PREDSEDNIК OPŠTINE STARI GRAD S PREDSTAVNICIMA UDRUŽENJA PENZIONERA: Najavljeno osnivanje opštinskog senior centra\n03.09.2020. 14:56h 03.09.2020. 15:02h\nNa inicijativu predsednika opštine Stari grad Radoslava Marjanovića, danas je u Maloj sali opštine održan sastanak na kojem su prisustvovali predstavnici pet opštinskih udruženja koja se bave pitanjima starih – Opštinsko udruženje penzionera Starog grada, Crveni krst Stari grad, Asocijacija sporta, zdravlja i kulture „Dorćolijada“, Društvo za brigu o starim licima, Udruženje građana „Mimoza“ i Udruženje krematista „Oganj“. Sastanku je prisustvovala i pomoćnica predsednika Maria Markov, zadužena za socijalna pitanja.\nPredstavnici starogradskih udruženja penzionera su sa predsednikom opštine razgovarali o budućoj saradnji sa opštinom, kao i o problemima sa kojima se u poslednje vreme suočavaju, a to su nedostatak prostora za rad i okupljanje, finansiranje različitih programa, kao i nedovoljan broj volontera koji bi pomagali usamljenim i socijalno ugorženim najstarijim građanima.\nPredsednik Radoslav Marjanović najavio je bolju saradnju opštine Stari grad sa opštinskim udruženjima penzionera kroz osnivanje Senior centra, koji je osmišljen kao podrška najstarijim sugrađanima i koji će objediniti sve sadržaje i aktivnosti koje ova udruženja sprovode na opštini. Jedan od ciljeva Senior centra biće da za predstavnike trećeg životnog doba realizuje i sopstvene programe, koji imaju zadatak da aktiviraju lokalnu zajednicu u cilju poboljšanja kvaliteta života strarijih sugrađana.\n„Кao lokalna samouprava želimo da svim penzionerima omogućimo da se na jednom mestu informišu o svim pravima koje imaju, a za koje možda nisu ni znali. Udruženjima ćemo omogućiti da zajedno sve građane informišu o svojim programima, a mi kao opština sa najvećim brojem penzionera, nastavićemo sa pružanjem usluga gerontodomaćica, majstora u kući, volontera, besplatnih pregleda u saradnji sa Domom zdravlja Stari grad, a pružaćemo i pomoć u komunikaciji sa republičkim i gradskim ustanovama radi ostvarivanja različitih prava“, rekao je predsednik Radoslav Marjanović.\nPredstavnici starogradskih udruženja penzionera pozdravili su ovakvu ideju i istakli da je za rešavanje brojnih nagomilanih problema ove kategorije stanovništva u prethodnih nekoliko godina izostala podrška matične opštine. „Ovo je prvi put da smo od strane naše opštine dobili poziv na sastanak. Na opštini Stari grad živi veliki broj penzionera koji hoće da izađu iz kuće, da se bave različitim aktivnostima, pa čak i sportom, ali žele usmenu komunikaciju. Zbog toga podržavamo osnivanje Senior centra, pogotovo što većina nas ima problem sa nedostatkom prostora za rad“, kazao je Dušan Maksimović, predsednik Asocijacije sporta, zdravlja i kulture „Dorćolijada“.


Rukometni savez Srbije na Sajmu sporta\nPOBEDA RUKOMETAŠICA Srbija sa prvog mesta ide na EP i čeka lakše rivale\nRukometašice Srbije pobedile su reprezentaciju Makedoniju sa 35:30 (16:13) i tako u poslednjem kolu kvalifikacione grupe 3 obezbedile prvo mesto u grupi pred žreb za Evropsko prvenstvo.\nSedmerac kakav još niste videli /video/\nPripremajući se za Evropsko prvenstvo koje će biti održano u Srbiji, rukometna reprezentacija Norveške je savladala Egipat sa 29:20, a zvezda utakmice bio je levo krilo pobedničke ekipe Havard Tvedten, ne samo zbog činjenice da je meč završio sa deset pogodaka.\nEHF kaznio Makedonce jer su im rukometaši imali - različite čarape\nEvropska rukometna federacija (EHF) kaznila je Makedoniju sa 500 evra jer su na meču sa Španijom njeni rukometaši igrali u različitim čarapama, prenose makedonski mediji.\nKvalifikacioni meč za odlazak na Svetsko juniorsko prvenstvo između rukometašica Srbije i takozvane selekcije Kosovo trebalo je da bude odigran ovog petka (16 sati) u Kovilovu, ali od toga neće biti ništa.\nDamnjanović i Cvijić u najboljem timu Svetskog prvenstva, Amorim MVP\nUoči finalnog meča Svetskog prvenstva za rukometašice izabran je idealan tim u kom je bilo mesta za dve igračice Srbije.\nButulija za “Blic”: Božu Đurkovića za predsednika Rukometnog saveza\nU Rio smo poslali četiri reprezentacije u ekipnim sportovima, koje se u Srbiju vraćaju sa medaljama. Upravo se zbog toga ceo svet čudi ogromnim uspesima naših takmičara.\nRUKOMETNA SUPERLIGA Zvezda protiv Mokre Gore došla do druge pobede, Kikinda iznenadila Spartak\nRukometaši Crvene zvezde ostvarili su drugi trijumf u Superligi ove sezone, pošto su u petom kolu posle velike borbe savladali Mokru Goru sa 31:29.\nPAD NORVEŠKE Rukometašice Francuske na krovu sveta\nŽenska rukometna reprezentacija Francuske novi je šampion sveta! U finalu Svetskog prvenstva u Nemačkoj ova selekcija bila je bolja od Norveške - 23:21.\nNAMEŠTALI UTAKMICE Naš rukometaš Bojinović i braća Karabatić dobili uslovne zatvorske kazne!\nFrancuski rukometaši, braća Nikola i Luka Karabatić osuđeni su pred sudom u Monpeljeu na uslovnu zatvorsku kaznu od dva meseca i novčano po 10.000 evra zbog učešća u prevari i nameštanju utakmice 2012. godine, dok je naš igrač Mladen Bojinović kažnjen sa četiri meseca uslovno.\nOTVOREN TRENING RUKOMETAŠICA U ARENI Selektor Obradović: Devojke su umorne, ali motivisane i željne dokazivanja\nNajbolje rukometašice Srbije su u sredu u maloj hali Arene odradile jedan od poslednjih treninga pred put na Svetsko prvenstvo koje se igra od 1. do 17. decembra u Nemačkoj.\nRUKOMET Železničar iskoristio prvi kiks Zvezde i probio se na čelo tabele\nRukometaši Železičara savladali su na svom terenu Mokru Goru sa 39:25 i iskoristili kiks Crvene zvezde u 6. kolu Superlige.


Markiranje goriva čeka na saglasnost Ministarstva finansija - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nNacrt izmjena Zakona o energetici, kojim se uvodi procedura markiranja goriva, je pripremljen i nakon dobijanja saglasnosti Ministarstva finansija i socijalnog staranja biće predat u dalju proceduru, saopšteno je Pobjedi iz Ministarstva kapitalnih investicija.\nIz resora kojim rukovodi ministar Mladen Bojanić su kazali da je iz iskustava zemalja regiona, koje su na slične načine uvele kontrole, zaključak da je markiranje svih tečnih goriva naftnog porijekla i biogoriva efikasan način borbe protiv sive ekonomije u ovom sektoru.\nIz Ministarstva kapitalnih investicija su ocijenili da će to unaprijediti kapacitet djelovanja inspekcijskih organa.\n"Povećaće se obim kontrole goriva u malo i veleprodaji (nekoliko puta) i započeće kontrola internih benzinskih stanica i skladišta za sopstvene potrebe", rekli su predstavnici Ministarstva kapitalnih investicija.\nIz tog resora su sredinom oktobra prošle godine Pobjedi saopštili da ne očekuju da se zakon može brzo naći naći u skupštinskoj proceduri, jer je potrebno pribaviti neophodne administrativne saglasnosti, kao i saglasnost Energetske zajednice (EZ), što iziskuje određeno vrijeme.\nMinistar finansija, Milojko Spajić, je u oktobru prošle godine najavio prvo uvođenje markiranja goriva, od kojeg je očekivao smanjenje sive ekonomije i otvaranje prostora za promjenu akcizne politike.\nIz Ministarstva kapitalnih investicija, su nakon toga saopštili da smatraju da donošenje zakona o energetici ne treba da bude uslov za razgovor o politici akciza na naftne derivate.\nMarkiranje goriva se odnosi na količine derivata koji se uvezu, odnosno stave u promet na crnogorsko tržište. Sistem podrazumijeva da u svakom trenutku količina markera na kontrolnom mjestu mora proporcionalno odgovarati količini markera kojom je gorivo označeno prilikom uvoza. Ukoliko se utvrdi da nije tako, protiv firme se pokreće prekršajni postupak.\nSve vrste goriva skuplje su od 18. januara tri do šest centi, pa benzin košta 1,45 EUR odnosno 1,49 EUR, a dizel 1,34 EUR.\nPredstavnici oba sindikata traže da parlament hitno raspravlja o cijeni goriva, koje je prošle godine poskupilo ukupno 16 puta, a od početka ove dva puta, ili 30 odsto u odnosu na početak prošle godine.


In Store | Na licu mesta | Kompanija Suncokret dobitnik priznanja Inovativni Preduzetnik\nKompanija Suncokret doo iz Hajdukova, dobitnik je priznanja Inovativni Preduzetnik 2019. godine koje kompanija EY (Ernst&Young) u Srbiji dodeljuje osmu godinu zaredom\nKompaniju je osnovao Ivan Perčić 1989. godine i bave se proizvodnjom zdrave hrane u Srbiji i regionu.\nSuncokret 30 godina kasnije, u svom portfoliju ima 7 grupa proizvoda pod brendom Granum koji su veganski, bez glutena ili organski.\nNa svečanosti koja je ovim povodom održana u hotelu Hyatt, nagradu “Inovativni preduzetnik 2019. godine” su u ime kompanije “Suncokret” primili Ivan Perčić, osnivač, i Ksenija Perčić Albunović, direktor sektora za prodaju i marketing.\nVeoma smo počastvovani što je rad naše porodične firme prepoznat od strane stručnog žirija i što smo osvojili ovo prestižno priznanje. Temelj naše kompanije oduvek su bile inovacije – i to posebno one koje se tiču novih proizvoda. Kroz dosadašnju istoriju imali smo inovativne proizvode i na domaćem i na evropskom tržištu a danas su ti nekadašnji noviteti u našoj standardnoj ponudi, kao npr. devičansko susamovo ulje, bundevin i konopljin puter, balzamiko sirće od nara i bezglutenski proteinski krekeri, rekao je Ivan Perčić, osnivač najinovativnije kompanije u Srbiji 2019. godine.\nNaši proizvodi su jedinstvenog sastava, bez štetnih sastojaka, istovremeno i ukusni i hranljivi i, što je najvažnije, prepoznati i prihvaćeni od strane potrošača. Priznanje koje smo sada dobili i od stručne javnosti, za nas će biti snažan podstrek da opravdamo titulu inovativnog preduzetnika i u narednim godinama, stvaramo nove i jedinstvene proizvode, dodala je Ksenija Perčić Albunović, direktor sektora za prodaju i marketing.


Izvršitelji iselili stariji bračni par u Vranju - JUGPRESS\nIzvršitelji iselili stariji bračni par u Vranju\nBez krova nad glavom ostao je danas stariji bračni par Đedović iz Vranja, koji su u stanu iz kojeg ih je izvršitelj iselilo proveli više od tri decenije.\nStan se nalazi u zgradi „Lepa Brena“ u glavnoj ulici u koji je danas tačno u podne izvršitelj došao sa više policajaca kako bi iselili Đedoviće.\nStan je prodat zbog duga po kreditu od oko 25.000 evra.\nIako je Đedović prethodnih dana izjavljivao u javnosti da „živ neće izaći iz stana“ ipak je to učinio. Takođe je tvrdio da on i njegova supruga nisu bili obavešteni o licitaciji, niti o tome da će stan u kome žive biti prodat.\nStan u vlasništvu Nade Đedović je bio zalog za kredit koji je 2012. godine Radivoje podigao da bi pomogao sinu da pokrene proizvodnju u sopstvenoj firmi.\nKako nisu mogli da ispoštuju dinamiku plaćanja rata, Euro banka je u dva navrata pokušala izvršenje prodaje stana, da bi iz trećeg pokušaja bio prodat.\nĐedović tvrdi da niko iz njegove porodice nije obavešten o izvršenju niti je primio ikakvo rešenje.\nTo su odmah demantovali iz banke koja mu je odobrila kredit.\nIako je najvaljeno, tokom akcije je izostala podrška građanskih aktivista i građana Vranja, s obzirom da se u zakazano vreme niko nije pojavio.\nU nekim medijima je objavljeno da je stan ovog bračnog para prodat jednom poznatom vranjskom političaru.


Istraživanje: Nespremnost za digitalno doba\nYou are at:Home»Prethodna izdanja»110»Istraživanje: Nespremnost za digitalno doba\nBy Vesna Kovačević on\t 12/05/2017 110\nKompanija Dell je nedavno objavila rezultate poslednjeg istraživanja sprovedenog u saradnji sa firmom Enterprise Strategy Group, koji pokazuju da većina velikih kompanija i dalje zaostaje u procesu digitalne transformacije i modernizacije poslovanja. Nove tehnologije i digitalna transformacija moraju biti na listi top prioriteta u razvoju velikih kompanija, smatraju stručnjaci.\nIstraživanje kompanije Dell pokazuje da je 95 % ispitanika zabrinuto da li će njihovo poslovanje opasti na tržištu, te da li će manje kompanije, koje ulažu u digitalno poslovanje, zauzeti njihovo mesto. Mnogim kompanijama na tržištu potrebno je nekoliko meseci, pa čak i godina da bi sproveli digitalnu transformaciju i izborili se za uvođenje novih tehnologija u poslovanje.\n„Rezultati istraživanja pokazuju da kompanije moraju da optimizuju poslovanje i da počnu da usvajaju prednosti novih tehnologija koje će im omogućiti bržu digitalnu transformaciju. Razlika između malih i velikih kompanija je u tome što su one manje hrabrije i odlučnije u ulaganju u nove tehnologije, pa na taj način dolaze lakše do cilja, povećavaju konkurentnost na tržištu i ubrzavaju poslovanje”, izjavio je Dejvid Golden, predsednik kompanije Dell.\nFaze digitalne transformacije\nIstraživanje ESG 2017 IT Transformation Maturity Curve imalo je za cilj da otkrije na koji način nove tehnologije utiču na razvoj digitalne transformacije u kompaniji i kroz koje faze ona prolazi. Na osnovu odgovora 1.000 različitih kompanija širom sveta o njihovoj organizaciji poslovanja i procesa, određene su četiri faze digitalne transformacije. Prva faza se odnosi na kompanije koje zaostaju u mnogim, a pojedine čak i u svim segmentima digitalne transformacije. Prema istraživanju u ovoj fazi nalazi se 12 % ispitanih kompanija. U drugoj fazi kompanije pokazuju napredak uz minimalno korišćenje novih tehnologija u poslovanju, i kroz nju trenutno prolazi 42 % ispitanih. Treću fazu čini 41 % kompanija. One koriste sve prednosti digitalne transformacije uz umereno primenjivanje novih tehnologija. U četvrtoj fazi se nalazi samo 5% kompanija, koje su skoro u potpunosti primenile ovaj način poslovanja…\nDell Dell kompanija digitalna transformacija digitalno doba Enterprise Strategy Group faze istraživanje kompanije modernizacija nespremnost poslovanje tržište\nUvodnik GM 110\nBudućnost teorije i prakse menadžmenta


SEEbiz.eu / ME / Žugić: Ima interesovanja za otvaranje novih banaka\nRadoje Žugić Centralna banka Crne Gore\nDatum objave: 11.04.2018. - 21:13:00\nBankarski sektor je prošle godine karakterisao pozitivan trend svih važnijih bnakarskih parametara: Žugić (Foto: Gov.me)\n"Interesovanja ima, i za otvaranje i za promjenu vlasnika, ali generalno to je sve u najavama i nije prilika da se javno komentariše", rekao je Žugić novinarima nakon dodjele godišnje nagrade CBCG.\nOn je kazao da ta vrhovna monetarna institucija vodi politiku konzervativnog tipa sa jasnim smjernicama - čist novac, reputabilan vlasnik i jasan finansijski plan.\nŽugić je naveo da je prošla godina bila izuzetno povoljna i pozitivna i za bankarski sektor i interno za CBCG.\n"Bankarski sektor je prošle godine karakterisao pozitivan trend svih važnijih bnakarskih parametara, a u padu su bili nivo kamatne stope i loših kredita", rekao je Žugić.\nOn je podsjetio da su nivo loših kredita sveli na pristojan nivo od 7,18 odsto, kao i da su možda rekorderi u dinamici smanjivanja loših kredita što pozitivno utiče na ukupnu bankarsku aktivnost.\n"U CBCG mogu reći da smo imali finansijske iskaze koje je revizorska kuća KPMG ocijenila kao izuzetno pozitivne u smislu tačnosti, istinitosti i primjene svih finansijskih međunarodnih standarda", kazao je Žugić.\nŽugić je danas, na dan te vrhovne monetarne institucije, uručio godišnje nagrade CBCG za ovu godinu, koja je ustanovljena 2007. godine sa ciljem stimulisanja razvoja naučne misli i afirmacije mladog stručnog kadra u Crnoj Gori.\nNagradu za najbolji diplomski rad dobio je Miloš Martinović, dok je za najbolji magistarski rad nagrađena Milena Pajović. Oba rada su odbranjena na Ekonomskom fakultetu Univerziteta Crne Gore.\nNagradu za najbolji doktorski rad ravnopravno su podijelile Milica Daković Tadić i Bojana Bošković. Oba rada su odbranjena na Fakultetu za međunarodnu ekonomiju, finansije i biznis Univerziteta Donja Gorica.\nGodišnja nagrada se sastoji od plakete i novčanog iznosa od dvije hiljade eura za najbolji diplomski, tri hiljade eura za najbolji magistarski i četiri hiljade eura za najbolji doktorski rad.\nCBCG je danas organizovala i aukciju slika, od kojih će pola prihoda biti donirano Dječjem domu Mladost u Bijeloj, a ostatak autorima.


Dalja podrška SAD u reformi pravosuđa\nBEOGRAD - Ministar pravde Nikola Selaković razgovarao je danas sa direktorkom Biroa za kontrolu narkotika i sprovođenje zakona za područje Evrope i Azije Keri Enav o rezultatima sprovođenja zajedničkih projekata Srbije i SAD u oblasti pravosuđa, unapređenju saradnje i daljoj podršci SAD reformi pravosuđa u Srbiji.\nEnav je čestitala je Selakoviću na potvrdi Akcionog plana za pregovore Poglavlja 23 od strane Evropske komisije, i dodala da tek nakon otvaranja poglavlja predstoji težak i naporan rad na putu Srbije ka EU.\nKako je saopšteno iz Ministarstva pravde, Enav je ukazala da su SAD spremne da pruže podršku u realizaciji svih onih projekata za koje Srbija smatra da su važne za sprovođenje daljih reformi.\nSelaković i Enav su ocenili da je saradnja Ministarstva pravde i SAD, kroz njene organizacije i projekte, veoma uspešna, što dokazuju i konrektni rezultati - unapređenje infrastrukture više od 15 prekršajnih sudova u Srbiji, podrška u izradi i implementaciji Zakona o zaštiti uzbunjivača, kao i jačanje vladavine prava.\nGovoreći o jačanju pravosudne infrastrukture u cilju efikasnijeg rada pravosuđa, Selaković je podsetio da će sutra biti svečano otvorena nova zgrada u kojoj će biti smešten Prekršajni sud u Beogradu, koji je do sada radio na 14 različitih lokacija.\nOn je naglasio da je nova zgrada rezultat zajedničkog rada i zalaganja Ministarstva pravde i Američke organizacije za međunarodnu saradnju - USAID, kroz Projekat za reformu pravosuđa i odgovornu vlast - JRGA.\n« Ugašen profil na Instagramu "Ne članstvu Kosova u Unesko" Pretukao prostitutku, bivšu svastiku »


► Rebić: Na šest naplatnih stanica kažnjeno oko 70 vozača zbog prekoračenj\n"Od danas će na svim čeonim naplatnim stanicama policijski službenici zaustavljati vozače koji prekoračuju brzinu i kažnjavati ih na licu mesta", kazao je Rebić, a prenelo Ministarstvo unutrašnjih poslova.\nRekao je da vozačima koji napuste auto-put ranije i izađu na bočne naplatne stanice, kazna će stizati na kućnu adresu.\nOn je naveo da će saobraćajna policija nastaviti sa merenjem brzine svim raspoloživim radarskim uređajima kao i vozilima bez obeležja policije, takozvanim presretačima a sve u cilju smanjenja broja žrtava na srpskim putevima.\n"Ovaj sistem je usmeren u cilju promene navika vozača i svi zajedno treba da sačuvamo ljudske živote", kazao je direktor policije.\nRebić je kazao da se radi o projektu Ministarstva unutrašnjih poslova i Javnog preduzeća "Putevi Srbije" koji omogućava efikasan način kontrole.\nDirektor policije zahvalio je Kancelariji za informacione tehnologije vlade Srbije jer je obezbedila mogućnost da se novčana kazna za prekršaj koji je nastao usled prekoračenja prosečne brzine na auto-putu, plati na licu mesta na post terminalu, što je posebno značajno za strane državljane koji ne moraju da se isključe sa auto-puta i idu u menjačnicu ili banku da razmene novac.


Čelnici nemačkog fudbalskog kluba Volfsburg izdali su zvanično saopštenje na sajtu ovog bundesligaša da Bosanac Edin Džeko ne napušta njihove redove, kako se danima u medijima spekulisalo.\nI evropski šampion želi Džeka\nEvropski i italijanski šampion, fudbalski klub Inter upustio se u trku za trenutno najtraženijim napadačem na Starom kontinentu, članom Volfsburga Edinom Džekom.\nJuve želi Džeka, Krasić otpada iz kombinacije\nČelni ljudi italijanskog Juventusa već duže vreme vode pregovore sa nemačkim Volfsburgom i CSKA iz Moskve, ali izgleda da će morati da se odluče za samo jednog od dvojice igrača, Edina Džeka...\nFudbaler Volfsburga i reprezentativac Bosne i Hercegovine Edin Džeko nastaviće karijeru u nemačkom klubu.\nSiti dobija Džeka\nBosanski reprezentativac Edin Džeko preći će u Mančester siti jer njegov trenutni klub Volfsburg neće moći da odbije ponudu vrednu 35 miliona evra za ovog napadača, prenose italijanski mediji.\nDžeko zamena za Toresa?\nU Liverpulu su sve spremniji na trenutak koji bi se mogao dogoditi ovog leta, a to je odlazak njihovog najboljeg strelca, španskog reprezentativca Fernanda Toresa.\nReal razmišlja o Džeku\nDžeko želi da ode iz Volfsburga\n19:59 >> 22:44\nHerta demolirala Volfsburg u gostima\nFudbaleri Herte pobedili su večeras u gostima ekipu Volfsburga rezultatom 5:1 u poslednjem meču 27. kola Bundeslige.\n17:39 >> 21:45\nRoben održao Bajernu lidersku poziciju\nU subotnjim mečevima 26. kola nemačke Bundes lige, Roben je sa dva gola doneo pobedu Bajernu i tako odbranio vrh tabele, fudbaleri Volfsburga su trijumfovali u Menhengladbahu 0:4, isti učinak...


Italija Archives - Page 3 of 8 - Sandžak PRESS\nNaslovnica Evropa Italija Stranica 3\nDr. Muratović na konferenciji OSCE-a u Rimu\nNa poziv Generalnog sekretarijata OSCE-a, na prijedlog Kancelarije ove važne medjunarodne organizacije koja se bavi saradnjom zemalja članica po pitanju bezbjednosti, predsjednik Bošnjačke kulturne...\nObrni-okreni, strah zbog Ljajića!\nAdem Ljajić se vratio u tim Torina, krenule su pobede "Bikovi" su u trci za sedmo mesto.Pošto ga je Macari zakucao za klupu, bile...\nLjajić poranio u Moskvu, na poziv šampiona!\nAdem Ljajić je ponovo na ceni!Reprezentativac Srbije mogao bi da promeni klub ove zime pošto se za njega interesuje Spartak iz Moskve, ali će...\nNA PRAGU ODLASKA IZ ITALIJE? Veliki evropski klub želi Adema Ljajića\n20. Februara 2018. 0\nPrelazni rok u Rusiji još nije završen, a u posljednjim danima mogao bi da se dogodi zanimljiv prelazak - Adem Ljajić u redovima Spartaka iz Moskve....\nAdem Ljajić deo trampe kakvu nije mogao ni da zamisli!\n16. Decembra 2017. 0\nFudbalski klubovi Napoli i Torino mogli bi ove zime da sklope veliku trampu.Kako prenosi Tutosport, uglavnom dobro obavešten kada su u pitanju klubovi iz...\n12. Decembra 2017. 3\nNe vrijedi, ovaj odnos toplo-hladno je nekako sudbina kada su njih dvojica u pitanju!Mnogi su se začudili sinoć što Adem Ljajić nije ni na...\nNajpoznatiji svjetski dizajner namještaja Daniel Mocscheri: Gdje je taj Novi Pazar?\n14. Novembra 2017. 3\nNajpoznatiji italijanski i svjetski dizajner namještaja Daniele Lo Scalzo Mocscheri je pitao: "GDJE JE TAJ NOVI PAZAR?"Obilazeći ovogodišnji 55. Sajam namještaja u Beogradu, veliko...\n1234...7Stranica 3 of 7\nČekaju se nalazi obdukcije muftije Zukorlića


Muzički festivali u Srbiji - Centar za istraživanje popularne muzike\nMuzičke scene u Srbiji – festivali kao vid popularnih muzičkih praksi\nCentar za istraživanje popularne muzike je tokom 2014. godine započeo projekat Muzičke scene u Srbiji – popularne muzičke prakse, sa ciljem istraživanja i analiziranja muzičkog života u gradovima širom zemlje. Budući da su brojni izvođači koji su bili učesnici projekta istakli da festivalske bine predstavljaju jedno od najvažnijih mesta za promociju muzike, otvorila se nova tema za ispitivanje i prilika za podrobnije uvide o muzičkim scenama u Srbiji. Festivali su se, dakle, ispostavili kao značajan činilac različitih scena – mesto gde je moguće nastupiti pred većim brojem ljudi, povezati se sa drugim izvođačima, publikom i organizatorima, te raditi na stvaranju, pokretanju i podmlađivanju izvođača, publike i drugih faktora koji čine jednu muzičku scenu.\nU nastavku istraživanja, cilj saradnika Centra je da se mapiraju, povezu i promovišu lokalni festivali i određene bine većih međunarodnih festivala u zemlji koji afirmišu rad domaćih autorskih bendova i izvođača. Daljim proučavanjem popularnih muzičkih scena u Srbiji, saradnici Centra posebno žele da pruže priliku za bolju medijsku vidljivost i promovisanje kulture mladih prikazane na festivalskim binama širom Srbije. Takođe, cilj nam je da predstavljanjem stvaralaštva mladih, kao i promovisanjem festivala, damo impuls novom našinu razmišljanja o ovom vidu produkcije, te da snažnije poveženo predstavnike medijske i muzičke industrije sa bendovima i izvođačima koju su učestvovali u prvom delu projekta Muzičke scene u Srbiji.\nIstraživanje obuhvata festivale poput Festivala srpskog podzemlja u Beogradu koji na svojim binama promovišu gotovo isključivo autorske bendove iz zemlje, kao i Exit i Festival uličnih svirača u Novom Sadu, Love Fest u Vrnjačkoj Banji, Arsenal fest u Kragujevcu, Nišville u Nišu, Beogradski džez festival i drugi, gde domaći izvođači zauzimaju samo jedan deo ukupnog muzičkog programa. Usredsredićemo se na odnos ovih festivala prema muzičkom stvaralaštvu, načine organizacija festivala koji pripadaju različitim muzičkim scenama i mesto domaćih izvođača na festivalskim binama u zemlji.\nKao što je bio slučaj sa projektom Muzičke scene u Srbiji – popularne muzičke prakse, i u ovom se program se realizuje u tri faze. Prva faza podrazumeva sakupljanje materijala na terenu u vidu sprovođenja intervjua sa odabranim predstavnicima i organizatorima festivala, druga sistematizaciju prikupljenog materijala i obrada podataka, a treća faza, predstavlja promociju rezultata putem internet sajta i facebook stranice Centra i u vidu biltena, tribina i predavanja širom Srbije. Realizacija projekta i prikazivanje rezultata planirani su za 2016. i 2017 godinu.\nProjekat Muzičke scene u Srbiji: festivali kao vid popularnih muzičkih praksi je svojim sredstvima podržao SOKOJ.\nFestival uličnih svirača\nIntervju sa Milanom Rakićem – Festival srpskog podzemlja\nSrpska festivalska džez scena 2016\nDomaći izvođači na festivalima


Crno-beli su slavili sa 2:0 u Humskoj i tako će se posle godinu dana pauze ponovo takmičiti na međunarodnoj sceni u novoformiranom takmičenju u društvu Totenhema, Rome, Fejenorda, Bazela...\nPored uspeha na terenu, crno-beli su zabeležili i značajan finansijski dobitak. Pobeda nad Santa Klarom donela im je premiju od 2.940.000 evra za ulazak u grupnu fazu, ali i dodatni bonus na osnovu desetogodišnjeg koeficijenta, gde crno beli mogu da računaju na još oko 1.000.000 evra.\nPlasmanom Partizana u Ligu konferencija Srbiji se povećavaju šanse da do kraja sezone završi iznad 15. mesta na tabeli nacionalnog koeficijenta, što donosi dva mesta u kvalifikacijama za Ligu šampiona i jedno u kvalifikacijama za Ligu Evrope u sezonama koje dolaze.\nPOZNATI ŠEŠIRI ZA LIGU KONFERENCIJA: U Humsku bi mogli Roma, Totenhem, Union...\n26. 08. 2021. u 23:54\nPobeda nad Santa Klarom Partzanu konkretno donosi bod za UEFA koeficijent, a Srbiji dodatnih 250 bodova za nacionalni koeficijent.\nSada kada Srbija ima dve ekipe u grupnoj fazi, gotovo je sigurno da će završiti u 15 najboljih zemalja i zato je pobeda Partizana protiv Santa Klare bila od ključne važnosti za srpski fudbal.\nFK Partizan Liga konferencija Liga konferencija kvalifikacije UEFA koeficijent


source.ba | Draško Stanivuković nasmijao sve na sjednici: Dodik gleda kada će bojler uključiti, da bude po jeftinijoj tarifi. Željka jednom otkazala sjednicu da bi se istuširala\nDraško Stanivuković, jedan od organizatora današnjih protesta u Banjoj Luci zbog poskupljenja električne energije, nasmijao je sve prisutne na sjednici Narodne skupštine RS-a.\nOčekivanije od kiše u jesen: NSRS potvrdila izjavu Dodika o ugroženom vitalnom interesu RS-a\nStanivuković je odgovorio Srđanu Mazalici, zastupniku SNSD-a, koji je savjetovao građane na društvenim mrežama kako da troše struju.\n"Ja sam čuo da Dodik isto gleda kada će bojler uključiti, da bude po jeftinijoj tarifi. Željka jednom otkazala sjednicu da bi se istuširala kad je jeftinija struja. Gleda i fen kada će da upali, pa eto, zato imaju milione", rekao je Stanivuković, a onda je replicirao Mazalici:\n"Gospodine Mazalica, možda vi manje trošite struje, jer nemate kose, pa se brže operete i manje vode trošite", rekao je Stanivuković.\nTagovi: Drasko StanivukovicNSRSMilorad Dodik


Danas nastavak trgovinskih pregovora između Kine i SAD - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Danas nastavak trgovinskih pregovora između Kine i SAD\n0Piše: Beta-AFP 11. februara 2019. 08.29\nFoto: EPA-EFE/THOMAS PETER / POOL (arhivska fotografija)\nZamenik američkog ministra trgovine Džefri Geriš doputovao je danas u Peking na preliminarne razgovore, manje od tri nedelje od kraja trgovinskog primirja.\nPredsednici SAD i Kine Donald Tramp i Si Đinping, dogovorili su se 1. decembra da suspenduju dodatna povećanja carina za 90 dana, dok traju pregovori o rešavanju trgovinskog spora.\nDetalji današnjih razgovora nisu saopšteni, a prethodni pregovori održani početkom januara ocenjeni su sa američke strane kao pozitivni.\nGeneralna direktorka MMF-a Kristin Lagard upozorila je nedavno da bi nastavak trgovinskog rata uzmedju Kine i SAD ostavilo posledice na globalnu privredu.\nPrema njenim rečima, pretnju svetskoj ekomoniju mogu da predstavljaju trgovinske tenzije, Bregzit i usporavanje kineske privrede.\nkina, sad, trgovinski pregovoriPeking


NUNS :: Vesti :: Roditelji i vaspitači kao digitalni mentori deci\nNaslovna | Info | Vesti | Roditelji i vaspitači kao digitalni mentori deci\nAutor: Selena Kosorić - Jovana Tomić Izvor: Danas\nMedijska pismenost dece u predškolskom obrazovanju\nEkrani pred kojima deca danas provode u proseku čak 42 sata nedeljno ne smeju biti „dadilje“ XXI veka, već se na medijskom opismenjavanju dece mora raditi već od najranijih uzrasta.\nDa li ste čuli za Šreka? Simpatičnog zelenog lika iz crtanog filma koji zasmejava decu širom sveta? Gledajući ga i vezujući se za njega, deca usvajaju njegove obrasce ponašanja, a to samo na prvi pogled može izgledati bezazleno.\n„Deca upijaju sve što gledaju. To se u psihologiji zove učenje po modelu. Sadržaj koji im je ponuđen je neka vrsta primera za njih jer oni uče iz onoga što gledaju“, objašnjava psihološkinja Radmila Janković.\nVerovali ili ne, taj univerzalni junak Šrek u 76 odsto scena pokazuje znake negativnog ponašanja, a na kraju filma biva „nagrađen“ time što je oženio princezu Fionu u koju je bio zaljubljen, upozorava vaspitačica i predsednica Udruženja vaspitača Beograda Ljiljana Dragutinović.\nŠrek, međutim, nije jedini ovakav junak koji sa ekrana televizora, računara i mobilnih uređaja zabavlja i animira decu širom sveta, a poznato je da deca u predškolskom uzrastu svoje ponašanje baziraju upravo na onome što vide, bilo u kući, vrtiću ili na ekranu.\n„Bilo koji film da uzmete, najpozitivniji lik pokazuje toliko negativnih ponašanja, podrigivanje, ruganje i slično. I to ne slučajno, nego baš da potceni drugoga“, ističe Dragutinović. Prema njenim rečima, u današnjim crtanim i igranim filmovima ne postoji jasna razlika između dobrog i lošeg ponašanja. „Kada deca to vide, te pozitivne likove sa negativnim ponašanjima, oni ne vide zašto to nije dobro. Nekada je postojala jasna razlika između dobrog i lošeg i onda deca imaju sa kim da se identifikuju“, ističe ona.\nKako mediji utiču na ponašanje dece\nJačina uticaja medija na decu predškolskog uzrasta bila je očigledna još davne 1961. godine kada je poznati američki psiholog Albert Bandura sproveo istraživanje o imitiranju agresivnog ponašanja kod dece uzrasta od tri do šest godina. Deca su bila podeljena u tri grupe i gledala su film u kojem odrasle osobe tuku lutku Bobo. Eksperiment je pokazao da je, nakon gledanja filma, najagresivnija grupa dece bila ona koja je gledala verziju u kojoj su odrasli koji su tukli lutku bili nagrađeni za nasilno ponašanje.\nOvo je posebno problematično ako se u obzir uzme podatak koji navodi državna sekretarka u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunijacija Tatjana Matić, a to je da čak 70 odsto dece predškolskog i mlađeg školskog uzrasta tehnologiju koristi samostalno. Uzrok takvog stanja jeste sve brži način života i sve više vremena koje roditelji provedu na poslu, zbog čega nemaju vremena da se bave decom u dovoljnoj meri.\n„Deca počinju da koriste ‘pametne’ uređaje u najranijem uzrastu, već od četvrte godine života, kada još uvek nemaju sposobnost razumevanja niti selekcije sadržaja sa kojima se susreću na internetu. Zbog toga je ključno da imaju podršku i nadzor odraslih prilikom otkrivanja digitalnog sveta“, kaže Tatjana Matić.\nTakvoj tvrdnji ide u prilog i podatak istraživanja Udruženja vaspitača Beograda da, ukoliko deca ostaju sama pred ekranom, bilo kojim, oni ne mogu da steknu realnu sliku stvarnosti.\n„Bilo koji film, bilo koji sadržaj, pa čak i najlepši, mora da počne da se gleda tako da dete razvija kritički odnos prema nečemu, da ne prihvata zdravo za gotovo ono što vidi i tu moraju da budu odrasli koji će se uključiti u celu priču i praktično je voditi. Kada čitamo deci bajku, ona nas zaustave da nas nešto pitaju, ali kad ih pustimo same pred ekrane oni u svojoj glavi prerađuju neke slike na način koji ne može da bude adekvatan“, upozorava Ljiljana Dragutinović.\nEkrani ne smeju biti „dadilje“ XXI veka\nBudući da deca nisu samo pasivni posmatrači, već i aktivni korisnici medijskih sadržaja, a da njihov uticaj može biti od izrazito pozitivnog do izrazito negativnog, veoma je važno koje sadržaje će konzumirati.\nKako kaže jedna od autora novih Osnova programa predškolskog vaspitanja i obrazovanja i profesorka Filozofskog fakulteta u Beogradu Dragana Breneselović, roditelji, iako zabrinuti jer deca provode previše vremena koristeći razne tehnologije, često pribegavaju korišćenju iste kao “dadilje”, kako bi na najlakši način umirili dete.\n“Roditelji daju vrlo loš primer jer deca uče po modelu. Oni rastu gledajući odrasle kojima je televizor uključen od ujutru do uveče i stalno su na mobilnom telefonu. Deca postaju zainteresovana za tehnologiju jer takvo ponašanje vide u svom okruženju, vide da je to prisutno i da je bitno”, smatra Breneselović.\nIz tog razloga, neophodno je da u odnosu dece i medija postoje posrednici – roditelji i vaspitači – kako bi deca na adekvatan način bila upoznata sa svetom medija, ili, kako bi rekli stručnjaci, da budu “digitalni mentori”. Ovo dovodi do još jednog zaključka – odrasli moraju biti medijski pismeni, a medijski pismena osoba može da dešifruje, analizira i kritički vrednuje, kako štampane, tako i elektronske medije.\nNažalost, realnost je takva da čak i u zemljama sa najvišim nivoom medijske pismenosti odrasli često nisu pokazali dovoljan nivo znanja da bi ga mogli adekvatno preneti i na decu. Uz to, oni su zabrinuti zbog potencijalnih štetnih posledica njihovog konzumiranja, te nekada biraju lakši put – potpuno izolovanje deteta od medija.\nRoditelji predškolske dece sa kojima smo razgovarali kažu da ne vide značaj upoznavanja dece sa medijima i sadržajima koji oni proizvode.\n„Nimalo ne posvećujem pažnju formiranju medijske pismenosti kod svog deteta. U njihovim godinama to nije bitno. Kada sam joj uskraćivala internet i svu tehnologiju imala sam pozitivne rezultate“, kaže Tijana Vuković, majka petogodišnje devojčice. Slične odgovore dobili smo i od drugih roditelja, od toga da se medijima uopšte ne bave, do toga da svojoj deci zabranjuju pristup medijima.\nDa li restrikcije i zabrane korišćenja digitalnog sadržaja imaju efekta\nMada se od roditelja višeg stepena obrazovanja obično očekuje da imaju aktivniju ulogu u medijskim i digitalnim aktivnostima svoje dece, praksa pokazuje da su restriktivnom pristupu skloni upravo obrazovani roditelji. Pretpostavlja se da zbog boljeg poznavanja interneta i mogućih negativnih posledica, ovakvim zabranama pokušavaju da zaštite svoje dete.\nMeđutim, psihološkinja Radmila Grujičić restriktivan pristup smatra pogrešnim jer, kako kaže, svidelo se to nama ili ne, mediji su sastavni deo naših života i nema smisla ne upoznati ih sa nečim što će, pre ili kasnije, uplivati u njihov život.\n„Nisam za to da se deci ukida pristup internetu i medijima. To je ekstremno, a poznato je da nijedan ekstrem nije dobar. Slažem se da treba cenzurisati neprimerene sadržaje. Medija ima previše i deca sa njima provode mnogo vremena, što svakako treba kanalisati i kontrolisati, ali postoje i načini da se to uradi bez ukidanja“, ističe Grujičić.\nBudući da je medijsko opismenjavanje dece, uključujući i digitalnu pismenost, postalo nezaobilazan aspekt roditeljstva, veoma je bitno da svaki roditelj shvati da je neophodno da se roditeljska uloga proširi i na digitalno okruženje.\nBaš kao što roditelji uče svoju decu kako da bezbedno koriste kućne aparate i struju, kako da bezbedno prelaze ulicu i poštuju saobraćajna pravila, tako moraju da podučavaju svoju decu i kako da se ponašaju na internetu i kako da ga koriste na bezbedan i stimulativan način. Nužan preduslov za to je da su i sami roditelji medijski pismeni i da su razvili visok stepen digitalnih i medijskih kompetencija.\n“Tradicionalno, uloga roditelja, ali i njihova obaveza jeste da preduprede negativna iskustva dece u bilo kojoj situaciji, pa i na internetu. U kontekstu korišćenja interneta, veoma je važno kod roditelja razviti svest o značaju adekvatnog i pravovremenog upoznavanja dece sa potencijalnim rizicima tokom korišćenja tehnologije i načinima reagovanja u slučaju negativnih iskustava. Roditelji bi, međutim, trebalo aktivno da posreduju ne samo u slučaju izloženosti deteta negativnim i potencijalno rizičnim sadržajima i aktivnostima u digitalnom okruženju, već i kada je reč o pozitivnim iskustivama tokom korišćenja digitalne tehnologije”, navodi se u UNICEF-ovom izveštaju „Deca u digialnom dobu“.\nPreporučuje se da se roditelji, pre nego što decu izlože medijskom sadržaju, upoznaju sa istim, a ukoliko odluče da im sadržaj uskrate jezikom primerenim detetu, objasne zašto su tako postupili. Treba imati u vidu i još jedan zaključak ovog izveštaja koji upućuje na sve izraženiju potrebu da roditelji mnogo više pažnje posvete ovom pitanju uprkos dodatnom naporu koji moraju da ulože tokom vaspitanja svoje dece zbog sve veće dostupnosti novih tehnologija.\n“Da biste aktivno posredovali u detetovom korišćenju digitalne tehnologije nije potrebno da budete ‘ekspert za tehnologiju’ ali je neophodno da dobro poznajete sopstveno dete i njegove potrebe”, zaključuje se u izveštaju UNICEF-a.\nDeci su neophodni „digitalni mentori”\nPravnica i medijska stručnjakinja Jelena Surčulija Milojević kaže da se gotovo uvek pre nego što detetu pusti određeni film informiše o njegovom sadržaju na sajtu Britanskog odbora za klasifikovanje filmova, čije ocene smatra najmerodavnijim.\n“Podela koju je Britanski odbor ustanovio jeste na sadržaj sa oznakom “U” (Univerzalno), tj. onaj koji mogu svi da gledaju i tu nema scena koje mogu da uznemire dete koje samo sedi pred TV-om, mobilnim uređajem ili tabletom. Oznaka “PG” (“Parent Guidance”) je za filmove koji sadrže određene scene koje decu mogu da uznemire te se preporučuje da deca taj sadržaj gledaju u pratnji roditelja. Filmovi se dalje rangiraju za one koji imaju 12 ili više godina, 15 ili više godina, kao i sadržaj za one koji imaju 18 ili su stariji”, objašnjava Surčulija Milojević i dodaje da se kod nas, nažalost, emiteri ne pridržavaju ovih podela, a Regulatorno telo za elektronske medije ne reaguje po službenoj dužnosti iako ima tehničke mogućnosti za to.\nIako mnogi roditelji ne pokazuju zainteresovanost za razgovor o medijima, Maja Zarić iz Ministarstva kulture i informisanja tvrdi da slučaj nije takav kada su deca u pitanju. „Moje iskustvo sa radionicama koje sam držala predškolcima govori u prilog tome da deca sada imaju potrebu da sa roditeljima i vaspitačima razgovaraju o medijima i novim tehnologijama“, naglašava Zarić i dodaje da bi to trebalo da bude razlog da se svi, u skladu sa svojim mogućnostima, trudimo da deci to omogućimo.\nOna ističe da predškolci, iako ne razumeju način funkcionisanja medija i interneta, vrlo lako pronalaze i gledaju sadržaje koji ih interesuju. Često koriste medijske usluge na zahtev i barataju terminima kao što su „lajkovanje“, „pratioci“, „pretplatnici“ i slično.\nZarić stoga naglašava da je neophodno da se nastavi sa razvojem medijske pismenosti, kako kod dece, tako i kod roditelja i vaspitača, kao i da u koordiniranju ovih aktivnosti ima prostora za napredak.\nUpravo sa ciljem da se ostvari napredak u razvoju medijske pismenosti kod dece i bezbednog korišćenja interneta, pokrenut je sajt digitalni-vodic.ucpd.rs koji roditeljima i vaspitačima treba da posluži kao koristan i praktičan vodič za rad sa decom uzrasta od četiri do osam godina.\nNa sajtu se mogu pronaći crtani filmovi za decu, onlajn kurs posvećen bezbednosti dece na internetu, brošure za rodutelje i liflet za decu, ali i publikacija „Deca u digitalnom dobu“ u formi vodiča za bezbedno i konstruktivno korišćenje degitalne tehnologije i internata u kojoj vaspitači i učitelji mogu da pronađu set radionica za decu od četiri do šest i od sedam do osam godina. Sa svim navedenim sadržajima ovaj sajt predstavlja izuzetno korisnu bazu znanja koja pruža mogućnosti roditeljima, vaspitačima i učiteljima da iskustva i znanja koja su se pokazala izuzeno uspešnim u svetu primene i u našoj zemlji.\nTo je posebno važno ako se zna da praksa u beogradskim vrtićama pokazuje da se tokom rada sa decom ne obuhvata medijsko opismenjavanje dece i razvijanje kritičkog odnosa prema medijskim sadržajima. O tome svedoči i direktorka predškolske ustanove „Rakovica“ Radmila Aranđelović koja ističe da upoznavanje dece sa medijskim sadržajima nije u njihovom predškolskom programu.\n„Mi decu u predškolskom ne učimo tome. Nemamo televizore, ne koristimo ih. To ostavljamo porodici. Ne učimo ih da koriste internet, niti imamo uslove za to. Retko koji vrtići imaju kompjutere da bi mogli da ih učimo tome. To u našem predškolskom programu ne radimo, barem u našoj ustanovi i ne znam da li druge ustanove to rade, ali nisam čula za to“, objašnjava Aranđelović.\nDa se u vrtićima medijima ne bave dovoljno smatra i vaspitačica Ljiljana Dragutinović koja dodaje da u tom pogledu nemaju ni podršku “spolja”.\n„Mi smo televizore potpuno izbacili iz upotrebe, imamo tri televizora koji se nalaze u hodnicima i oni služe da roditeljima prikažemo ono što smo radili sa decom. To su, praktično, ramovi za slike“, navodi ova vaspitačica i ističe da internet u vrtiću koriste kako bi deci prikazali filmove koji će im poslužiti kao podsticaj da budu aktivni.\nA da deca i te kako imaju potrebu za medijskim sadržajem potvrđuje i urednica dečijeg programa Radio televizije Srbije Nataša Drakulić navodeći da je emisija “Mali dnevnik” najgledanija emisija na RTS-ovom Jutjub kanalu, te da je interesovanje dece za nju “frapantno”.\nOd Finske do Hrvatske, čeka se Srbija\nU potrazi za primerima dobre prakse kada je reč o medijskom opismenjavanju dece ne moramo ići daleko. Možemo se ugledati na susednu Hrvatsku, koja je tokom poslednjih godina značajno podigla nivo medijske pismenosti. U toj zemlji se od 2015. godine sprovodi nacionalna kampanja „Birajmo što gledamo“, koju su pokrenuli UNICEF i Agencija za elektroničke medije, sa ciljem podizanja svesti o važnosti medijskog opismenjavanja dece i odraslih.\n„Prošle godine izašla je prva hrvatska slikovnica za medije namenjena deci od treće do šeste godine. To je jedna interaktivna slikovnica za roditelje i decu. Pomoću nje deca mogu naučiti razlike između stvarnosti i medijske stvarnosti. Ono što muči decu u prvim godinama medijskog života je da razlikuju stvarnost od onoga što se prikazuje u medijima. Oni prvih godina misle da je to prozor, da je to stvarnost. Medijska pismenost je životno obrazovanje“, istakao je zamenik predsednika Veća za elektroničke medije Robert Tomljenović u intervjuu za RTL.\nPomoću te slikovnice deca se uče nijansama između stvarnosti i medijskih sadržaja koji prikazuju tu stvarnost. Tomljenović naglašava i značaj oznaka na televizijskim sadržajima kao dragocene pomoći roditeljima prilikom odlučivanja koji je sadržaj na TV-u prikladan za njihovu decu.\nKako kaže Jelena Surčulija Milojević, model Hrvatske je zapravo kopiran finski model, države koja je ovo pitanje najbolje regulisala. “Finska je primer države koja je ozbiljno pristupila medijskoj pismenosti i tu su se rezultati pokazali kao jako dobri. U okviru istraživanja koje je sproveo Institut medijske pismenosti, odmah posle Finske u vrhu država koje se obrazovanjem bore protiv, na primer, lažnih vesti su i Danska i Holandija. Od 35 zemalja obuhvaćenih istraživanjem, Srbija je na 29. mestu”, ističe Surčulija Milojević.\nMedijska pismenost potrebna i u vrtićima\nZbog svega prethodno navedenog, jedan od načina zaštite dece od negativnog uticaja medija jeste i uključivanje programa medijske pismenosti kod dece u predškolskim ustanovama. Međutim, prema rečima Dragane Breneselović, novim predškolskim programom u Srbiji ne propisuju se konkretni sadržaji kojima će se deca baviti, te tako još uvek nema ni konkretne naznake o učenju medijske pismenosti u vrtićima.\n“Tim programom su postavljeni dugoročni ciljevi i orijentacija kao što su predispozicije za učenje i kritičko mišljenje, a zatim i upotreba različitih sredstava u učenju, a to uključuje i medije. Na taj način su prisutni. Ne kroz neke konkretne sadržaje, već sa celokupnom organizacijom da su deca ta koja istražuju i razvijaju jedan kritički odnos, promišljanje… Na taj način mediji jesu uključeni jer deca imaju prilike da koriste različite produkte ljudske kulture, a tu spadaju i sami mediji i njihovi sadržaji”, objašnjava Breneselović. Zato je bitno da i sami vaspitači u radu sa decom pokazuju kritičko, a ne kritizersko mišljenje, jer deca uče po modelu, a poznato je da vaspitači imaju ogroman uticaj na razvijanje predthodno navedenih predispozicija kod dece.\nTelevizorima, smatra Breneselović, nije mesto u vrtićima, a deca se ne mogu naučiti kritičkom pristupu medijima bez učenja kritičkom načinu razmišljanja uopšte.\n“Ne možemo učiniti nekog da kritički misli u vezi medija, a da ne misli kritički u vezi svega drugog. Stoga to podrazumeva neke vrste pristupa učenju u kome deca mogu da istražuju, preispituju, postavljaju pretpostavke, dovode u sumnju, u odnosu na sve, pa samim tim i u odnosu na medije“, dodaje ona.\nRazvoj medijske pismenosti važan je i radi samozaštite dece od nasilja, zlostavljanja i iskorišćavanja preko medijskih platformi, smatra i savetnica za medije UNICEF-a u Srbiji Jadranka Milanović. Ona je stoga više puta isticala da je “medijsko opismenjavanje dugoročan proces koji podrazumeva nove pedagoške strategije i godine učenja“, kao i da je “neophodno da se napusti praksa da se medijima bave samo medijski profesionalci i akademska zajednica“.\nS obzirom da podaci pokazuju da deca iz godine u godinu provode sve više vremena pred ekranima, kao i da svako četvrto dete u predškolskom uzrastu ima makar jedan digitalni uređaj, medijsko obrazovanja od najranijeg uzrasta dodatno dobija na značaju. Međutim, iz razgovora sa svim sagovornicima, može se izvući zaključak da se medijskoj pismenosti dece ne posvećuje dovoljno pažnje ni u kući ni u vrtiću, uprkos tome što je medijska pismenost jedna od najvažnijih kompetencija današnjice.\nMedijske tehnologije su poslednjih godina vrtoglavo napredovale, a taj trend nastaviće se bez sumnje i u godinama koje dolaze. Stručnjaci su saglasni da kao i u drugim sferama vaspitanja dece, pozitivne posledice ne proizvode ni zabrane korišćenja tih tehnologija, ali ni potpuna sloboda. Stoga medijska pismenost dece treba da bude shvaćena kao važna komponenta i u predškolskom obrazovanju i u roditeljstvu.\nKao što vastitači i roditelji znaju gde im se deca nalaze i šta rade kada su napolju, tako bi trebalo da znaju i gde se nalaze i šta rade kada su u digitalnom svetu. Taj svet više nije neki paralelni univerzum, već “prostor“ u kojem današnja deca odrastaju, razvijaju se i formiraju.\nUostalom, istraživanja pokazuju da deca danas pred ekranima televizora, računara i mobilnih uređaja provode u proseku čak 42 sata sedmično, što je znatno više nego što provedu u vrtiću ili školi i čak dva sata više nego što njihovi roditelji provedu na poslu. A o uticaju ta 42 sata nedeljno ne treba ni trošiti previše reči. I upravo zato i vaspitači i roditelji treba da budu digitalni mentori svoje dece jer virtuelni svet neće nestati. Naprotiv, biće sve veći i uticajniji.\n* Ovaj tekst nastao je u okviru kreiranja medijskih sadržaja od strane Centra za profesionalizaciju medija i medijsku pismenost (CEPROM) u okviru projekta „Zajedno za decu“ koji sprovodi CIP – Centar za interaktivnu pedagogiju (CIP Centar) u saradnji sa Fondacijom za otvoreno društvo, Srbija. Stavovi i mišljenja izneti u ovom tekstu ne odražavaju nužno stavove CIP Centra i donatora.


Danijela je diplomirala na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu 2011. godine, a od 2012-2014. godine je bila advokatski pripravnik u advokatskoj kancelariji Vuković i partneri. U januaru 2015. godine položila je pravosudni ispit.\nOd februara 2016. godine pa do aprila 2020. godine radila je kao pomoćnik javnog izvršitelja u više različitih javnoizvršiteljskih kancelarija. Ispit za javnog izvršitelja položila je u aprilu 2019. godine.\nAdvokatski ispit Danijela je položila u oktobru 2020. godine.\nDanijela svojim stručnim savetima, a na osnovu višegodišnjeg iskustva i specijalizaciji u izvršnim postupcima, doprinosi rezultatima našeg tima.


Beta 25. maja 2022. 17:35\n„Biće to najčistija sezona zbog vanrednih poslova koji se svakodnevno obavljaju, ali i zbog finansijskih instrumenata koji priskaču u pomoć primorskim opštinama u kojima se stanovništvo tokom sezone uvećava. Ako su opštine čiste, na ljudima je da ne zagađuju“, rekao je on.\n„Prvi element patriotizma je da ne zagađujemo naš zajednički dom“, dodao je Rama.\nProcenjuje se da je najveći izazov za Albaniju šta raditi sa otpadom. U mnogim područjima nedostaju kante za otpatke, a kontejneri u koje se odlaže komunalni otpad ponekad su danima prepuni. Sem toga, uslugama komunalnih službi koje upravljaju otpadom obuhvaćeno je samo 86 odsto stanovništva.\nAli, s obzirom da broj turista već izgleda obećavajuće za 2022. godinu, moraće da se pronađe rešenje za otpad. Brojke iz marta pokazuju da je broj posetilaca u Albaniji porastao za preko 53 odsto u odnosu na isti mesec 2021. godine, iako postoji zabrinutost da bi posledice rata u Ukrajini mogle imati uticaja na sektor turizma.


Mali: Metro i unapreðenje energetske mreže dodatni impuls privredi - B92\nBeograd -- Ministar Siniša Mali ocenio je da i projekat metroa u Beogradu i unapreðenja elektrodistributivne mreže treba da daju dodatni impuls razvoju privrede u zemlji.\nIzvor: Tanjug èetvrtak, 26.11.2020. | 18:40 -> 19:35\nMali je u Skupštini Srbije podsetio poslanike da je juèe potpisan Sporazum o poèetku izgradnje Auto-puta mira, kao i da je danas potpisan sa francuskom vladom sporazum o izgradnji i saradnji na realizaciji prioritetnih infrastrukturnih projekata, a koji se odnosi na izgradnju metroa i unapreðenje elektroenergetske mreže.\nKaže da se do kraja naredne godine oèekuje poèetak izgradnje prve linije metroa u Beogradu i da taj sporazum predstavlja korak bliže ispunjenju programa Srbija 2020-2025.\nPodsetio je da se, uprkos pandemiji koronavirusa, nastavlja rad na sprovoðenju programa Srbija 2020-2025, i naveo da se ulaže novac kako bi 2025. godine proseène plate bile 900 evra, a penzije 430.\nIstièe da je od toga važnije da se završi u potpunosti mreža auto-puteva, nedostajuæa kanalizaciona i vodovodna mreža, fabrike za proèišæavanje otpadnih voda, rehabilitovanje pruga, izgradnja škola, vrtiæa, zdravstvenih ustanova.\n"Srbija je lider kada je u pitanju rast ekonomije u Evropi ove godine. Za nas je izazov 2021. i 2022, a i po projekcijama Evropske komisije i MMF-a, Srbija æe održati tu lidersku poziciju", kazao je Mali i istakao da se i dalje moraju tražiti izvori rasta - nove investicije, fabrike, nova gradilišta kako bi se stopa rasta održala.\nKaže da æe poslanici za desetak dana raspravljati o budžetu i istièe da, osim poveæanja plata, penzija, minimalne zarade, veoma je važno da æe u budžetu biti rekordan broj kapitalnih investicija - 5,5 odsto od domaæeg BDP-a.\nMinistar Siniša Mali razgovarao je danas u Beogradu sa predstavnicima francuske kompanije Alstom o izgradnji metroa u Beogradu i najavio da bi Memorandumao razumevanju mogao da bude potpisan veæ u januaru iduæe godine.\nRazgovori u Vladi Srbije usledili su odmah nakon potpisivanja Sporazuma o saradnji u oblasti sprovoðenja prioritetnih projekata u Republici Srbiji, koji je ministar finansija Siniša Mali potpisao sa francuskim ministrom za spoljnu trgovinu Frankom Risterom, a u prisustvu predsednika Srbije Aleksandra Vuèiæa.\nNa sastanku je bilo reèi o potpisivanju Memoranduma o razumevanju koji bi po prvi put formalizovao saradnju francuske i kineske strane na projektu izgradnje metroa u Beogradu.\nMemorandum bi, po reèima ministra finansija Siniše Malog, mogao da bude potpisan veæ u januaru 2021. godine, saopšteno je iz Ministarstva finansija.\nNakon potpisivanja Memoranduma, dogovoreno je da srpska strana poseti francusku kompaniju Alstom, i da se tom prilikom upozna sa predlozima za dizajn vagona, na kojima æe poèeti da se radi u najkraæem roku.\nKako je istakao ministar Mali, radovi na Makiškom polju bi trebalo da poènu do kraja naredne godine.\nDogovoreno je i da æe naredne nedelje na sednici Vlade biti formirana radna grupa za metro, koja æe koordinisati sve aktivnosti na izgradnji ovog važnog projekta.\nPrema aktuelnim dogovorima, francuska strana æe biti zadužena za elektromehaniku, a kineska strana æe se baviti gradjevinskim radovima na izgradnji metroa.\nFrancuska kompanija Ežis trenutno radi na studiji izvodljivosti, a prethodno je uraðena studija koja predviða da prva linija beogradskog metroa ide od Makiškog polja do Mirijeva, a druga od Mirijeva do Zemuna.\nMali: Rešenje za poljoprivrednike mora da se naðe, fer i održivo\nMinistar finansija izjavio je danas da se radi na pronalaženju sistemskog rešenja za poljoprivrednike., odnosno radi se na pronalaženju sistemskog rešenja za plaæanje penzijsko-invalidskog osiguranja poljoprivrednih proizvoðaèa, vraæanje dugova koji im predstavljaju veliki problem, kao i da æe se sa predlogom rešenja pred javnost izaæi najverovatnije u prvom kvartalu sledeæe godine.\nMali je tako u Skupštini Srbije odgovorio na pitanje poslanika Arpada Fremonda koji je ispred poslanièke grupe Saveza vojvodjanskih Maðara, pitao kada æe taj problem biti rešen i naveo da je potrebno problem rešiti i tako da bude srazmeran prihodima poljoprivrednih proizvoðaèa.\nMinistar je kazao da penzije poljoprivrednih proizvoðaèa predstavljaju možda i najveæi problem, odnosno doprinosi poljoprivrednika, kao i ogroman dug koji se, prema njegovim reèima, meri u mailijardama evra.\n"Probani su i razni reprogrami, ali sve su to bili pokušaji koji nisu davali sistemsko rešenje. Mi sada radimo na sistemskom rešenju, želimo da naðemo meru da svi poljoprivredni proizvoðaèi mogu da plaæaju poreze i doprinose upravo srazmerno prihodima koje ostvaruju, a koji su vezani za velièinu parcele koju obraðuju", kazao je Mali na sednici Skupštine u delu u kojem poslanici postavljaju pitanja èlanovima Vlade.\nPrema njegovim reèima, sa rešenjem ovog problema se neæe izlaziti u javnost dok se ne proveri sa struènom javnošæu kako se ne bi napravila greška\nMali istièe da ne žele ni on, a ni ministar poljoprivrede Branislav Nedimoviæ, da naprave grešku i predlože rešenje koje æe morati da za godinu-dve dana da se menja.\nUkazao je na to da, uprkos pandemiji koronavirusa, i PIO fond i RFZO æe biti u suficitu, odnosno neæe imati gubitke usled smanjenih doprinosa.\n"Ti sistemi su na stabilnom postolju, ali rešenje za poljoprivrednike mora da se naðe i od teme ne bežimo, rešiæemo je", kazao je Mali i istakao da nakon budžeta i još dvadesetak važnih zakona, njegov prioritet æe biti upravo iznalaženje rešenja za penzije i dugove poljoprivrednika, koje æe biti fer i održivo.\nFremond je kazao da je, pored donošenja novog zakona, za poslanike SVM važno da se omoguæi reprogram u sledeæoj godini i da bi bilo dobro da traje najmanje godinu dana.\n"Važno je i da kroz reprogram omoguæimo onim poljoprivrednicima koji žele i mogu da plate glavnicu odmah to i uèine ako su u stanju i da im se otpišu kamate", kazao je Fremond i naveo da problem predstavlja i Poreska uprava koja je onima koji su ušli u reprogram stavila hipoteku na poljoprivrednu zemljište, pa ono ne može da se proda, prepiše, kao i da postoji problem nepriznavanja uplata.\n"To je izazov za sve nas, ali potpuno æemo posveæeno pristupiti tom problemu", kazao je Mali i zamolio sve da kada prièaju o Poreskoj upravi budu puni razumevanja jer ti ljudi rade samo svoj posao i nije im jednostavno, a oni æe biti deo sveobuhvatnog rešenja. Istakao je da se takav problem ne može parcijalno rešavati, veæ da se mora pronaæi sveobuhvatno rešenje koje æe biti održivo narednih nekoliko decenija.


Čarobne stepenice do uspeha - Napoleon Hil - Online knjižara Dereta\nOva knjiga Napoleona Hila, klasično delo koje dugo nije bilo u štampi, ponovo je dostupna sa revizijom i prilagođena potrebama XXI veka. Objavljena je prvi put na samom početku Velike ekonomske krize u Americi, sedam godina pre nego što će biti objavljena knjiga Misli i obogati se, tako da su njene šanse da uspe bile propale zajedno sa američkom ekonomijom. Međutim, ideje u ovoj knjizi su se pokazale zaista sjajnim i one su zapravo posadile seme iz koga će kasnije isklijati još poznatija knjiga. U ovoj knjizi, Napoleon Hil skuplja na jednom mestu svu mudrost najvećih umova u istoriji američkog poslovnog sveta, a to je bio rezultat pet hiljada obavljenih razgovora sa poslovnim divovimaHilovog vremena među kojima su i Endrju Karnegi, Aleksandar GrejamBel, Henri Ford, P. T. Barnum i drugi. Kao duhovni učitelj svih duhovnih učitelja koji se bave uspehom,Napoleon Hil je postao savetnik predsednika Amerike Frenklina Delano Ruzvelta.\nGenerated: 18.43.50TRU CHACHE


Lajčak se sastao sa predstavnicima civilnog društva – Radio Gora\nLajčak se sastao sa predstavnicima civilnog društva\nDrugog dana posjete Kosovu, specijalni predstavnik EU za dijalog između Kosova i Srbije Miroslav Lajčak sastao se sa predstavnicima civilnog društva, i tom prilikom je rekao da civilno društvo ima važnu ulogu u promovisanju pomirenja među zajednicama.\n„Drago mi je što sam se sastao sa predstavnicima civilnog društva na Kosovu. Oni imaju važnu ulogu u prenošenju prednosti normalizacije građanima, promovisanju pomirenja i izgradnji mostova između zajednica“, napisao je Lajčak na Tviteru.\nLajčak zajedno sa američkim izaslanikom za dijalog Gabrijelom Eskobarom boravi u trodnevnoj posjeti Kosovu tokom koje su se sastali sa čelnicima institucija zemlje, uključujući i opozicione stranke u Skupštini.\nTrećeg dana posjete Eskobar i Lajčak održaće onlajn konferenciju.\nNjihova posjeta Kosovu viđena je kao signal za koordinisane napore SAD i EU da se pokrene prekinut dijalog Kosova i Srbije.


SPAS SEZONE Ministar vanjske i unutrašnje trgovine i telekomunikacija\nŠteta u turističkom sektoru zbog krize sa koronavirusom se to neće odraziti u velikoj mjeri na ukupnu privredu\nSPAS SEZONE Ljajić: Srbija očekuje turiste iz regiona\nMinistar vanjske i unutrašnje trgovine i telekomunikacija i informacionog društva Srbije Rasim Ljajić rekao je da Srbija ne očekuje veliki broj stranih turista, ali očekuje turiste iz zemalja regiona.\nLjajić je istakao kako očekuje da će i najveći broj državljana Srbije dio svog odmora ili cijeli provesti upravo u Srbiji.\nOn je ocijenio da će Srbija imati veliku štetu u turističkom sektoru zbog krize sa koronavirusom, ali da se to neće odraziti u velikoj mjeri na ukupnu privredu, jer je učešće turizma u BDP-u tri posto.\nLjajić je za TV Pink rekao kako je šteta u turizmu neminovna i da se ne može nadoknaditi nikakvim mjerama, ali da država pokušava da je ublaži, te podsjetio da Svjetska turistička organizacija procjenjuje da će šteta u međunarodnom turizmu iznositi više od 900 milijardi eura.\nPrema njegovim riječima, Srbija je odlično odradila posao kada je trgovina u pitanju i nije se osjetila kriza, pošto su proizvodnja i trgovina radile sve vrijeme krize.\n- U nekim granama je uvoz bio veći, u nekim manji, kao i kada je izvoz u pitanju. Cijeli sektor trgovine nije prošao loše, došlo je do pada prodaje luksuzne robe, bijele tehnike, namještaja, ali ne i prehrambenih proizvoda - naveo je Ljajić.\nŠteta u turizmu neminovna\nLjajić je istakao da je 83 posto svih žitarica koje je išlo na Kosovo stizalo iz Srbije, i to u trenutku kada je nastupila kriza sa koronavirusom, te podsjetio da je brašno bilo proizvod koji je najviše plasiran na tržište Korova.\nOn je naveo da je Srbija ostvarila rast u izvozu žitarica u regionu i Evropi, u martu je zabilježen rast izvoza cigareta i duhana, a istovremeno i uvoz nafte i medicinske opreme i sredstava, što je sasvim logično.\nLjajić je ocijenio da ekonomska strategija mora biti bazirana na mogućnosti da se pojavi drugi talas, misleći na Covid-19.\n- Život ne može da stane niti da ekonomija trpi posljedice - istakao je Ljajić.\n09.04.2020 u 11:12\nRasim Ljajić Srbija Turizam Koronavirus\nPjevačica Sia dobila brojne kritike za najavu svog novog filma


Poseta gradilištu Doma kulture\nPredstavnici Ministarstva rudarstva i energetike posetili su danas Opštinu Gornji Milanovac i sa Predsednikom Opštine Milisavom Mirkovićem obišli radove na rekonstrukciji Doma kulture. Inače, Ministarstvo rudarstva i energetike pomoglo je rekonstrukciju ovog objekta u iznosu od 15 miliona dinara za energetsku efikasnost, dok su sva ostala sredstva obezbeđena isključivo iz budžeta Opštine Gornji Milanovac.\nRadovi na I fazi su završeni, pri samom kraju je i II faza, a nedavnim potpisivanjem ugovora sa izabranim izvođačima ušlo se u treću - završnu fazu. Izvođači treće faze su "Interklima" iz Vrnjačke Banje sa kojom Opština već uspešno sarađuje u drugoj fazi izvođenja radova na ovom objektu i "Svetlost teatar" iz Beograda - jedna od najrenomiranijih firmi Srbije u oblasti scenske tehnike.\nGornji Milanovac će završetkom faze A, za koju su sredstva u celosti obezbeđena i potpisani ugovori sa izabranim izvođačima, sledećeg proleća dobiti izuzetan, funcionalan i savremen Dom kulture, na radost Gornjomilanovčana koji će konačno moći da prate čak i scenski najzahtevnije pozorišne i muzičke izvođače i bioskopske projekcije najnovije generacije. Završetkom faze A, koja se sastoji od I, II i III faze, po urađenom glavnom projektu, i podrazumeva izgradnju scene, proširenje hola prema dvorištu i na sprat, izgradnju balkona unutar sale, gradnju tehničkog bloka ispod sale i sanitarni čvor u suterenu kao i opremanje biće stavljen u funkciju deo objekta u kome će se realizovati kulturno-umetnička dešavanja.\nŠto se tiče realizacije faze B, funkcionalno nezavisne od faze A, kojom će biti obuhvaćeni radovi na preuređenju nekadašnjeg stambenog prostora u kreativne radionice i prostorije iz oblasti kulture planirano je da se pristupi nakon završetka faze A, a po obezbeđivanju potrebnih finansijskih sredstava.\nPrilikom obilaska gradilišta konstatovano je da je ova investicija verovatno jedna od većih, ako ne i najveća, u oblasti kulture na teritoriji Republike Srbije.


Osamnaest godina bez istine o smrti sudije Simeunovića\nSud u Beogradu, fotoarhiv\nVeć 18 godina, smrt Nebojše Simeunovića, sudije Okružnog suda u Beogradu, ostaje nerazjašnjena. Pre gotovo osam godina, Republičko javno tužilaštvo je dalo nalog da se "hitno preispitaju sve okolnosti uzroka smrti i utvrdi puna istina", ali je predmet, kako je za Radio Slobodna Evropa (RSE) rečeno u pisanoj izjavi Višeg javnog tužilaštva, i dalje "u fazi predistrage".\nOstaje tako nepoznata sudbina čoveka koji je 2000. godine pronađen mrtav, malo nakon što je nepuna dva dana pred petooktobarske demonstracije odbio da potpiše nalog za hapšenje rudara "Kolubare" u štrajku i tadašnjih lidera Demokratske opozicije Srbije (DOS) - Nebojše Čovića i Borisa Tadića.\nIstovremeno, čini se da bledi i sećanje na sudiju Simeunovića koji je, kako je to svojevremeno rekao nekadašnji predsednik Srbije Boris Tadić, "bio jedan od onih ljudi koji su u odbrani časti profesije i integriteta bili spremni da rizikuju svoju bezbednost".\n"U toku je rad na rasvetljavanju svih činjenica i okolnosti pod kojima je sudija Okružnog suda u Beogradu Nebojša Simeunović nestao a njegovo telo, nakon izvesnog vremena, pronađeno u Dunavu", stoji u pisanoj izjavi za RSE pres-službe beogradskog Višeg javnog tužilaštva u kojoj se dodaje da, imajući u vidu da je predmet u fazi predistrage, ne mogu da pruže više informacija.\nUbistvo sudije Simeunovića pred rasvetlenjem\nSudija Nebojša Simeunović (63) nestao je 7. novembra 2000. godine. Njegovo telo pronađeno je u reci Dunav nedaleko od hotela "Jugoslavija" u Beogradu, mesec dana kasnije. Slučaj je prvobitno bio okarakterisan kao samoubistvo, dok je četiri godine kasnije prekvalifikovan u "nestanak".\nMeđutim, prvobitna kvalifikacija je već u početku izazvala veliku sumnju, pre svega zbog onoga što je nestanku prethodilo. Sudija je, naime, po svedočenju njegove sestre Jelene, uprkos pritiscima koje je trpeo, odbio da potpiše nalog za hapšenje jednih od nosilaca petooktobarskih demonstracija – rudara iz "Kolubare", kao i tadašnjih lidera DOS-a Nebojše Čovića i Borisa Tadića. Time se, prema mišljenju mnogih, zamerio predstavnicima režima Slobodana Miloševića.\nUpravo na tome insistira njegova sestra Jelena Simeunović, koja u razgovoru za RSE tvrdi da je po njenog brata kobna bila noć između 3. i 4. oktobra 2000.\n"Moj Nebojša je, i pored neviđenog pritiska od strane predsednika suda i Državnog tužioca, odbio da potpiše nalog državnog vrha i Tužioca. Noću, između 3. i 4. oktobra, njega zove jedan policijski general, jedan bahat, ohol i nevaspitan glas, koji i dalje insistira da moj Nebojša potpiše nalog i uhapsi rudare Kolubare, rekavši da je hapšenje rudara Kolubare dogovoreno na najvišem nivou. On je mislio da će moga brata da zaplaši ako je rekao da je dogovoreno hapšenje na najvišem nivou. Moj Nebojša je po drugi put odbio da potpiše nalog državnog vrha i Tužilaštva, ali je sebi potpisao smrtnu presudu", rekla je Jelena Simeunović.\nOna je i ovog 3. oktobra, u dnevnom listu "Danas" objavila otvoreno pismo u formi oglasa, u kome je podsetila na sudbinu svog brata, za koga veruje da je bio ubijen i za to optužuje tadašnju Državnu bezbednost.\nRanković: Simeunoviću dugujem život\nTreći oktobar 2000. godine, datum koji je prema rečima Jelene Simeunović bio koban po njenog brata Nebojšu, bio je buran i na kopu "Kolubara", u Lazarevcu nadomak Beograda, gde su rudari nekoliko dana ranije, 29. septembra 2000. godine, zaustavili rad.\nTog dana, 48 sati pred velike demonstracije kojima je srušen režim Slobodana Miloševića, tadašnji načelnik Generalštaba Nebojša Pavković je (danas u Finskoj služi kaznu od 22 godine zatvora zbog zločina na Kosovu, na koju je osuđen u Haškom tribunalu, prim. aut.), prema svedočenjima tadašnjih štrajkača i izveštaja medija iz tog vremena, došao pred rudare sa namerom da ih prisili da prekinu protest.\nDemonstracije u Beogradu 5. oktobra 2000.\nSa Pavkovićem je razgovarao predsednik sindikata rudara, Miodrag Ranković. Ranković se, u razgovoru za RSE, priseća da su čekali nekakav poziv, a da su posle saznali da se čekao potpis na nalogu za njihovo hapšenje.\n"Čekao se samo njegov potpis da podigne optužnicu i sigurno bi krenulo hapšenje svih nas u 'Kolubari'. Faktički je spasao život nama, a samim tim, mada je to teško dokazati i verovatno građanski rat u Srbiji. Jer, da je Pavković krenuo sa svojom svitom da nas hapsi, a tu je bilo dve - tri hiljade rudara, bilo je i naoružanih, došli su i običnih ljudi... sigurno bi došlo do krvoprolića i pretpostavljam da bi se prenelo na celu Srbiju", kaže Ranković.\nNa pomen imena sudije Nebojše Simeunovića, danas, 18 godina kasnije, Ranković kaže da je "sudija Simeunović za nas štrajkače, a posebno za mene kao tada predsednika štrajkačkog odbora, čovek kome dugujem, a nikako ne mogu da mu vratim, život".\nMiodrag Ranković i rudari "Kolubare" već 18 godina svakog decembra posećuju grob sudije Simeunovića. Godine 2010. sa njima je to učinio i tadašnji predsednik Srbije, Boris Tadić. Upravo je tada i inicirao da se preispitaju okolnosti koje su dovele do njegove smrti.\n"Dok god se ti slučajevi ne razreše, mi ne možemo ustvrditi da smo pravna država. Ovo je naš zajednički zahtev. Svi tražimo da se ovi slučajevi razreše. Danas smo na pomenu sudiji Nebojši Simeunoviću, odajući njemu počast zbog profesionalnog poštenja, zbog građanske hrabrosti i od toga, zbilja, nikada nećemo odustati", rekao je Tadić 7. decembra 2000. godine, na beogradskom Novom groblju.\nTadić traži istinu o smrti sudije Simeunovića 2000-te.\nU narednim danima, Republičko javno tužilaštvo je dalo nalog da se hitno preispitaju činjenice o smrti sudije, ali je predmet, sudeći po dostupnim informacijama, i dalje tamo gde je i bio.\nProfesorka prava Vesna Rakić Vodinelić za RSE podseća da je Republička javna tužiteljka Zagorka Dolovac, najavljujući reviziju ovog slučaja, rekla da je u istrazi bilo propusta, što je u to vreme za medije govorio i nekadašnji generalni inspektor MUP-a Vladimir Božović.\n"Tačno je da sam naložio da Inspektorat sprovede istragu o postupanju policije i da su otkriveni propusti", rekao je Božović za Novosti od 8. decembra 2010. godine.\n"Ako je bilo propusta u istrazi, onda mora da se zna koji su to propusti u istrazi. Iz činjenice da se sve nalazi u predistražnoj fazi, proizilazi da zbog tih propusta u istrazi niko nije bio sankcionisan", kaže Rakić Vodinelić.\nSudije se danas retko ko i seća\nSudije Nebojše Simeunovića se, uprkos tome što je u pitanju pravosudni funkcioner čija je smrt i dalje nerazjašnjena i što mnogo ljudi veruje da mu duguju život i da bi bez njegovog postupka 5. oktobar možda izgledao drugačije, ukoliko bi ga uopšte i bilo, više retko ko i seća.\nProfesorka Rakić Vodinelić smatra da bi to sećanje trebalo da održavaju strukovna udruženja, baš kao što novinari ne dozvoljavaju da se zaborave njihove ubijene kolege.\n"Masa sveta više uopšte i ne zna ko je bio sudija Simeunović...", rekla je Jelena Simeunović, sestra tragično stradalog sudije, koja kaže da će, dok može, nastaviti da objavljuje otvorena pisma i podseća javnost na žrtvu koju je, duboko je uverena, njen brat poneo za čitavu državu.


Mej za obnovu "specijalnih veza" Britanije i SAD\nBritanska premijerka Tereza Mej spremna je da pozove na obnovu “specijalnih odnosa” sa Sjedinjenim Državama, dok se Britanija priprema da napusti Evropsku uniju, a predsednik Donald Tramp počinje svoj mandat na položaju američkog lidera.\nTereza Mej je time predočila suštinu svoje američke posete kada se juče obratila donjem domu britanskog Parlamenta, rekavši da specijalni odnos omogućava liderima obe zemlje da govore iskreno o medjusobnim pitanjima.\n“Kada se radi o mojoj poseti Sjedinjenim Državama, drago mi je da sam u prilici da se sastanem sa predsednikom Trampom na samom početku njegovog mandata. To je znak jačine specijalnih odnosa izmedju Brianije i Sjedinjenih Država, specijalnog odnosa koje on i ja nameravamo dalje da gradimo. Medjutim, takodje mogu da kažem lideru naše opozicije, da ne strahujem da otvoreno govorim sa predsednikom Sjedinjenih Država i da sam u stanju da to učinim jer imamo taj specijalni odnos, koji Korbin nikada ne bi imao sa SAD.”\nMej je danas poletela iz Londona za Filadelfiju pred sutrašnju posetu Beloj kući. Ona će biti prvi strani lider koji će se sastati sa Trampom u Vašingtonu od kako je on preuzeo položaj.\nTereza Mej danas treba da govori na skupu republikanskih članova Kongresa u Filadelfiji gde će, prema unapred pripremljenom govoru, naglasiti istoriju odnosa koji su, kako se izrazila, “stvorili moderan svet.” Tramp i potpredsednik Majk Pens će takodje prisustovati današnjem republikanskom skupu.\nOba lidera su preduzela korake sa ciljem da reformišu medjunarodne odnose svojih zemalja, posebno putem trgovine. Britanija napušta Evropsku uniju, dok se Tramp povukao iz Transpacifičkog trgovinskog partnerstva što sa sobom povlači pregovore o novim trgovinskim sporazumima širom sveta.


Treća loša pčelarska godina u Hercegovini - Agro TV\nPočetna Novo Treća loša pčelarska godina u Hercegovini\nTreća loša pčelarska godina u Hercegovini\nPčelari u Hercegovini poslednje tri godine imaju mnogo manji prinos meda nego ranije, kod nekih je prepolovljen, a često potpuno izostaje medobranje uprkos njihovom velikom trudu.\nU domaćinstvu Vučinić, koje se proizvodnjom meda bavi već pedesetak godina, agenciji Srna je rečeno da je medobranje već treću godinu u Hercegovini veoma loše.\nPčelari, kako su istakli, ne znaju tačan razlog smanjenim prinosima meda jer sve rade isto kao i ranije, ali pretpostavljaju da, između ostalog, loše utiču klimatske promjene i sve veće suše.\n– Kod nas su pčele zdrave i jake i vodimo računa o svemu, selimo ih i po četiri puta godišnje na različite, cvetom bogate lokacije u okolini Trebinja i Bilećkog jezera. Da to ne radimo imali bismo mnogo manje meda – kažu u domaćinstvu Vučinić.\nOvo domaćinstvo, koje ima oko 300 košnica, kada dobro “rodi med”, ubere godišnje osam do devet tona meda koji vrcaju tri puta, a sada kažu u ovoj krizi medobranje nije bilo loše, ali ni odlično, već se može reći da je dobro.\nRanije bi se, kako ističu, desilo možda svake pete godine da bude loša godina za medobranje, a sada su loše tri godine uzastopno, iako očekuju da će situacija ubuduće biti bolja, zahvaljujući trudu i višedecenijskom iskustvu koje imaju u tom poslu.\nVučinići kažu da se celi život bave pčelarstvom i da porodično žive od toga, da nikad nisu uzeli kredit, niti jedan fening od bilo koga za taj posao, za koji ističu da je dobar, ali i jako zahtevan ako se radi kako treba.\n– Imamo sve, ne tražimo ništa, ni bilo kakve podsticaje, samo da se situacija stabilizuje i bude malo lepše vreme i da se vrati staro medobranje. Ne sme se škrtariti na ulaganju, selidbi pčela i mora biti sve čisto i uredno da ne bi pčele bežale iz košnica, a vosak ne sme biti star i mora se godišnje menjati – istakli su u ovom domaćinstvu.\nOni kažu da često sele košnice i da zato imaju različite vrste meda, počev od livadskog, meda sa kadulje, klena, javora, a proizvode i propolis i matičnu mleč.\nPotražnja za hercegovačkim medom, za koji kažu da je izuzetno zdrav ako se dobija na kvalitetan način, velika je posebno od izbijanja epidemije virusa korona.\nU domaćinstvu Vučinić ističu da, bilo kod kuće ili na pijaci, mogu da prodaju koliko god meda da imaju, te da imaju kupce širom Republike Srpske, u Srbiji, regionu, ali i u nekim evropskim zemljama.\nCena meda u Hercegovini u poslednje vreme je porasla i kilogram košta od 18 KM do 22 KM.


Leskovac - Stranica 2 od 76\nPočetna/Oznaka: Leskovac (page 2)\nFestival amaterske pozorišne režije u Leskovcu\n3. novembra 2021.\tMANIFESTACIJE, TRADICIJA, UMETNOST, ZANIMLJIVOSTI 0\nU četvrtak, 4. novembra u 19.30 u kamernoj sali Leskovačkog kulturnog centra biće otvoren 9. FAPOR – Festival amaterske pozorišne režije.\nBeogradski kamerni orkestar Ljubica Marić u Leskovcu\n2. novembra 2021.\tMANIFESTACIJE, UMETNOST, ZANIMLJIVOSTI 0\nNekim čudnim tokom zbivanja, u poslednje četiri godine napustili su nas Vlastimir Trajković, Vuk Kulenović, Mirjana Živković, Zoran Hristić, Jugoslav Bošnjak, Aleksandar Vujić, Isidora Žebeljan. Mnogi od preminulih autora nisu ni kročili u poslednju etapu života, koju je moglo da obeleži na desetine novih dela. Za sve njih BKO Ljubica …\n22. oktobra 2021.\tKATEDRA, TRADICIJA, TURIZAM, ZANIMLJIVOSTI 0\nMinistarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija podržaće projekat Turističke organizacije Leskovac koji se odnosi na sanaciju Omladinskog naselja na Vlasinskom jezeru.\nGoran Marković dobitnik nagrade “Živojin Žika Pavlović” LIFFE festivala\n9. septembra 2021.\tMANIFESTACIJE, UMETNOST 0


Pitanje Kašmira nakon više od 50 godina pred SB UN • RTK\nPitanje Kašmira nakon više od 50 godina pred SB UN\nSavet bezbednosti UN održao je danas zatvorenu sednicu posvećenu situaciji u Kašmiru, prvi put posle više decenija.\nPakistanska ambasadorka pri UN Maliha Lodi ocenila je da se time poništava tvrdnja Indije da je to njeno unutrašnje pitanje.\nKineski ambasador pri UN Džang Đun (Zhang Jun) rekao je da su članice SB UN izrazile "ozbiljnu zabrinutost" zbog trenutne situacije u Kašmiru, uključujući "tamošnju situaciju u vezi s ljudskim pravima".\nOn je naveo da je konsenzus međunarodne zajednice da je status Kašmira, nedefinisan, da je to "međunarodno priznat spor" koji treba da bude rešen mirno, u skladu s Poveljom UN, rezolucijama SB UN i bilateralnim sporazumima.\nTenzije između Indije i Pakistana, dve nuklearne sile, dodatno su porasle otkako je Nju Delhi 5. avgusta ukinuo autonomiju svog dela Kašmira garantovanu indijskim ustavom.\nU Hubeiju 132 nova smrtna slučaja, ali opada broj zaraženih


18/07/2019 | 08:26 ⇒ 19:49 | Izvor: Nezavisne\nTrafo stanicaFoto: RTRS\nNa ovo je juče upozorio Radovan Višković, premijer Republike Srpske, govoreći za N1 o problemima u Elektroprenosu BiH, u čijoj su nadležnosti ove dvije velike trafo-stanice u Banjaluci.\n- Ove dvije trafo-stanice u Banjaluci mogu u svakom momentu otkazati, što bi značilo mrak za ovaj grad - naglasio je Višković.\n- Tamo leži oko 170 miliona KM već 18 mjeseci. To se nigdje ne ulaže. To nisu pare za budžet, to su pare za investicije - rekao je Višković.\n- Zastoj koji se desio s tim investicijama zatekao je Banjaluku, koja je trebalo da gradi novu trafo-stanicu. Sve procedure su bile sprovedene i taman kad je trebalo da počne da se gradi nastao je zastoj i već 18 mjeseci ništa - izjavio je Višković.\nDodao je da postojeće dvije stanice u gradu rade u vršnom opterećenju, što znači da svaki novi proizvodni i bilo kakav drugi pogon u gradu, ako bi se poštovale procedure, ne bi mogao dobiti saglasnost za priključenje na energetsku mrežu.\n- Uprava kompanije Elektroprenos BiH a.d. Banjaluka u ranijim planskim aktima zbog povećanja konzuma planirala je izgradnju nove transformatorske stanice TS 110/x kV Banjaluka - istakli su u Elektroprenosu BiH.\n- Međutim, član Skupštine akcionara iz Federacije BiH je naredio da se zaustave sve investicijske aktivnosti, pa tako i ova. Ako u budućnosti ne dođe do izgradnje nove transformatorske stanice moglo bi doći do poteškoća u napajanju tog konzumnog područja - rekli su u Elektroprenosu BiH.\nU Gradskoj upravi su rekli da se nadaju da će preduzeće Elektroprenos BiH što prije normalizovati svoj rad.\n- Očekujemo da ovo preduzeće što prije počne da funkcioniše u punom kapacitetu, jer investicije i ulaganja u mrežu ne bi smjele zavisiti od volje pojedinaca - rekao je Srđan Amidžić, zamjenik gradonačelnika.


Udruženje Izvor Selsebil pomaže medicinskom osoblju - AKOS\nHome > Naše aktivnosti > Humanitarni rad > Udruženje Izvor Selsebil pomaže medicinskom osoblju\nBošnjačke nevladine organizacije koje djeluju na području sjeveroistočne Bosne, u saradnji sa Muftijstvom tuzlanskim, uključile su se u akciju pružanja pomoći medicinskom osoblju u Tuzlanskom kantonu.\nZa manje od 24 sata prikupljeno je oko 4 hiljade KM i nabavljena prijeko potrebna oprema za medicinsko osoblje u vidu vizira, zastitnih maski i rukavica, koje su donirane UKC-u Tuzla i domovima zdravlja u Tuzli, Živinicama, Kalesiji, Gradačcu i Lukavcu.\nDanas, ispred bošnjačkih nevladinih organizacija i Udruženja Izvor Selsebil, uručujemo donaciju 36 vizira, 200 maski i hiljadu pari rukavica Domu zdravlja Živinice.\nUdruženje Izvor Selsebil je sve svoje potencijale stavilo na raspolaganje Kriznom štabu Grada Živinice i do sada učestvovalo u nekoliko aktivnosti koje imaju za cilj ublažavanje epidemiju koja nas je zadesila.Direktnom naredbom gradonačelnika Kamenjakovića angazovani smo sa svoja dva tima od oko 30 osoba za potrebe pomoći stanovništvu u izolaciji, te za druge potrebe civilne zaštite.\nDakle, Selsebil svoje aktivnosti nije zaustavio, već ih je samo prilagodio uslovima u kojima se nalazimo. Cilj nam je društveni aktivizam i promocija pozitivnih vrijednosti, što je u skladu sa našim motom koji glasi:\n“Zajednickim radom, na temeljima univerzalnih vrijednosti, odgojimo generaciju buducnosti”.


Strožiji kriterijumi za nivo kalcijuma u mesu\n11. januar 2016. 07:55:52\tPročitano 2296 puta\nPrimenom Pravilnika o kvalitetu usitnjenog mesa, poluproizvoda od mesa i proizvoda od mesa od 1. januara predviđeni su strožiji kriterijumi u pogledu dozvoljenog nivoa kalcijuma u mašinski separisanom mesu (MSM).\nKako je Tanjugu rečeno u Upravi za veterinu, u članu 18 koji stupa na snagu od ove godine date su odredbe o količini najviše dozvoljenog nivoa kalcijuma u MSM i to je vrednost do 0,1 procenta.\nPrimena strožijeg kriterijuma za maksimalno dozvoljeni nivo kalcijuma u MSM-u od 0,10mg/100g, uslovljava upotrebu novih tehnoloških postupaka i dalje unapređenje domaće prerađivačke industrije, ali takođe potrošačima Srbije garantuje kvalitetniji finalni proizvod, kažu u Upravi za veterinu.\nTa odredba Pravilnika predstavlja strožiji kriterijum od ranije uspostavljenog kriterijuma koji se odnosio na proizvode od mesa, što obezbeđuje bolji kvalitet poluproizvoda i proizvoda od mesa, kažu u Upravi za veterinu.\nOd stupanja na snagu pravilnika, domaći proizvođači ne smeju da proizvode mašinski sparisano meso koje nije u skladu sa novim kriterijumom, a proizvođači mesnih prerađevina ne smeju da koriste domaći ili uvozni MSM koji nije u skladu sa novim Pravilnikom. U proizvodima od mesa iz uvoza, ako sadrže MSM, ugrađena sirovina mora biti u skladu sa novim kriterijumom\nStupanjem na snagu novih kriterijuma, sirovine i proizvodi za koje se kontrolom utvrdi da prelaze nove granične vrednosti smatraće se neispravnim za upotrebu i promet, kažu u Upravi za veterinu Ministarstva poljoprivrede.\nViše iz ove kategorije « Pola plate za proslavu Božića Ko napravi tortu sa Pepa Prasetom, čeka ga kazna »


Uhapšeni članovi sicilijanskog mafijaškog klana u Italiji i SAD\nFBI agent, ilustrativna fotografija\nItalijanska i američka policija izvele su koordiniranu akciju usmjerenu na razbijanje sicilijanske mafijaške porodice koja je nastojala da obnovi svoja uporišta nakon godina egzila u Sjedinjenim Državama, potvrdili su italijanski istražitelji, prenosi Reuters.\nPreko dvije stotine policajaca, uključujući pripadnike FBI-ja, uhapsili su 18 osoba na Siciliji u sklopu istrage Inzerillo klana u Palermu u Italiji i njihove savezne porodice Gambino, sa sjedištem u New Yorku.\nZa devetnaestim osumnjičenim se traga u Sjedinjenim Državama.\nŠef policije u Palermu, Renato Cortese, izjavio je novinarima da su se pripadnici sicilijanskog kriminalnog klana Passo di Rigano nastanili u SAD-u osamdesetih godina, nakon što su preživjeli rat sa porodicom Corleone. Porodica Corleone odnijela je pobjedu u tom ratu i tako su prognali porodicu Inzerillo u SAD.\nNeki preživjeli su se očigledno vratili u Italiju nakon slabljenja porodice Corleone. Salvatore "Toto" Riina, šef Corleone klana, umro je 2017. godine u zatvoru, gdje je proveo skoro četvrtinu stoljeća.\nPorodica je od tada težila da povrati svoj stari posao, saopćila je policija, uz pomoć uticajnih saveznika u New Yorku.\n„Istraga je otkrila snažne veze između Cosa Nostre u Palermu i organizovanog kriminala u SAD-u, posebno povezanog sa Gambino klanom“, navodi se u saopćenju policije.\nNi Gambino ni Inzerillo porodica nisu odmah komentarisali ove izjave.\nGambinovi su jedna od pet italijansko-američkih mafijaških porodica u New Yorku. Dosadašnje optužbe protiv članova ovih porodica uključivale su ubistva, narkomanije i ilegalnu distribuciju droge.