efekat dve doze vakcine nije dovoljan, te da bi vremenom mogao da počne da opada, saopštila je danas Agencija za javno zdravlje.\nRusija testira sistem "bastion" kod Krima, NATO vežba u Ukrajini\nRuska mornarica vežbala je gađanje ciljeva u Crnom moru kod obala Krima koristeći raketni sistem "bastion", potvrdilo je danas rusko Ministarstvo odbrane.\nEpidemiološka karta EU: Balkan u "crvenom", evo gde je NAJGORE\nSkoro sve zemlje u regionu, osim Mađarske, nalaze u crvenoj zoni na epidemiološkoj karti Evropske unije, koju je danas objavio Evropski centar za prevenciju i kontrolu bolesti (ECDC).\nPALA ODLUKA: EU uklonila Srbiju sa "zelene liste", evo šta to znači\nEvropska unija je uklonila Srbiju sa takozvane "zelene liste" trećih zemlja čijim građanima je dozvoljen ulazak u EU na osnovama dobrih epidemioloških parametara.\nPremijerka Novog Zelanda najavila ukidanje karantina - ako se vakciniše dovoljno ljudi\nPremijerka Novog Zelanda Džasinda Ardern izjavila je danas da bi njena država trebalo da teži stopi vakcinacije od 90 odsto, i da bi mogla odustati od strogog lokdauna uvedenog zbog korona virusa kada se vakciniše dovoljan broj ljudi.\nRusija šalje ljude na MESEC: Počele pripreme za novu svemirusku misiju\nRusija je počela pripreme za slanje čoveka na Mesec, a sredstva su već izdvojena za ovaj projekat, navodi se u dokumentu koji je objavio "Roskosmos".\n"Porodica se srušila i NESTALA ZBOG PROKLETE DROGE" Ana Nikolić frapirala: "Odgovaraćete i platiti ogromnu kaznu"\nŠOK! VODITELJKA DOBILA OTKAZ NA "PINKOVOJ" TELEVIZIJI: "Stavljena je tačka, raskinuli smo ugovor"\n"BILA SAM KLINIČKI MRTVA" Jezivi snimci zadrugarke Deniz: Nepomično leži na bolničkom krevetu, za sve krivi poroci\n"Džejms Bond Šona Konerija u osnovi je bio silovatelj" Reditelj podigao buru izjavom, oglasila se i producentkinja


Dan online - Politika: Bojkot nije održivo rješenje - 2019-10-16\nPolitika AIVO ORAV PORUČIO DA CRNOJ GORI TREBAJU OPIPLJIVIJI REZULTATI U BORBI ZA VLADAVINU PRAVA\nSa sastanka Bojkot nije održivo rješenje\nAmbasador Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori Aivo Orav ocijenio je juče da bojkot parlamenta i nedostatak istinskog političkog dijaloga nijesu održivi za zemlju koja je u procesu pregovaranja za članstvo u EU. On je prisustvovao sjednici Zajedničkog savjetodavnog odbora Evropskog odbora regija i Crne Gore u Tivtu. U fokusu sjednice bila je infrastruktura i uloga industrije u ekonomskom razvoju na mjesnom nivou.\n– Sada je od ključnog značaja da donesete opipljivije rezultate, rezultate koje je moguće pratiti. Progres u oblastima temeljnih prava i vladavine prava su od ključnog značaja, i to je zapravo nešto što je prava osnova za pregovore o pristupanju. Crna Gora mora da se iskaže kada su u pitanju procesi reformi, pogotovo kada je u pitanju sloboda medija, borba protiv korupcije i naravno trgovina ljudima – istakao je Orav.\nOn je dodao da je EU do sada donirala više od 25 miliona eura za finansiranje projekata u Crnoj Gori, a da se u narednom periodu planira još sredstava.\n– Samo je u oblasti upravljanja otpadom i u oblasti vodoprivrede EU uložila sedam miliona eura. Radilo se na sanaciji jednog odlagališta u blizini Cetinja – kazao je Orav i pozvao opštine da se uključe u ranu fazu pripreme projekata od značaja kako ne bi dolazilo do odlaganja projekata.\nGlavni pregovarač Crne Gore sa Evropskom unijom Aleksandar Drljević je istakao da je u poslednjem izvještaju Evropske komisije u Crnoj Gori prepoznat napredak u oblasti vladavine prava, u kojem se navodi da je Crna Gora umjereno spremna za primjenu pravne tekovine i standard Evropske unije.\n– Država je ispunila sve preduslove za otvaranje jedinog preostalog pregovaračkog poglavlja – 8, konkurencija, za koje se nadam da će države članice donijeti afirmativnu odluku – kazao je Drljević.\nPredsjednik opštine Tivat Siniša Kusovac izrazio je nadu da će rad odbora rezultirati razmjenom novih ideja, predloga i rješenja za unapređenje.


RTS :: Aerodrom u Hongkongu i dalje zatvoren, Kina obavlja vežbe blizu granice\nSvet Aerodrom u Hongkongu i dalje zatvoren, Kina obavlja vežbe blizu granice\nutorak, 13. avg 2019, 13:15 -> 17:29\nVeć drugi dan letovi sa aerodroma u Hongkongu su obustavljeni zbog protesta, nakon što su demonstranti zauzeli sve terminale. Na društvenim mrežama pojavili su se snimci na kojima se vide oklopni transporteri Narodne policije kako idu ka lokaciji u Šenženu gde se održavaju vežbe, prenosi AP.\nAerodrom u Hongkongu, jedan od najprometnijih na svetu, otkazao je od juče sve letove, pošto je nekoliko hiljada demonstranata koji traže demokratske promene ušlo na glavni terminal.\nZvanični Peking navodi da su vojska i jedinice obaveštajnih službi počele velike vojne vežbe, koje nikako nisu povezane sa uličnim neredima, a koje se održavaju u Šenženu, udaljenom 25 kilometara od Honkonga.\nAmerički Es-En-Bi-Si prenosi da je službeni list Komunističke partije Kine "Pipl dejli" objavio na društvenim mrežama da je Narodna oružana policija u Šenženu spremna da spreči "nerede, uznemiravanja, veliko nasilje i zločin i pitanja socijalnog osiguranja u vezi s terorizmom".\nKako dalje navodi Es-En-Bi-Si, u kineskom izdanju Global tajmsa jutros je objavljena vest da "ukoliko hongkonški demonstranti ne mogu da pročitaju signal o naoružanoj policiji koja se okuplja u Šenženu, oni traže samouništenje".\nUN: Zbog turske operacije u Siriji izmešteno 160.000 civila\nHiljadu američkih vojnika ostaje na Bliskom istoku\nKurdi u kontraofanzivi, Turska tvrdi da je "oslobodila" 1.000 kilometara kvadratnih u Siriji\nwertus Србији ново злато и рекорд у екипној конкуренцији