Izabranici Aleksandra Stanojevića više nego ubedljivi. Fudbaleri Partizana upisali su 13. pobedu zaredom, a 12. uzastopnu u Superligi Srbije. Crno-beli su deklasirali Inđiju na gostovanju rezultatom 6:0 i nastavili trku za šampionsku titulu sa Crvenom… »\nUbedljiv trijumf crno-belih! U okviru 27. kola Superlige Turske, Bešiktaš je savladao ekipu Denizlispora. Utakmica na ‘Vodafon parku’, završena je rezultatom 3:0 u korist domaćina. Larin je u 22. minutu zatresao protivničku mrežu. Bešiktaš je… »\nFudbaleri Vojvodine savladali su Napredak sa 1:0 u meču 24. kola Linglong Superlige Srbije. Fudbaleri Vojvodine zabeležili su nova tri boda, i tako održali korak za crno-belima sa kojima se sastaju u derbiju narednog kola. Napredak je na 17. poziciji i… »\nFudbaleri Vojvodine pobedili su Napredak, rezultatom 1:0 u 24. kolu Superlige Srbije. Golom Čovića iz penala u 53. minutu, Vojvodina je savladala ekipu Napretka na svom terenu. Na tabeli Superlige Srbije Vojvodina je treća sa 50 bodova, a ekipa… »\nRukometašice Radničkog protiv ekipe Mladosti\nRadio Televizija Kragujevac pre 1 dan\nFudbaleri Radničkog u subotu od 14 časova dočekuju Spartak iz Subotice, u susretu 24. kola Superlige Srbije. Izabranici Vladiira Gaćinovića u ovaj susret ulaze nakon prekida loše serije i pobede od 2:0 na gostovanju Mačvi, što im je bio prvi… »


Jeftini letovi iz Somalije za Madagaskar - Avionske karte Somalija Madagaskar - eSky.ba\nLetovi iz Somalije za Madagaskar\nPretražite letove iz Somalije za Madagaskar\nProvjerite najbolje ponude letova iz Somalije za Madagaskar\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Somalije za Madagaskar na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Somalije za Madagaskar?\n✔ Ako rezerviram let iz Somalije za Madagaskar, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Somalije za Madagaskar?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Somalije za Madagaskar uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Na severoistoku Engleske, na jezeru u parku Taton se nalazi neobičan viseći most Pont de Singe. U vazduhu ga održavaju tri ogromna balona napunjena helijumom. Most je delo francuskog umetnika Olivera Groseta, koji je u ideju, izradu i ime mosta utkao zanimljive poruke.\nNapravljen je za Bijenale Parka Taton 2012. godine. Tema festivala je bila Let fantazije, metafora ljudske potrebe da leti, ili da u životu postigne nemoguće. Umetnici su inspiraciju nalazili u eksperimentima na osetljivim eko-sistemima, istoriji i budućnosti, mudrosti i humoru. Jedan od najzapaženijih radova, most Pont de Singe (Majmunski most) iza osnovnog značenja svog imena nosi zanimljivu poruku, zasnovanu na skrivenoj igri reči gde mu značenje može biti i „onaj koji daje prazna obećanja”, ali i mala ironija umetnika koji sebe u svetlu ovog rada opisuje kao „vešt poput majmuna”.\nPont de Singe je upravo to. Po izgledu nalik mostu, ali neupotrebljiv i nefunkcionalan, baš kao i mnoge veštine savremenog čoveka od kojih naivno očekujemo da će nas „vinuti u oblake”. On samo izgleda kao most, ali ne može bezbedno da podrži težinu putnika, niti da ispuni svoju svrhu. Objašnjavajući svoj rad, Groset je rekao da je pokušao da prikaže kako snaga snova može da transformiše stvarnost, ali i da navede ljude da preispitaju svoju percepciju sveta i svojih realnih potencijala u savremenom društvenom totalitetu. Između ostalog, most simbolično podvlači granicu između dizajna i inženjeringa jer je stvoren da pošalje poruku i navede na razmišljanje, a ne da obavlja uobičajenu funkciju građevine tog tipa.\nSmešten je u delu parka koji predstavlja japansku baštu, i napravljen od dugih konopaca koji povezuju plutajući deo od kedrovog drveta sa helijumskim balonima. Po tipu viseći most, podseća i na stalnu ljudsku potrebu da se pobedi gravitacija. Kako krajevi nisu pričvršćeni za obale, podložan je nasumičnom kretanju pod uticajem vetra, simboličnom nepredvidivom faktoru ometanja u svim našim pokušajima i planovima.\nZaista, mnogo simbolike u nečemu što deli ime sa površnim i lakomislenim majmunom!\nOriginalna ideja ali mi se, ipak, ne dopada!? Pre svega, ovi veliki baloni, za moj ukus i poimanje Prirodnih lepota, narušavaju predivan ambijent...


Lazović – Neobično bez Delija\nU subotu 3. aprila (16:00), igrači OFK Beograda i Crvene zvezde odigraće utakmicu 22. kola Jelen Superlige Srbije na Omladinskom stadion bez prisustva najvernijih navijača oba kluba. Zbog najvećeg hrišćanskog praznika Vaskrsa, Delije će treću godinu za redom ostati kod kuće sa svojim porodicama, dok će prvotimci Crvene zvezde ipak morati na teren. Prema nekim informacijama, navijači našeg kluba su uprskos odsustvu sa utakmice sa OFK Beogradom, našli način da pomognu i podrže svoje ljubimce, tako što će ovog vikenda slati što više SMS poruke na 2344 za Fondaciju FK Crvena zvezda.\nDarko Lazović kaže da će njegovi drugovi i on igrati pred neobično malim brojem navijača za Zvezdine utakmice, ali da to opravdano odsustvo Delija predstavlja samo motiv više da borba na meču bude vidljiva od prvog minuta.\n- Sigurno da će ostati velika žal što neće biti naših navijača na tribinama. Zbog ljudi na tribinama se i igra fudbal, ali šta je tu je, ne možemo mi da utičemo na neke odluke. Sve u svemu, očekuje nas teška utakmica, obzirom da je OFK Beograd ušao u seriju od četiri uzastopne pobede. Ipak, nadamo se da ćemo svojim maksimalnim pristupom doći do nova tri boda i nastaviti put ka tituli - rekao je Darko Lazović.\nMladi Lazović u poslednje vreme sve više dobija priliku na terenu. Uspeo da je protiv Smedereva i Vojvodine opravdana poverenje i za kratko vreme postigne i jedan, veoma važan pogodak.\n- Pre svega sam zadovoljan što sam u poslednje dve uopšte utakmice ušao u igru. Mislim da nisam odigrao loše protiv Smedereva i Vojvodine, a sigurno da mi je posebno drago zbog gola Smederevcima - poručio je Lazović.\nOFK Beograd nije nepoznanica za naše fudbalere.\n- OFK Beograd ima dosta mladih igrača i reprezentativaca uz nekoliko iskusnijih fudbalera. Najveća pretnja po protivnički gol su Oumaru i Trivunović, od kojeg dosta zavisi, obzirom da skoro sve akcije kreću od njega - istakla je Zvezdina „osmica".\nUtakmica 22. kola Jelen Superlige Srbije između OFK Beograda i Crvene zvezde igra se u subotu 3. aprila sa početkom u 16 časova. Televizijskog prenosa nema, ali će se naš sajt potruditi da vam omogući direktan tekstualni prenos sa Stare Karaburme, ukoliko na licu mesta budu postojali svi tehnički uslovi za isti.


03. May 2001 18:21 (GMT+01:00)\nPoruke s Jugoslovenskog samita o investicijama\nNužna ulaganja od tri milijarde dolara\nOd sveta očekujemo razumevanje, jer snosi deo odgovornosti za nedaće koje su nas snašle, rekao predsednik Koštunica\nBEOGRAD - Ove godine trebalo bi da se vratimo u sve međunarodne institucije i postignemo racionalan dogovor o dugu Pariskom i Londonskom klubu. Od sveta očekujemo razumevanje, jer snosi deo odgovornosti za nedaće koje su nas snašle i mislim da možemo dobiti povoljne uslove kreditiranja - rekao je u četvrtak na Jugoslovenskom samitu o investicijama dr Vojislav Koštunica, predsednik SRJ.\nVerujem da će učesnici Samita, naglasio je Koštunica, preneti poruku svetu da smo na najboljem putu da postanemo stabilna i za privatne i javne investicije privlačna država. Nasledili smo nedefinisan privredni sistem, koji je bio između tržišne privrede i komunizma, s mnogo državne regulative i arbitražom pojedinaca. Najvažniji zadatak nam jeste da stvorimo uslove za tržišnu, efikasnu i konkurentnu privredu, pa tražimo partnere u svetu, a ne pomoć, dodao je Koštunica.\nPrema rečima Slobodana Koraća, v.d. predsednika Privredne komore Jugoslavije, u ovom trenutku nam je za razne investicije neophodno tri milijarde dolara. Jugoslavija ima kvalitetnu radnu snagu, ali zastarelu opremu zbog čega su potrebna strana ulaganja, naglasio je Korać i dodao da se posebna pažnja poklanja saradnji s bivšim republikama SFRJ.\nGoran Svilanović, ministar za međunarodne odnose, istakao je da Jugoslavija više neće biti žiža nestabilnosti i da će Srbija na fleksibilan način urediti odnose s Crnom Gorom.\nObrazlažući ciljeve ekonomske politike, Mlađan Dinkić, guverner Narodne banke Jugoslavije, istakao je da je najveći predstojeći zadatak za NBJ sanacija banaka. Dinkić procenjuje da se u slamaricama kod građana nalazi oko pet milijardi maraka koje treba vratiti u banke obnovom poverenja preko garancija za štednju, koje će se uvesti polovinom godine.\nDug prema Pariskom klubu biće regulisan u julu, a prema Londonskom klubu u oktobru, rekao je Dinkić i dodao da će NBJ za izvesno vreme obustaviti izdavanje licenci stranim bankama. Umesto toga, ponudićemo im kupovinu domaćih banaka, a dobili smo i podršku u Vašingtonu da će nam naći strateške partnere, naglasio je Dinkić.\nNa pitanje da li će se proveravati poreklo novca iz slamarica, Dinkić je odgovorio da je u pripremi zakon o pranju novca koji će stupiti na snagu sredinom naredne godine, a predviđa da se samo sume iznad određenog limita nađu pod lupom kontrole, ali tek posle usvajanja ovog zakonskog akta. Dinkić kaže da se dosta poslova odvijalo sivim kanalima i da je država svesna da postoji nelegalno stečen novac, ali će abolicija trajati godinu dana, a pare običnih građana se neće preispitivati.\nBoris Tadić, savezni ministar telekomunikacija, istakao je da je stanje u javnim komunikacijama haotično. Postojeći kapaciteti ne prate broj izdatih dozvola za priključke u telefoniji, oprema je zapuštena, a veliki problem predstavlja i monopol italijanskog Steta na fiksnu telefoniju do 2004. godine, što sprečava uvođenje novih operatera i podizanja kvaliteta usluga.\n- Ako bi se striktno poštovale norme, mogao bi da ukinem licencu Telekomu jer nije pokrio teritoriju i nema propisani nivo uspešnosti od četiri odsto u uspostavljanju veza, već 40 odsto. Prioritetni zadatak nam je da sporazumno rekonstruišemo ugovor o prodaji Telekoma. Grčki Ote na to pristaje, a mislim da će nas podržati i italijanski Stet. Nakon usvajanja zakona o telekomunikacijama za mesec dana, vlasnici licence za mobilnu telefoniju Mobtel i Telekom moraće da ispune propisane uslove i ponovo konkurišu za licencu - kaže Boris Tadić, ministar telekomunikacija.\nPotreban nam je treći operater da bi uveli novu tehnologiju sa Internetom i razvili komunikacije kao najvažniji uslov razvoja ekonomije. Da bi se poslovanje u telekomunikacijama poboljšalo i da bi isključili korupciju, razmišljamo o formiranju regulatornog tela ili nezavisne komisije koju bi imenovala Skupština i u kojoj bi, što bi bilo prvi put uvedeno u praksu u zemljama u tranziciji, bili zastupljeni i stručnjaci iz inostranstva. Na taj način bi se obezbedila kontrola rada u ovoj oblasti, kaže Tadić.\nGerić, novi generalni direktor EPS-a: U EPS-u "bord" za remonte\nLeto stiže - remonti ne počinju, EPS čeka dogovore evropskih donatora\nProf. Ranković: Previdi i promašaji u Nacrtu zakona o privatizaciji\nPoruke s Jugoslovenskog samita o investicijama: Nužna ulaganja od tri milijarde dolara\nPrivatni pekari tvrde da neredovno dobijaju brašno\nDafiment banka pred sudom u Strazburu


Dodik odgovorio Inzku\nNaslovnica VIJESTI BiH Dodik odgovorio Inzku\nZa platu koju prima mogao bi bar da daje suvisle izjave, ako već ništa drugo ne radi, poručio je Dodik\nČlan Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je Srni da je Savjet za provođenje mira /PIK/ tijelo koje nije predviđeno Dejtonskim mirovnim sporazumom i ne postoji pravno uporište za njegovo postojanje, pa je deplasirano i komentarisati njihove komunikee.\n“Narodna skupština RS nije donijela zaključke koji obavezuju PIK, ili koji traže njihov stav, ali ne mogu da ne primjetim da ih nisu okvalifikovali ni kao antidejtonske ni kao antiustavne”, istakao je Dodik upitan da prokomentariše komunike Upravnog odbora PIK-a.\nDodik je naglasio da visoki predstavnik jeste predviđen Aneksom 10 Dejtonskog sporazuma, ali ne da se bavi unutrašnjim pitanjima u BiH, posebno ne onim koja se ne tiču njegovog provođenja.\n“Migrantska kriza sigurno nije pitanje kojim bi PIK trebalo da se bavi, posebno ne na način na koji je to učinjeno danas. Što se tiče Inckove izjave oko Srba i njihovog boravka u Austriji, u kojoj su kako tvrdi dobrodošli, uvjeren sam da on ne govori u ime države Austrije, i rekao bih da je to poređenje apsolutno neprimjereno”, istakao je Dodik.\nOn je rekao da bi pitao Incka samo jedno – da li je Austrija ikada primila ijednog Srbina bez ličnih dokumenata i da li je Austrija primili ijednog Srbina koji može biti bezbjednosna prijetnja po tu zemlju.\n“Pošto svi znamo da nije, zbog čega Incko pokušava da nam nametne obrazac u ponašanju koji ne prihvataju ostale uređene države, pa i Austrija. Ili, zašto Austrija ne prihvati migrante koji su se, kako stavri sada stoje, parkirali u BiH, jer oni i ne žele da ostanu u BiH ni u RS, njima je cilj zapadna Evropa. Za platu koju prima mogao bi bar da daje suvisle izjave, ako već ništa drugo ne radi”, poručio je Dodik.\nPrethodni članakBiH utvrdila identitet nigerijskih studenata, uskoro će biti smješteni u Imigracioni centar\nSljedeći članakPuljić posjetio Kavazovića, razgovarali o nastavku saradnje


pink.rs | SVAKA KAD SE NAŠMINKA I NAPUĆI IZGLEDA KAO 7/10: Srbi BRUTALNO ISKRENI - evo šta muškarci zaista misle o našim devojkama\nMladići su otvorili dušu na društvenim mrežama i otkrili kako vide naše devojke i šta je to što ima zameraju.\nKada bi mogle da im čitaju misli, evo šta bi devojke i žene iz Srbije otkrile, kako ih to naši muškarci vide... Na društvenoj mreži Redit, koja je sve popularnija poslednjih godina, povela se rasprava o tome šta Srbi zameraju našim devojkama.\nOvo su odgovori koji su izazvali najviše pažnje i najviše komentara. Dakle, evo šta im najviše zameraju...\n"Retko kada sretnem ženu koja nije umišljena da je Bog. Valjda produkt hipergamije. Takođe večiti kompleks žrtve i gotovo urođeni dvostruki standardi. A od nedavno su počele da usvajaju nebulozu da se ženama mora verovati na reč kada optuže nekoga za nešto(uglavnom silovanje)", još jedasn je od komentara na ovoj mreži.\nA jedan je krajnje iskreno rekao i da postoji samo jedna stvar koju im zamera:


"Nasa Borba" - Delegacija SRJ danas u Briselu\nponedeljak, 2. februar 1998.\nNASTAVAK PREGOVORA O NASLEDJU BIVSE SFRJ\nDelegacija SRJ danas u Briselu\nSef jugoslovenskog tima akademik Kosta Mihajlovic odbio da prokomentarise ocekivanja domacih pregovaraca. Delegacija SRJ ostaje u Briselu do 6. februara\nCutanje o namerama:\nAkademik Kosta Mihajlovic\nBeograd, Beta. - Delegacija SRJ u pregovorima o nasledju bivse SFRJ putuje danas u Brisel na nastavak pregovora sa predstavnicima Slovenije, Hrvatske, Makedonije i Bosne i Hercegovine, a uz posrednistvo medjunarodnog pregovaraca ser Artura Votsa, potvrdio je danas sef jugoslovenskog tima akademik Kosta Mihajlovic. On je odbio da pre samih pregovora da bilo kakvu izjavu o namerama ili ocekivanjima jugoslovenskih pregovaraca, ocenjujuci da bi to bilo “nekorektno". Jugoslovenska delegacija ostace u Briselu do sestog februara.\nPo okoncanju poslednje runde pregovora medju drzavama naslednicama bivse SFRJ, proslog decembra u Briselu, medjunarodni pregovarac ser Artur Vots je rekao da je “umereni optimista". Pregovori su vodjeni na osnovama njegovog Okvirnog sporazuma, koji je pocetkom decembra ponudio drzavama naslednicama.\nI SRJ s jedne i ostale cetiri drzave s druge strane ocenile su tada da je medjunarodni pregovarac sporazumom ucinio ustupke drugoj strani, ali da u sporazumu ima poboljsanja u skladu sa predlozima i jedne i druge strane. Vise prema izjavama slovenackih, hrvatskih i makedonskih pregovaraca nego prema skrtim obracanjima javnosti clanova jugoslovenskog tima, moglo se zakljuciti da SRJ ostaje pri stavu da se sva imovina deli u paketu i da se najpre definise pojam drzavne svojine u koju bi spadalo sve sto je finansirano iz saveznog budzeta i federalnih fondova, dakle i imovine u privredi.\nSer Artur Vots je svojim Okvirnim sporazumom predlozio 30. juni 1991. godine kao kljucni datum od koga bi se racunala raspodeli podlozna imovina. U Sporazumu je iznet i stav da bi se dosadasnja blokada u pregovorima mogla prevazici izradom posebnih sporazuma kojima bi bilo reseno pitanje arhiva, podele 600 do 650 miliona dolara vrednog zlata i 4.000 deonica u bazelskoj Banci za medjunarodna poravnanja(BIS), podela diplomatsko-konzularnih predstavnistava i humanitarna pitanja. Naglaseno je da ce se o imovini bivse JNA voditi posebni ekspertski pregovori, dok su pitanja arhiva, penzija i drzavljanstva “svetlo u tunelu".\nSavet za primenu mira, koji je pocetkom decembra zasedao u Bonu, bio je precizniji u zahtevima i ostriji u zakljucima, pa je drzave naslednice pozvao da se do 31. marta 1998. godine dogovore. Ako se do toga datuma ovi sporazumi ne postignu, Upravni odbor Saveta ce doneti odluku o daljim koracima medjunarodne zajednice, zakljuceno je pocetkom decembra.


Republička veterinarska inspekcija zvaničnim putem nije bila obaveštena o oduzimanju konja u romskom naselju Crvena zvezda u Nišu, niti su predstavnici te institucije bili prisutni kada je desničarska organizacija “Srbska čast” oduzela životinju vlasniku, rečeno je za Radio Slobodna Evropa (RSE) u Upravi za veterinu.\n“Republička veterinarska inspekcija zvaničnim dopisima, putem pisarnice ili mejlom, nije obaveštena o oduzimanju konja u romskom naselju, niti je dobila prijavu ili dokaze o zlostavljanju konja. Republički veterinarski inspektori nisu prisustvovali oduzimanju konja, niti je to urađeno uz pravne akte Republičke veterinarske inspekcije”, navodi se u pisanom odgovoru Uprave.\nPodsetimo, vođa desničarske organizacije "Srbska čast" Bojan Stojković je 14. septembra na internetu objavio snimak na kojem se vidi kako sa nekoliko osoba obilazi romsko naselje Crvena zvezda u Nišu tražeći vlasnika konja, koji je prethodno pretukao životinju.\nKada su ga pronašli, kako su rekli, konja su oduzeli ’za primer’ ostalim žiteljima naselja.\nU razgovoru za RSE Stojković je tvrdio da je pre ulaska u naselje obavestio “udruženje Roma i Veterinarsku inspekciju”.\nMUP: Policija uzela izjave od učesnika događaja\nMinistarstvo unutrašnjih poslova (MUP) navodi u odgovoru za RSE da su pripadnici Policijske uprave u Nišu uzeli izjave od šesnaestogodišnjeg mladića i njegovog strica koji je vlasnik konja, kao i od tri osobe iz organizacije „Srbska čast“ koje su došle u njihovu kuću u romskom naselju u Nišu i uzeli životinju.\n„Takođe, policija je uzela izjave i od još tri osobe iz organizacija za zaštitu životinja, koje su sa pripadnicima ’Srbske časti’ takođe došle u kuću u kojoj živi šesnaestogodišnji dečak. Policija je o svemu obavestila i Više javno tužilaštvo i Osnovno javno tužilaštvo koji su se izjasnili da im se dostavi izveštaj, što je policija i uradila 16. septembra“, navodi se u odgovoru iz MUP-a.\nTužilaštvo u Nišu: Dobili smo policijski izveštaj o `Srbskoj časti`


Kriterijumi upita, deo 1: Da budu specifična! - Access\nKriterijumi upita, deo 1: Da budu specifična!\nAccess 2013 Još... Manje\nOvo je deo 1 3 deo serije o korišćenju kriterijuma u upitima.\nUpiti su osnovni deo razvoja i koristite bilo koju bazu podataka. Pored pruža način da izvršavati masovne promene na podatke, oni se kako možete da postavljate pitanja o tih podataka. Upit kriterijuma vam pomažu da vaše pitanje konkretne – tako da umesto vas pita „Koje su moji kontakti rođendani”? da „čiji su rođendani dolaze sledeći mesec”?\nHajde da pogledamo ovih pitanja u programu Access. Prvo pitanje je veoma jednostavne upita u jednoj tabeli (kontakte). Jednostavno ga zatraži pristup izaberite ime i datum rođenja svakog u tabeli:\nKada da pokrenete upit, dobijam kompletnu listu:\nVeoma osnovne stvari. U ovom primeru određeni, nemate velika lista da vidi, ali zamislite da stotine kontakata. Verovatno bi biti zainteresovani za pronalaženje njihove rođendane često. Sada da vidimo kako da koristite kriterijum za postavljanje korisnijim pitanja: čiji su rođendani su ovog meseca?\nSamo ovog puta ste dodali izraz u redu kriterijumi polja DOB, evo opet, dizajn upita:\nSada kada da pokrenete upit, samo videti ljudi čiji su rođendani su ovog meseca:\nMožete da pročitate više o tome kako upita kriterijuma rad i dobijete obiman skup primera u članku Primeri kriterijuma upita.\nSledi: U deo 2 ove 3 deo serije, Saznajte više o korišćenju LIKE džoker znakova kao kriterijuma.


Prekinut saobraćaj vozova u Beogradskom čvoru\nPreduzeće "Srbija Voz" je večeras saopštilo da je zbog pada kontaktne mreže na starom Savskom mostu u 19:30 časova, prekinut redovan saobraćaj u Beogradskom železničkom čvoru što je dovelo do zakašnjenja i poremećaja u saobraćaju vozova.\nMeđunarodni voz iz Bara stoji na ulazu u stanicu Topčider, a međunarodni voz iz Beča u stanici Zemun, dok je međunarodni voz iz Sofije u stanici Rakovica.\n"Nakon obezbeđenja dizel lokomotive iz Beograd Ranžirne biće omogućeno prevlačenje međunarodnih vozova do i od stanice Beograd" - piše u saopštenju u kojem se dodaje da je osoblje "Srbija Voza" obavestilo putnike u vozovima koji stoje o nastaloj situaciji.\nLokalni vozovi iz Novog Sada, odnosno Šida, idu do stanice Zemun, a vozovi s niške i barske pruge saobraćaće do stanice Rakovica, odnosno Resnik.\nOtklanjanje kvara na kontaktnoj mreži je u nadležnosti "Infrastrukture železnica Srbije", ukazuje se u saopštenju, u kojem ne piše šta je bio uzrok tog kvara.\nIzmenjene trase prevoza: Majstori u Bulevaru despota StefanaSlavija: Novi rok za sanaciju platoa - 31. avgustAutobus propao kroz asfalt u centru Beograda, putnici nisu mogli da veruju šta se dešavaPomeren rok za završetak radova na SlavijiGde će završiti stari Savski most? Trenutno su u igri četiri lokacijeSekretar i direktor GSP-a otišli, problemi ostaliRadovi u Balkanskoj ulici teku po planuBura zbog "monstrum zgrade" u Mariborskoj: Odgovaraće nelegalni investitor, ali i onaj ko je ovo dozvolioMajstori stigli u TakovskuUkidaju se trolejbusi, a tramvaji i autobusi menjaju traseDve garaže u centru neće raditi do 15. avgustaDržavljani BiH okupirali "Beograd na vodi"Borba s vatrenom stihijom u ZemunuBeograd dobija novi tramvajski mostParkiranje u zoniranim ulicama ne poskupljujeCoka nije jedina? U Mirijevu ima još vukova!?Nema nade za Pančevac, ovo je uslov svih uslovaVelika promena u BG vozu: Ako železnicom putujete do centra ovo morate da znateCene parkiranja: Najjeftinije kod „Galeta”, najskuplje na Obilićevom vencuNovi rekord beogradskog aerodroma


Republika / Ja tebe serdarom, ti mene vojvodom: Ministarka čestitala Mekalisteru, on uzvratio pohvalama za Srbiju\nJa tebe serdarom, ti mene vojvodom: Ministarka čestitala Mekalisteru, on uzvratio pohvalama za Srbiju\nponedeljak, 26. 8. 2019.| 12:38\nMinistar za evropske integracije Jadranka Joksimović razgovarala je danas sa izvestiocem Evropskog parlamenta za Srbiju i predsednikom Odbora EP za spoljne poslove (AFET) Dejvidom Mekalisterom o nastavku procesa evropskih integracija, efektima reformi koje se sprovode, situaciji u EU i regionu i drugim važnim temama.\nDejvid Mekalister i Jadranka Joksimović\nMinistar je najpre zahvalila Mekasteru na doprinosu i angažovanju, ali i pomoći, podršci, konstruktivnim predlozima i sugestijama koje on lično pruža Srbiji na putu ka punopravnom članstvu u EU.\nJoksimovićeva je ponovila sagovorniku da se jasno proevropsko opredeljenje naše države potvrđuje, između ostalog, i sprovođenjem reformi ali i velikom posvećenošću celokupnom procesu pristupanja, navedeno je u saopštenju.\nOna je to ilustrovala i podacima iz nedavno sprovedenog istraživanja javnog mnenja koji pokazuju da 53 procenta anketiranih podržava članstvo Srbije u EU, a 68 reformski proces.\nDo sada je u procesu pregovora otvoreno 17 poglavlja\nJadranka Joksimović podsetila je da je Srbija do sada otvorila 17 poglavlja, od kojih su 2 privremeno zatvorena. Navela je da Srbija ima 4 poglavlja koja su tehnički pripremljena: 2 - sloboda kretanja radnika, 4 -sloboda kretanja kapitala, 14 - transport i 21 transevropske mreže, kao i da se radi na pripremi novih.\nOna očekuje da naša država do kraja godine, a tokom predsedavanja Finske Savetom EU, otvori neka od poglavlja koja budu tehnički spremna. Tako će se, veruje ministar, na najbolji način potvrditi i kredibilitet politike proširenja koja bi - kao je istakla, i dalje trebalo da bude među prioritetima institucija EU.\nSrbija je okrenuta regionalnog saradnji i dijalogu\nMinistar za evropske integracije ukazala je da je Srbija okrenuta regionalnoj saradnji i da insistira na afirmaciji vrednosti koje su u funkciji mira, razvija i napretka.\nIstovremeno, kada je o Kosovu i Metohiji reč, ukazala je da je Beograd spreman za nastavak razgovora čim Priština ukine jednostranu i nelegitimnu odluku o uvođenju tarifa na robu iz Centralne Srbije, kojom su urušeni dijalog i naša namera da se za KiM uspostavi održivo rešenje.\nIzvestilac EP za Srbiju i predsedavajući AFET-a Dejvid Mekalister preneo je pozitivnu perecepciju i ugled koji Srbija ima kao važan faktor stabilnosti zbog napora koji se ulažu zarad stabilnosti regiona.\nReforme donose rezultate i povećavaju ugled Srbije\nNaglasio je da su pozitivni efekti reformi vidljivi, da bi one trebalo da budu intenzivirane - posebno u poglavljima 23 i 24 koja se odnose na vladavinu prava, i da je evidentno da se dosta toga, od posednjeg Izveštaja o napretku, preduzelo.\nMekalister: Pozitivna percepcija i ugled ima Srbija\nIzvestilac je ocenio da je Srbija konstruktivan partner EU, da je pokazala da joj je mesto u EU i rekao da će nastaviti da podržava EI naše države. Mekalister očekuje i da će dodatne aktivnosti dovesti do otvaranja novih poglavlja do kraja tekuće godine.\nJadranka Joksimović čestitala je Mekalisteru na ponovnom izboru za predsedavajućeg AFET-a, naglasivši koliko je ličnim angažmanom i zavidnom političkom reputacijom doprineo afirmaciji Srbije kao države kandidata na objektivan i prevashodno.\nSrbija Sastanak EU Evropska unija Dejvid Mekalister Jadranka Joksimović


Bujice zaplavile desetak domaćinstava na području Bosanskog Novog - Glas Naroda BiH\nBujice zaplavile desetak domaćinstava na području Bosanskog Novog\nPoplave i u Čelincu (FOTO/VIDEO)\nNa području opštine Bosanski Novi bujice su usljed jake kiše zaplavile desetak domaćinstava u više neselja, a vodostaji rijeka Une i Sane bili su ispod kota redovne zaštite od poplava.Načelnik opštine Miroslav Drljača je sinoć, nakon sjednice Štaba za vanredne situacije, obišao naselja gdje ima problema, a novo zasjedanje Štaba bit će održano u jutarnjim satima.\n“Nadležne službe su obišle najugroženija domaćinstva. Od 20:00 sati je angažovana mehanizacija za čišćenje nanosa na putevima i dostavu pijeska, gdje je to potrebno”, rekao je Drljača.\nOn je naveo da su jučer probno u rad puštene prepumne stanice kako bi se provjerila njihova ispravnost.\nDrljača je rekao da su Prijedor putevi sinoć počeli sanaciju više odrona na magistralnom putu Bosanski Novi – Prijedor, a popravke oštećenih lokalnih makadamskih puteva počeće kada budu povoljni vremenski uslovi.\nU lokalnom Centru za obavještavanje jutros od 6:30 sati uključene su prepumpne stanice jer je vodostaj rijeke Sane 340 centimetara, a Une 297 centimetar, što je za 166 centimetara više u odnosu na jučer ujutro.\nU protekla 24 sata palo je 68 litara kiše po metru kvadratnom.


Emir Šišić je na obuku došao ispred preduzeća OPZ ,, Hana’’ koja se bavi proizvodnjom džemova, a cilj mu je da unaprijedi znanje o integralnoj proizvodnji maline kako bi novostečeno znanje mogao da upotrijebi u malinjaku ovog preduzeća.\n,, Trenutno posjedujemo jedan dulum maline, a na ovu obuku sam krenuo da bih saznao šta je to novo i kako najbolje možemo iskoristiti metode ove proizvodnje na svom malinjaku.’’, rekao je Emir Šišić.\nDostana Gavrić iz Bratunca se na svom porodičnom imanju zajedno sa suprugom bavi poljoprivredom. Malinarstvo vidi kao unosan posao i trenutno jedan od glavnih izvora prihoda svoje porodice. Baš zbog toga Dostana je odlučila da se prijavi na ovu obuku i stekne nova znanja o integralnoj proizvodnji maline.\n,, Od obuke očekujem nova saznanja, nešto praktičnije , da bih poboljšala svoj malinjak, da sa što manje uloženog novca, dobijem što bolje rezultate. Veoma sam zadovoljna predavačem i njegovim znanjem i ova obuka će mi biti od velike koristi.’’, rekla je poljoprivrednica iz Bratunca Dostana Gavrić.\nObuka se nastavlja sutra, a pored teorijskog dijela predviđen je i praktični dio koji uključuje posjetu uspješnim proizvođačima maline sa regije Birač.


MFC otvorio Trening centar MFC otvorio Trening centar – Personal magazin\nKompanija MFC Mikrokomerc otvorila je novi Trening centar u okviru svoje firme, namenjen obukama klijenata, partnera, korisnika Spider.Net-a, kao i zaposlenih u MFC-u. Trening centar se nalazi u novootvorenom prostoru…\nKompanija MFC Mikrokomerc otvorila je novi Trening centar u okviru svoje firme, namenjen obukama klijenata, partnera, korisnika Spider.Net-a, kao i zaposlenih u MFC-u. Trening centar se nalazi u novootvorenom prostoru odmah pored centrale MFC-a u Zaplanjskoj 86. Centar zadovoljava sve kriterijume i standarde potrebne za rad i obuku, i svim našim korisnicima omogućiće postizanje veće efikasnosti i efektivnosti u poslovanju, kroz adekvatnu obuku.\nOtvaranjem ovog Trening centra MFC Mikrokomerc je još jednom potvdio cilj da se stalno razvijaju, investiraju i pronalaze nova rešenja koja će u potpunosti zadovoljiti njihove korisnike, što sadašnjim i budućim klijentima garantuje da će u kompaniji MFC uvek imati pouzdanog partnera.\nMFC otvorio Trening centar was last modified: June 17th, 2011 by Redakcija\nDDoS napad na web lokaciju agencije CIA


Exit nominovan za najbolji festival na svetu - Turistički žurnal Exit nominovan za najbolji festival na svetu - Turistički žurnal\nČuveni britanski magazin NME nominovao je Exit, višestrukog evropskog festivalskog šampiona, za najbolji festival na svetu.\nOvom nominacijom za prestižne NME nagrade, Exit se našao među trenutno najznačajnim svetskim imenima iz muzičke industrije, kao što su Lana Del Rej, Bili Ajliš, Vikend, Maneskin, Tejlor Svift, Lijam Galager i mnogi drugi.\nBritanski magazin NME (New Musical Express) jedan je od najuglednijih svetskih medija, s tradicijom dugom čak 70 godina, tokom kojih je pokrivao teme iz oblasti muzike, filma i kulture. NME nagrade uspostavljene su godinu dana nakon osnivanja magazina, a kroz istoriju samo neka od nagrađivanijih imena su Elvis Prisli, Dejvid Bouvi, Klif Ričard, “Arctic Monkeys”, “Muse”, “Morrissey”, “Oasis”, “The Beatles”, “The Jam”, “Blur” i mnogi drugi.\nSvečana dodela ovogodišnjih BandLab NME nagrada biće održana 2. marta u dvorani O2 Academy Brixton u Londonu.\nNa 69. dodeli biće odabrani najbolji iz oblasti muzike, filma, TV-a i gejminga. Čast da bude među kandidatima za NME nagrade, Exitu je stigla nakon najizazovnijeg perioda u muzičkoj industriji, u kojoj je bio prvi veliki festival na planeti koji se održao od početka pandemije. U kategoriji Najbolji festival na svetu, NME je napravio izbor od 10 manifestacija, među kojima su, pored Exita, Reading & Leeds, Fuji Rock, Wireless i drugi.\nPrvi potvrđeni hedlajneri 21. izdanja Exit festivala, koje će biti održano od 7. do 10. jula 2022. godine na Petrovaradinskoj tvrđavi su kralj alternativnog roka Nik Kejv i njegovi “The Bad Seeds”, jedan od najoriginalnijih i najuticajnijih bendova na svetu, te miljenik domaće publike Boris Brejcha, dok se još imena očekuje jako brzo.


Vučić: Amerikanci čvrsto za ukidanje taksi i to - odmah - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Vučić: Amerikanci čvrsto za ukidanje taksi i to - odmah\n"Za danas nemam ništa drugo da kažem, osim da smo imali otvoren i iskren razgovor, koji za nas nije lak, ali sam zadovolјan što je Grenel čvrsto pristupio ukidanju taksi", rekao je Vučić.\nVučić je naglasio da građani moraju znati da se takse tiču svakog građanina Srbije "Nјihovo uvođenje nam je umanjilo rast za 0,4 odsto. Značajno je smanjilo moć dalјeg uvećavanja plata i penzija. A što je ekonomija snažnija, što budemo mogli da prodiremo šire to je snaga Srbije veća, i tako će i standard biti veći", objasnio je Vučić.\nPonovio je još jednom zahvalnost Grenelu, ali i državnom sekretaru Majku Pompeu na zalaganju za ukidanje taksi, dodavši da zahvalјuje pre svega Donaldu Trampu, jer je to njegova politika.\n"Sa njima smo sedeli i u Davosu i na raznim drugim mestima, gde nismo vodili formalne pregovore. A formalni pregovori zavise od ukidanja taksi. Onog dana kada se ukinu takse, mi smo spremni da sednemo za sto. I nevezano za izborne kampanje i nevezano za sve, mi smo na to spremni", naveo je Vučić.\nOn je naveo i da je delegacija Srbije na sastanku sa Grenelom insistirala na četiri slobode - protoku lјudi, roba, usluga i kapitala, koji su od prioritetnog značaja, ali će se, kaže tek videti kako, na koji način i u koliko faza će se voditi razgovori.\n"To lјudi treba da razumeju a mi moramo da sačuvamo i mir i stabilnost i obezbedimo ekonomski napredak zemlјe i čuvamo interese", rekao je Vučić.\nSutra okvirni sporazum o železničkoj liniji Beograd-Priština\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je da će sutra u Minhenu biti potpisan okvirni sporazum o železničkom saobraćaju između Beograda i Prištine.\nVučić je novinarima u Minhenu, nakon sastanka sa izaslanikom američkog predsednika za pregovore Beograda i Prištine Ričardom Grenelom, rekao da će sporazum sutra ujutru potpisati direktor Kancelarije za KiM Marko Đurić i da je on veoma značajan, jer će omogućiti slobodan protok lјudi i robe.\n"Uradićemo to po pravilima i procedurama. Kad se uspostave železnička i avio-linija, kao i auto-put, uspostaviće se i prava sloboda kretanja lјudi i robe i zato je važno i ukidanje taksi na robu iz centralne Srbije", rekao je Vučić.\nOn je naveo da je zato zahvalan i Grenelu, jer insistira na ukidanju taksi.\nVučić :Sutra jedan od najnapornijih dana,puno razgovora o Srbiji\nPredsednika Srbije Aleksandra Vučića sutra u Minhenu čeka, po sopstvenom priznanju, jedan od najnapornijih radnih dana, pošto će punih 16 sati, skoro do ponoći, imati važne sastanke u okviru Bezbednosne konferencije, ali je smisao svih tih sastanaka, pored ostalog, što vode percepciji Srbije kao zemlјe povolјnog poslovnog ambijenta i atraktivne destinacije za investitore.\nVučić je u izjavi novinarima najavio, tako, da će učestvovati na panelu na kome će verovatno biti i albanski predstavnici sa KiM, ali i da će pokušati da privuče nove nemačke investitore u našu zemlјu.\nPanel sa nemačkim investitorima će, kaže, biti od fantastičnog značaja za našu zemlјu, a organizovan je uz podršku Vofganga Išingera.\n"Spremam se za to i želim da privučemo još nemačkih investitora. Išinger, koji je politička legenda Nemačke i koji ima ogroman ugled u Nemačkoj, je pozvao te investitore da dođu i da Srbija predstavi sebe kao investicionu destinaciju. Da to radite na Minhenskom bezbednosnom forumu, to je od ogromnog značaja".\n"Verujem da će biti i albanski predstavnici sa KiM, tako da videćemo kako će tu da teku razgovori i kakve će ideje nekih drugih lјudi da budu".\nIza ideje o "mini Šengenu" ne stoji ništa drugo sem želјe za snažnom ekonomijom, slobodnim protokom lјudi i kapitala i bolјim životnim standardom za Srbe i Albance, poručio je predsednik Aleksandar Vučić, komentarišući ocenu Albina Kurtija da se iza "mini Šengena" krije namera Srbije da stvara "četvrtu Jugoslaviju".\n"Oni kao da čitaju Zonu sumraka i Treće oko, imaju zavereničke teorije, kao i mnogi političari iz centralne Srbije, misle da se nešto iza toga krije. Iza moje ideje se krije snažna ekonomija, slobodan protok lјudi, roba, usluga i kapitala i bolјi životni standard za Srbe i Albance. Pre svega brinem za Srbe, ali nemam ništa protiv da ni Albanci uživaju u blagodetima tih sloboda", rekao je Vučić, odgovarajući na pitanja novinara u Minhenu.\nKaže i da su se Jugoslavije koje smo stvarali uglavnom obile o glavu srpskom narodu, jer su Srbi iz njih izlazili prokazani, nekad i poniženi, a neretko smo ostali i bez stotine hilјada naših lјudi, kao tokom Drugog svetskog rada i stvaranja NDH.\nOn ocenjuje i da Kurti ne razume tu ideju i da su za njega ideje ranog devetnaestog veka i dalјe suštinske.\nPremijer privremenih kosovskih institucija Alјbin Kurti izjavio je da je "mini Šengen" srpska namera da formira cetvrtu Jugoslaviju i smatra da takva ideja predstavlјa opasnost.


Široka revizija zakonodavstva prioritet u oblasti medija | Aktuelno\nNaslovna CRNA GORA Široka revizija zakonodavstva prioritet u oblasti medija\nŠiroka revizija zakonodavstva prioritet u oblasti medija\nBogdanović sa delegacijom Savjeta Evrope\nMinistar kulture Aleksandar Bogdanović sastao se danas sa predstavnicima delegacije koizvjestilaca Parlamentarne Skupštine Savjeta Evrope za Crnu Goru.\nTokom sastanka, više riječi bilo je o oblasti medija, pri čemu je Bogdanović sagovornike upoznao sa ključnim aktivnostima iz prethodnog vremenskog okvira. Uz to, više riječi bilo je i o mjerama koje se tiču predstojećeg perioda, sa ciljem daljeg unapređenja medijske djelatnosti u Crnoj Gori.\nBogdanović je istakao kako je u toku široka revizija medijskog zakonodavstva, kako bi pravni okvir koji tretira tu oblast u narednom vremenu bio još sadržajniji i cjelovitiji. U tom pogledu, kako je naglasio, uz širok društveni dijalog, radi se na prijedlogu Zakona o medijima, sa nizom novih instituta koji se tiču oglašavanja, prava na ispravku, regulaciju komentara, finansijske podrške komercijalnim medijima i zaštite izvora informacija.\nUz to, kako je kazao Bogdanović, u toku je i izrada prijedloga Zakona o nacionalnom javnom emiteru, kojim će, prije svega, biti ojačani mehanizmi nezavisnosti Nacionalnog javnog servisa Radio i televizije Crne Gore. On je dodao da je, osim navedenih, u pripremi i nacrt Zakona o audiovizuelnim medijskim uslugama, čime će doći i do usklađivanja sa Direktivom 2018/1808 Evropskog parlamenta i Savjeta, koja se tiče pružanja te vrste usluga.\nPredstavnici delegacije izrazili su interesovanje i za oblast finansiranja medija, pri čemu je Bogdanović istakao kako je trogodišnjim ugovorom Vlada Crne Gore opredijelila blizu 50 miliona eura za funkcionisanje nacionalnog javnog servisa, ali i da je državna pomoć komercijalnim medijima od 2011. do danas iznosila više od sedam miliona eura, prvenstveno u pogledu otkupa dugova.\nBogdanović je upoznao sagovornike i sa tim da je u Skupštini Crne Gore obrazovana Komisija za praćenje postupanja nadležnih organa u istragama slučajeva prijetnji i nasilja nad novinarima, ubistava novinara i napada na imovinu medija.\nTokom sastanka, zaključeno je kako aktivnosti Vlade Crne Gore i zainteresovanih strana u cilju unaprjeđenja medijske djelatnosti treba da budu intenzivne i u predstojećem razdoblju, pri čemu je naglašeno da će Crna Gora u svim procesima iz tog djelokruga imati punu podršku međunarodnih partnera.


Božićna liturgija 2022. iz Hrama Svetog Save: Evo kada i na kom kanalu možete pratiti prenos - Filmitv\nBožićna liturgija 2022: Povodom Božića, najvećeg hrišćanskog praznika, Radio-televizija Srbije prenosiće ponoćnu liturgiju na Badnje veče i božićnu liturgiju na Božić iz Hrama Svetog Save u Beogradu.\nHram Svetog Save jedan je od tri najveća u pravoslavnom svetu. Može da primi oko 10 hiljada vernika.\nPonoćnu liturgiju na Badnje veče, koja počinje u ponoć na Prvom programu RTS-a, služiće vladika Stefan, vikarni episkop remezijanski.\nBožićnu svetu arhijerejsku liturgiju 7. januara služiće patrijarh srpski gospodin Porfirije uz sasluženje beogradsko karlovačkog sveštenstva. Prenos božićne liturgije počinje u 21.00, a emituje se na Drugom programu RTS-a.\nStručni konsultanti prenosa biće docenti Pravoslavnog bogoslovskog fakulteta dr Rastko Jović i dr Srboljub Ubiparipović. Komentator prenosa je Biljana Radulović, a odgovorni urednik prenosa Vesna Sladojević.\nSlične temebozicna liturgijaBožićna liturgija 2022bozicna liturgija 2022 hram svetog savebozicna liturgija gledaj uzivobozicna liturgija iz hrama svetog savebozicna liturgija onlinebozicna liturgija prenosbozicna liturgija u hramu svetog savebozicna liturtgija u beogradubozicne liturgije iz hrama svetog save\nRTS spremio BOGAT program za BADNJE VEČE i BOŽIĆ: Evo koji DOMAĆI FILMOVI i koncerti nas očekuju!


Zašto Rusija navodno nudi svoje vojne baze Americi? -- Gospodari lutaka -- Sott.net\nRazume se da obe velike sile imaju legitimne antiterorističke interese u Avganistanu nakon povlačenja američke vojske usled zabrinutosti da bi ISIS i druge međunarodne terorističke grupe mogle da iskoriste tekući avganistanski građanski rat kako bi uspostavile trening kampove, proširile regionalni uticaj i planirale napade u inostranstvu.\nRusija je takođe želela da testira strateške namere Sjedinjenih Država predstavljajući im "velikodušnu ponudu" koja bi, ako bi bila prihvaćena, pokazala da nema skrivenih motiva u jednostranom traganju za regionalnim bazama.\nMoskva sumnja da Vašington jednostavno želi da iskoristi svoje legitimne antiterorističke interese u Avganistanu nakon povlačenja kao izgovor za zadržavanje vojnog uticaja u evroazijskom hartlendu, koji je sada spreman da postane središte ukrštanja koridora transregionalne povezanosti. Ti koridori predstavljaju trilateralnu železničku prugu između Pakistana, Avganistana i Uzbekistana (PAKAFUZ) čija je izgradnja dogovorena u februaru, i koja bi se na kraju mogla proširiti čak i prema severu do Rusije i "persijskog koridora", između Kine i Irana preko Tadžikistana i Avganistana.\nSudeći po tome da je objavljeno kako Amerika zasad nije pristala na ovu "velikodušnu ponudu", svakako se čini da ona i dalje ima neke skrivene motive u regionu. Ipak, zamenik ruskog ministra spoljnih poslova Sergej Rjabkov otkrio je prošle nedelje da njegova zemlja komunicira sa Sjedinjenim Državama oko mogućih posledica njihovog predstojećeg vojnog povlačenja.\nTo sugeriše da Sjedinjene Države i dalje nameravaju da pragmatično sarađuju sa Rusijom kad god poveruju da se njihovi interesi poklapaju, i pored toga što još uvek ne odustaju od potrage za zemljom koja bi bila voljna da im dopusti da zasnuju regionalnu vojnu bazu. S obzirom na verovatnoću da pomenuta potraga propadne, ne može se zanemariti mogućnost da će Vašington na kraju prihvatiti "velikodušnu ponudu" Moskve, što bi zauzvrat moglo da postavi osnovu za postepeno popravljanje međusobnih odnosa.\nIdealan scenario koji Rusija priželjkuje jeste da se Moskva i Vašington upuste u ozbiljne "međusobne geopolitičke kompromise" svuda širom Evroazije - od Ukrajine do Sirije, Irana, Avganistana i Severne Koreje. Kremlj razume da Pentagon želi da preusmeri veliku većinu svoje pažnje i snaga prema "obuzdavanju" Kine, zbog čega bi uticajna frakcija američke permanentne vojne, obaveštajne i diplomatske birokratije ("duboka država") mogla biti voljna da načini "politički neprijatne" kompromise sa Rusijom.\nOno što je saradnik RT-a u nedavnom uvodniku ispravno opisao kao "Ruski zaokret u sirijskom Idlibu" može se smatrati gestom dobre volje ka tom cilju na ruskoj strani u svetlu najnovijeg izveštaja Komersanta.\nAko Sjedinjene Države pristanu na "velikodušnu ponudu" Rusije, Moskva je uverena da Vašington u tom slučaju neće imati toliki uticaj u centralnoj Aziji kao što bi imao u slučaju uspeha u jednostranom uspostavljanju sopstvenih vojnih baza u nekoj od zemalja regiona. To bi zauzvrat povećalo održivost ukrštanja koridora transregionalne povezanosti (malopre opisanih), čime bi se ojačala multipolarnost u evroazijskom hartlendu.\nGeopolitička konkurencija u kojoj se igra na sve ili ništa između SAD sa jedne, i Rusije i Kine sa druge strane mogla bi se tada pretvoriti u uzajamno korisnu geoekonomsku konkurenciju, budući da Amerika razmatra oslanjanje na PAKAFUZ kako bi proširila svoj ekonomski uticaj u regionu, što je sugerisano prošlonedeljnim stvaranjem okvira kvadrilateralnog povezivanja između SAD, Pakistana, Avganistana i Uzbekistana.\nPod uslovom da je izveštaj Komersanta tačan (što, naravno, ostaje da se proveri), onda bi "velikodušna ponuda" Rusije Sjedinjenim Državama da zajednički koriste njene centralnoazijske baze za pribavljanje antiterorističkih obaveštajnih podataka o Avganistanu posredstvom bespilotnih letelica bio veliki pomak u smeru postizanja željenog "pakta o nenapadanju". Lopta bi se tada našla na strani SAD, za koje bi bilo pametno da prihvate rusku ponudu jer je malo verovatno da će uspeti u nameri da uspostave sopstvene vojne baze u regionu.\nUkoliko SAD zaista prihvate ponudu, onda bi bliska vojna saradnja između ovih velikih sila mogla dovesti do sveobuhvatnijih "međusobnih geopolitičkih kompromisa" duž cele Evroazije - od Ukrajine, preko Sirije i Irana, do Severne Koreje. Takođe bi mogla da pomogne u prelasku međusobnih odnosa u evroazijskom hartlendu iz faze geopolitičkog nadmetanja na sve ili ništa u fazu obostrano korisne geokonomske konkurencije.


Istinomer: Vlada RS od 217 ispunila dva obećanja - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Istinomer: Vlada RS od 217 ispunila dva obećanja\n1Piše: Beta 28. marta 2019. 12.35\nZapočet je rad na ispunjavanju 63 obećanja, u progresu je rad na ispunjavanju sedam datih obećanja, prekršeno je jedno, a pet ih je neutemeljeno.\nU slućaju 139 obećanja, nije započet rad na njihovom ispunjavanju.\nOvi podaci izneti su na konferenciji za novinare UG „Nešto više“ u Banjaluci, koje je prezentovalo rezultate monitoringa rada Vlade RS na ispunjenosti predizbornih obećanja u prvih 100 dana, a koji sprovodi inicijativa „Istinomer“.\nNovinarima su predstavljeni rezultati monitoringa svih obećanja koja su u predizbornoj kampanji dale partije koje čine Vladu RS – SNSD, DNS, SPRS, NDP, US, te rezultate napretka njihovog ispunjavanja u prvih stotinu dana rada Vlade.\nInicijativa „Istinomer“ u obzir je uzela postojeće predizborne programe za opšte izbore 2018, onih stranaka koje su imale programske dokumente, kao i obećanja sa predizbornih skupova onih partija koje program nisu dostavile.\nNajviše obećanja dao je DNS (70), dok su najmanje konkretnih imala Ujedinjena Srpska, tek šest.\nNajviše obećanja „Istinomer“ je evidentirao u oblasti ekonomije, njih 97, a posle prvih 100 dana rada Vladu RS u ovoj oblasti ocenu „nije započeto“ dobilo je 56 obećanja, dok je rad na ispunjavanju započet u slučaju 38 obećanja.\n„Istinomer“ je dva obećanja u ovoj oblasti ocenio kao neutemeljena.\nOcenjujući rad Vlade RS Dalio Sijah, urednik portala Istinomjer.ba, rekao je da ona započela aktivnosti na realizaciji trećine obećanja, ocenjujući to kao dobro i navodeći da je teško u prvih 100 dana rada ispuniti sva obećanja.\n„Pravi rezultati će se videti tek nakon godinu dana“, istakao je Sijah.\nIstinomer, obecanja, plate, Republika SrpskaBeograd\nKad god pomislis da nema gore, samo pogledas sta rade Bosanci


Stručnjaci Srbije i Srpske pišu deklaraciju o opstanku Srba (video) - 07.08.2017, Sputnik Srbija\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik najavio je da će Beograd i Banjaluka uskoro formirati timove stručnjaka koji će doprineti pisanju teksta zajedničke... 07.08.2017, Sputnik Srbija\nvesti, svet, srbija, republika srpska (rs), region\n17:39 07.08.2017 (Osveženo: 03:44 26.08.2021)\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik najavio je da će Beograd i Banjaluka uskoro formirati timove stručnjaka koji će doprineti pisanju teksta zajedničke deklaracije Srbije i Srpske o delovanju za opstanak Srba.\nU deklaraciji će, prema rečima Dodika, biti navedeni svi važni elementi i aktivnosti koje treba sprovesti da bi se održala srpska nacija, povećao njen državni kapacitet i zaštitile sve srpske zajednice, bez obzira gde se nalaze — u regionu i celom svetu.\n„Imamo suvereno pravo da odlučujemo kao narod o svojoj sudbini. Deklaraciju treba posmatrati samo na taj način“, rekao je predsednik Srpske za „Večernje novosti“.\nDodik je naglasio da ovaj dokument nije pretnja nikome, niti velikosrpski projekat.\n„Kad god Srbi pokušaju da se zaštite, neprijatelji nas optužuju za nacionalističke aspiracije. A šta je sa njihovim aspiracijama koje su bile usmerene ka tome da isteraju Srbe?“, upitao je Dodik.\nOn je kao primer naveo proterivanje Srba iz Hrvatske u akciji „Oluja“, kao i iz Sarajeva u kojem je bilo 157.866 Srba po popisu iz 1991. godine, a 2013. godine samo 1.333, ističući da su Srbi isterani i pobijeni u mnogim drugim mestima.\nDodik je dodao da bi dokument trebalo da bude gotov na jesen, usvojen u parlamentima Srbije i Republike Srpske, a zatim će ga zvanično predstaviti on i predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\n„Cilj je da na početku ovog veka imamo dokument koji može da istrpi vreme koje dolazi, da ostane u vlasništvu generacija Srba ma gde bili, kao orijentir za nacionalno i političko delovanje“, rekao je Dodik.\n5 Avgust 2017, 18:26\nOn je naveo da Srbi prošli vek s pravom mogu da proglase stradalničkim, što je opomena i obaveza da u narednim decenijama učine sve da izbegnu nova stradanja i da istovremeno ojačaju nacionalni identitet i nacionalne države — Republiku Srpsku i Srbiju.\nDa će se na deklaraciji, koja će biti svojevrsni nacionalni program, raditi narednih meseci potvrdio je i generalni sekretar predsednika Srbije, Nikola Selaković. Pitanje gotovo dva miliona Srba u regionu deklaracijom će biti definisano kao jedan od državnih nacionalnih prioriteta Srbije, koja će, uz pomoć Republike Srpske, ustanoviti konkretne mere i aktivnosti za opstanak nacije.


Foto: Kristina Stedul Fabac/Pixsell | QR kod iz Srpske validan u Srbiji i nakon 20 časova\nN.N. 26.11.2021 09:39\nBANJALUKA - Stanovnici Srpske uveliko se pripremaju za zimovanje i najluđu noć u godini, a oni koji umjesto kućne varijante radije biraju planine mahom su rezervisali aranžmane na Jahorini i Kopaoniku jer na domaćim destinacijama nema ograničenja u pogledu kovid mjera, a za boravak u ugostiteljskim objektima u Srbiji nakon 20 časova dovoljne su potvrde koje izdaju nadležne zdravstvene ustanove u RS.\nNaime, poslije 20 časova u kafiće i restorane u Srbiji od 8. novembra moguće je ući uz kovid propusnice koje objedinjuju podatke o vakcinaciji, svim testiranjima i preležanom kovidu. Ukoliko neko nema kovid propusnicu, nadležni u Srbiji objasnili su da je moguće priložiti negativan PCR test ne stariji od 72 časa.\nTakođe, ranije su istakli da, ukoliko je osoba prebolovala kovid u proteklih sedam mjeseci, a nije vakcinisana, može da pokaže negativan antigenski test koji nije stariji od 48 časova. Iako stanovnici Srpske u Srbiju putuju bez ikakvih ograničenja, za boravak u ugostiteljskim objektima nakon 20 časova ipak treba da poštuju navedene propise.\nŠef Predstavništva Republike Srpske u Srbiji Mlađen Cicović rekao je za "Glas Srpske" da, prema informacijama koje je Predstavništvo dobilo u nadležnim institucijama Republike Srbije, građani iz Srpske, ukoliko su vakcinisani, prilikom kontrole poštovanja mjera za sprečavanje širenja virusa korona treba da pokažu potvrdu da su vakcinisani.\n"Svi oni koji borave u Srbiji, a imaju kovid sertifikat zemlje iz koje dolaze sa QR kodom, nemaju nikakvih problema prilikom boravka u ugostiteljskim objektima u Srbiji nakon 20 časova. Takođe, i oni koji imaju originalnu potvrdu sa QR kodom da su primili dve doze vakcine protiv virusa korona, što je slučaj kod građana Srpske, prilikom kontrole pokazuju taj dokument i komunalna policija to uvažava", rekao je Cicović.\nU to su se proteklih dana uvjerili i pojedini stanovnici Srpske koji su putovali u Beograd.\n"Izašli smo na večeru u jedan restoran u centru grada, svi smo imali potvrde o vakcinaciji koje smo pokazali na ulazu. Nikakvih problema nije bilo", kazao je Banjalučanin Slobodan L.\nI u turističkim agencijama širom Srpske, u kojima zbog predstojećih praznika imaju pune ruke posla, potvrđuju da su potvrde koje izdaju nadležne zdravstvene ustanove u Srpskoj sasvim dovoljne.\n"Što se tiče boravka u restoranima u Srbiji, poslije 20 časova zahtijeva se potvrda o vakcinaciji, funkcionišu naše potvrde ili negativan test", rekla je Milijana Jenjić iz službe prodaje u banjalučkoj Turističkoj agenciji "Unis turs".\nOna naglašava da su novogodišnje aranžmane skoro rasprodali, te da su za doček Nove godine kapaciteti na Jahorini, Kopaoniku i Zlatiboru prilično popunjeni. Osim toga, dodaje, stanovnici Srpske rado idu i na skijanje u Sloveniju imajući u vidu da nema posebnih ograničenja u toj zemlji.\nJelena Javorac iz agencije "Cepter pasport " u Banjaluci rekla je da su se fokusirali na aranžmane u zemljama u koje je moguće otputovati uzimajući u obzir pandemiju, tako da aranžmane za skijanje u Austriji, koja je ranije važila za veoma popularnu destinaciju za zimovanje, nisu ni pripremali.\n"Kada je riječ o jednodnevnim izletima, u ponudi za proslavu Nove godine imamo Budimpeštu, jer u Mađarskoj ne traže nikakve potvrde", kazala je Javorčeva i dodala da su aranžmani za Jahorinu razgrabljeni.\nI referent prodaje u bijeljinskoj agenciji "Hepi travel" Marina Novaković potvrdila je da najveće interesovanje vlada za Jahorinu i Kopaonik.\nVulin: Vučiću je bitinija pravda za decu od NATO ili EU\nMilošu Medenici određeno zadržavanje do 72 časa


Vučić i Si: Peti susret, potpisivanje dva protokola\nTanjug 17. septembra 2018. 21:10\nPEKING – Predsednik Srbije Aleksandar Vučić sastaće se danas u Pekingu sa kineskim liderom Si Đinpingom i to će biti njihov peti susret za poslednje tri godine, a ovoga puta, u njihovom prisustvu, biće potpisana dva značajna protokola.\n„Hoću da inovativnim tehnologijama Srbija ostvari komparativne prednosti nad zemljama regiona i Evrope. Imaću neke čudne molbe za predsednika Sija. Nadam se da se neće smejati i da će razumeti šta hoću“, rekao je Vučić u nedelju.\nVučić i Si su se do sada sastali četiri puta – prvi put 2015. na samitu Kine i zemalja centralne i istočne Evrope, godinu dana kasnije kineski predsednik je boravio u poseti Beogradu, a dvojica predsednika razgovarala su i 2017. tokom inicijative „Pojas i put“, a zatim su se sreli i u Davosu.\nUz želju da Kina, sa predsednikom Sijem kao liderom, ostvari sve svoje nacionalne ekonomske ciljeve, predsednik Vučić je nedavno istakao i da je ponosan što dve zemlje povezuje sveobuhvatno strateško partnerstvo i što su bilateralni odnosi na istorijskom vrhuncu, a posetu koja je u toku okarakterisao je kao jednu od najznačajnih, kako u ekonomskom, tako i u političkom smislu.\nU znak prijateljstva Vučić će Siju dati specijalan poklon – repliku srednjevekovnog srpskog mača, na kojem je ugraviran viteški moto „Za čast“, kao i policijski bodež.\nVučić je doputovao u nedelju u posetu Kini, gde je juče vodio razgovore sa kineskim kompanijama i bankama, a tokom boravka biće potpisano više ugovora u vrednosti od više od tri milijarde evra.\nPrvog dana posete potpisano je više sporazuma, među kojima i onaj sa kompanijom „Ziđin“ koja bi u RTB Bor trebalo da uloži 1,46 miliajrdi dolara, kao i sa Šandong Linglongom o otvaranju fabrike guma u Zrenjaninu u vrednosti od skoro milijardu dolara.


Luiz želi da ide? - Sportske.net\nLuiz želi da ide?\nIako je Murinjo poručio Barseloni da gubi vreme oko Davida Luiza, stvari bi sa mrtve tačke mogao da pokrene sam igrač.\nPonuda Barselone od srede je odbijena, a Čelsi ih je upozorio da ne pokušavaju da kupe Davida Luiza jer nije na prodaju.\n"Neka požure i probaju sa atlernativama. Ovde samo gube vreme", rekao je Murinjo.\nMeđutim, Luiz se nije oglašavao, a u Barseloni očekuju da zatraži od Čelsija da razmotri ponudu, posle čega bi usledila nova od oko 50 miliona evra.\nKatalonci smatraju da Čelsi ipak neće oklevati da za ogromnu sumu proda fudbalera koji želi da napusti klub. Sa druge strane, sve ovo liči na spekulacije jer je teško verovati da bi Brazilac ušao u rat sa sadašnjim klubom kako bi izdejstvovao odlazak u Španiju.


Ruski diplomata: Rusija će odgovoriti ako negde počnu da ubijaju njene građane - 15.02.2022, Sputnik Srbija\nRusija će zaštititi svoje građane bilo gde u svetu, izjavio je u intervjuu za Gardijan stalni predstavnik Rusije pri Evropskoj uniji Vladimir Čižov. 15.02.2022, Sputnik Srbija\nDiplomata je pri tome naglasio da Moskva neće izvršiti invaziju na susednu državu ako je ne budu provocirali.Čižov je podsetio da je trenutna brojnost ruskih snaga na granici sa Ukrajinom jednaka brojnosti trupa koje su učestvovale na vežbama „Zapad 21“ prošlog septembra, ali da tada niko nije rekao ni reč.Kijev i zapadne države u poslednje vreme izražavaju zabrinutost zbog navodnog povećanja „agresivnih dejstava“ Rusije u blizini granica Ukrajine. Rusija je u više navrata negirala optužbe Zapada i Ukrajine za „agresivna dejstva”, navodeći da nikome ne preti i nema nameru nikoga napada, a optužbe o „ruskoj agresiji” koriste se kao izgovor da se što više vojne tehnike NATO-a rasporedi u blizini ruske granice. Zapad takođe optužuje Moskvu da planira „invaziju“ na Ukrajinu i pojačava svoje prisustvo u Istočnoj Evropi. Rusija odbacuje sve tvrdnje, ističući da premešta trupe unutar svoje teritorije i podseća da ne učestvuje u unutrašnjem ukrajinskom sukobu i ne krši nikakve sporazume, za razliku od Kijeva koji Minske sporazume ne poštuje.Minski sporazumi predviđaju ustavnu reformu, prekid vatre i povlačenje teškog naoružanja sa kontakt linije. Istovremeno, ukrajinske vlasti su sada koncentrisale najveći deo vojske na granici sa samoproglašenom Donjeckom i Luganskom narodnom republikom i redovno granatiraju ustanike, uključujući i korišćenjem zabranjene tehnike dobijene od zapadnih zemalja.Od 2014. godine zemlje NATO-a, predvođene Sjedinjenim Američkim Državama, isporučuju oružje Ukrajini i obučavaju njenu vojsku, što direktno krši Minske sporazume i negativno utiče na rešavanje situacije u Donbasu. Osim Amerikanaca, u isporukama vrednim milijarde dolara učestvuju Velika Britanija, Kanada, Francuska, Poljska, Turska, Litvanija, Češka, Bugarska, Rumunija i Estonija. Američka vlada je proteklih dana više puta signalizirala o svojoj spremnosti da proširi isporuke naoružanja i vojne tehnike Ukrajini.\nrusija, vladimir čižov, donbas, ukrajina, sukob\n© REUTERS / UKRAINIAN ARMED FORCES PRESS SERPripadnici ukrajinskih Oružanih snaga na vojnim vežbama u Hersonu\nRusija će zaštititi svoje građane bilo gde u svetu, izjavio je u intervjuu za Gardijan stalni predstavnik Rusije pri Evropskoj uniji Vladimir Čižov.\n„Ne treba da se čudite ako nanesemo uzvratni udar... ako oni (Ukrajinci) počnu bilo gde drsko da ubijaju građane Rusije – u Donbasu ili negde drugde“, rekao je on.\nDiplomata je pri tome naglasio da Moskva neće izvršiti invaziju na susednu državu ako je ne budu provocirali.\nČižov je podsetio da je trenutna brojnost ruskih snaga na granici sa Ukrajinom jednaka brojnosti trupa koje su učestvovale na vežbama „Zapad 21“ prošlog septembra, ali da tada niko nije rekao ni reč.


Direktor policije potvrdio da je bilo propusta u slučaju brutalnog prebijanja mladića u Novom Sadu - Novi Sad\nDirektor policije potvrdio da je bilo propusta u slučaju brutalnog prebijanja mladića u Novom Sadu\n13:09:00 20.09.2020, Komentara: 0\nNovi Sad – Direktor policije Vladimir Rebić izjavio je da je u slučaju brutalnog prebijanja mladića u Novom Sadu policija obavila sve potrebne procedure ali da je to "moglo brže", kao i da su utvrđeni propusti određenih policijskih službenika na nižem nivou.\nRebić je izjavio da nije zadovoljan kako je policija vodila taj slučaj i da "taj ko je grešio mora da odgovara", ali da nije bilo "sistemske opstrukcije" sa višeg nivoa.\n- Ministar policije Nebojša Stefanović je naložio provere, kolege su utvrdile neke propuste. Nisam ni ja zadovoljan, svi koji nisu uradili kako treba mogu da očekuju odgovornost, ali ne postoji sistemska opstrukcija sa visokog nivoa rukovođenja. Policijski službenici u svim fazama nisu postupali na najbolji način - kazao je Rebić.\nKako je naveo direktor policije, pretpostavlja se da se osumnjičeni u tom slučaju koji je okvalifikovan kao pokušaj ubistva, Ivan Kontić, nalazi u nekoj od zemalja u okruženju, kao i da očekuje da će on po poternici brzo biti pronađen i izručen Srbiji. Rekao je i da je "potraga za Kontićem relativno kasno raspisana zbog čega će neko odgovarati".\nPrema njegovim rečima, za brutalno prebijanje mladića u Novom Sadu policija je saznala od Kliničkog centra Vojvodine 24. avgusta i istog dana obavljena je komunikacija sa Osnovnim javnim tužilaštvom, za šta postoje dokazi.\n- Prijava nadležnom tužiocu je bila apsolutno blagovremena - rekao je Rebić i dodao da je tužilaštvo prvo okvalifikovalo krivično delo kao nanošenje teške telesne povrede.\n- U posed snimka došli smo 4. septembra, ponovo policijski službenik odlazi na konsultacije u Osnovno tužilaštvo i pokazuje tužiocu, a on ostaje pri stavu da je delo nanošenje teške telesne povrede - kazao je Rebić i naveo da je prebijeni mladić 2. septembra došao u tužilaštvo.\n- Navodi ime Kontića i tom prilikom nama advokat pokazuje krivičnu prijavu kojom ovaj događaj kvalifikuje kao pokušaj ubistva - rekao je Rebić. On je potvrdio da je Osnovno javno tužilaštvo u Novom Sadu 12. septembra prekvalifikovalo slučaj koji je vođen kao krivično delo nanošenje teške telesne povrede u pokušaj ubistva, a tada ga je preuzelo Više javno tužilaštvo.\nDirektor policije je potvrdio i da je osumnjičeni 8. septembra lično došao u tužilaštvo da potpiše sporazum o priznanju krivice za ranije počinjeno krivično delo i naveo da je "postupajući tužilac mogao da ne zna da je u tom trenutku osumnjičen za nanošenje teške telesne povrede".\nKako kaže, tako nešto je moguće zbog toga što "nije povezan sistem" u informacijama između tužilaštava i policije.\nPodsetimo, za ceo slučaj saznalo se 11. septembra nakon što je političar Miroslav Parović objavio video-snimak na svom Fejsbuku, na kojem se vidi kako Kontić prebija M. M. (28), udara ga sve dok nije izgubio svest, a potom mu lomi ruke.\nIzvor: 021, Beta


Predsednica Evropske Komisije (EK) Ursula fon der Lajen\n“Oni koji šire dezinformacije vam štete. Dezinformacija vas može koštati života”, upozorila je šefica Evropske komisije u video poruci koju je uputila javnosti, dodajući da oko bolesti COVID-19, treba verovati samo podacima koje objavljuje Svetska zdravstvena organizacija ili medijima sa evidencijom tačnosti.\nEvropska komisija je na zvaničnoj internet stranici pokrenula poseban odeljak koji se bavi odgovorima na sva relevantna pitanja oko korona virusa.\nU posebnoj video-poruci, fon der Lajen je naglasila da talas lažnih vesti oko korona virusa, raste “na osnovu neizvesnosti, anksioznosti oko informacija koje se rapidno menjaju”.\nOna je potvrdila da EK radi sa onlajn medijima kako bi se ohrabrili da pojačaju svoje delovanje protiv dezinformacija o korona virusu. To se čini tako što, odgovorni onlajn mediji, omogućavaju lakši pristup zvaničnim izvorima, poput organa javnog zdravstva, te demotiraju, pa čak i uklanjaju štetni sadržaj ili pogrešne oglase.\nFon der Lajen je pozvala društvene mreže da podele podatke sa zajednicom koja proverava činjenice, s ciljem da se uklone opasni oglasi.\nInače, posebno telo Evropske unije (EUvsDisinfo) koje se bavi borbom protiv dezinformacija pažljivo prati sve lažne informacije koje se namerno plasiraju u javnost. U nedavnoj publikaciji eksperti EU su pronašli da su rasprostranjeni "prokremlinski napori" na dezinformisanju oko COVID-19, tako što se prenose kontradiktorne poruke s ciljem da se javnost zbuni.\nNi mediji na Zapadnom Balkanu nisu bili imuni na dezinmormacije vezane za korona virus. Eksperti EU očekuju da će u bliskoj budućnosti doći do jačanja teorija zavere oko COVID-19, posebno u kontekstu predstojećih izbora u Srbiji i Severnoj Makedoniji i protesta koji su u toku u Albaniji i Crnoj Gori.


Dodik: Deklaracija SDA vodi ka tome da Srpska proglasi nezavisnost i ujedini se sa Srbijom - Sve o Srpskoj\nDodik: Deklaracija SDA vodi ka tome da Srpska proglasi nezavisnost i ujedini se sa Srbijom\n„U BiH VIŠE NIJE MOGUĆ RAT, ALI JE MOGUĆA ODLUKA O NEZAVISNOSTI REPUBLIKE SRPSKE“\n„Ako neko misli da ne treba da bude Republika Srpska, a oni misle, onda je sasvim logično da Srpska mora da gradi svoj put. On je jedino moguć da se proglasi nezavisnost i ujedinjenje sa Srbijom“\n„Da nije bilo NATO, koji je dva puta bombardovao srpski narod, danas bi Republika Srpska bila nezavisna država“\n„Svi u Srbiji trebalo bi da se okupe oko rukovodstva i Vučića i učine sve da snažna Srbija izađe na međunarodni plan i bori se za rješavanje pitanja Kosova i Metohije u svom interesu. Što se tiče ideje da se svi problemi na zapadnom Balkanu rješavaju u paketu, smatram da su pitanja Republike Srpske i Kosova i Metohije povezana, jer su suštinska pitanja srpskog naroda. Primarno državno pitanje Srbije jeste Kosovo i Metohija, ali primarno nacionalno pitanje je Republika Srpska u kojoj živi milion Srba“\n„Od Vučića ću tražiti da Srbija u skladu sa Dejtonskim sporazumom garantuje postojanje Republike Srpske i tako pokaže da su sve prijetnje Bakira Izetbegovića prazne priče“\n„To nije deklaracija SDA, već muslimanska deklaracija. Sve političke partije, nevladine organizacije i udruženja, svi stoje iza toga i žele da nestane Republika Srpska. Ako neko misli da ne treba da bude Republika Srpska, a oni misle, onda je sasvim logično da Srpska mora da gradi svoj put. On je jedino moguć da se proglasi nezavisnost i ujedinjenje sa Srbijom“, rekao je Dodik za Televiziju Prva.\n„Da nije bilo NATO-a i te vrste pritiska i bombardovanja, danas bi Republika Srpska bila nezavisna država“, rekao je Dodik, te podsjetio da je NATO dva puta bombardovao srpski narod.\n„Primarno državno pitanje Srbije jeste Kosovo i Metohija, ali primarno nacionalno pitanje je Republika Srpska u kojoj živi milion Srba“, rekao je Dodik.\nDodik je ocijenio da je deklaracija SDA Bakira Izetbegovića poziv na definitivni raspad BiH i da će, ukoliko je pokuša sprovesti u praksi, odgovor biti aktivacija i afirmacija prava na samoopredjeljenje Republike Srpske.\nDodik je za portal Srba iz Makedonije „srbi.mk“ rekao da je ova deklaracija, usvojena prošlog vikenda na Kongresu SDA, modifikovana verzija Islamske deklaracije Alije Izetbegovića prilagođena današnjih političkim uslovima.\n„Nama su jasno poslali poruku da mi nismo dobrodošli u BiH ali u takvoj, njihovoj BiH ni mi nećemo da budemo“, rekao je Dodik.\nDodik, koji je i lider SNSD, poručio je da će kao odgovorna politička stranka pokušavati da sačuva mir i održivost postojećih međunarodnih dogovora.\n„Ali, ako muslimanske stranke pokušaju da ovu deklaraciju sprovedu u praksi, naš odgovor će biti aktivacija i afirmacija prava na samoopredjeljenje Republike Srpske. Međunarodni pakt o ljudskim pravima i slobodama sastavni je dio ustava BiH i u njemu stoji da narodi imaju pravo na samoopredjeljenje“, istakao je Dodik.\n„Iskreno se nadam skorašnjem povratku u vlast Demokratske partije Srba kako bi mogli da ostvarimo sve naše obećane projekte i da u realizaciju takvih projekata uključimo i Srbiju koja izuzetno pomaže našem narodu ovde u Republici Srpskoj“, rekao je Dodik.\nTagoviBošnjaci Dejton Dejtonski sporazum Milorad Dodik NATO nezavisnost SDA Srbi Srbija


Članovi Opštinskog odbora Srpske napredne stranke su tradicionalno pred novogodišnje praznike, na Gradskom trgu u Obrenovcu, delili građanima propagandni materijal, kalendare i predstavili najnoviji broj SNS Informatora. Pored podele Informatora aktivisti i predstavnici lokalne vlasti su iskoristili ovu priliku da naprave retrospektivu svega onoga što je urađeno u 2019-toj godini, ali i da sa građanima porazgovaraju o narednim koracima, planovima za 2020-tu godinu, saslušaju građane i njihove predloge i ideje, a sve u cilju poboljšanja kvaliteta života na teritoriji Gradske opštine Obrenovac.\n"Kvalitet života i poboljšanje opštih uslova života naših sugrađana se meri i novim trotoarom u gradu, kulturno umetničkim sadržajima, svemu onome što smo uradili da gradsko jezgro dobije jedan izgled prave varoši 21. veka. Isto tako rubni delovi naše opštine za nas predstavljaju početak naše opštine, a ne naš kraj, i ti ljudi danas tačno znaju kada će dobiti put do svake kuće, kada će dobiti vodu tamo gde nedostaje, kada će dobiti kanalizaciju i kada će dobiti javni prevoz na kome smo u poslednjoj godini zaista mnogo uradili" - rekao je Mirko Vranešević, OO SNS Obrenovac.\nGovoreći o broju nezaposlenih građana na teritoriji GO Obrenovac, Vranešević je naglasio da raduje činjenica da je taj procenat, na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje, jednocifren. Ovim rezultatima doprinele su teške reforme, što je doprinelo i tome da se stopa nezaposlenosti spusti na 9,5 procenata, koliko trenutno iznosi na nivou Srbije. Novi program "SRBIJA 2025", koji sadrži plan investicionih projekata za dalji razvoj zemlje u narednih pet godina, doprineće povećanju plata i penzija.\n"Plan je da plate u javnom sektoru, odnosno prosečne plate i u privatnom i u državnom sektoru rastu, da do 2025. godine dostignu prosek od 900 evra i da i dalje smanjujemo nezaposlenost."- rekao je Vranešević.\nOpštinski odbor Srpske napredne stranke Obrenovac poželeo je svim sugrađanima srećne novogodišnje i božićne praznike.


Emanuel Makron preneo Donaldu Trampu nezadovoljstvo EU\nČelnici Italije, Francuske i Nemačke odbacili su u četvrtak veče u zajedničkom saopštenju ideju predsednika SAD Donalda Trampa o revidiranju Pariskog sporazuma o borbi protiv klimatskih promena. Oni su izrazili žaljenje zbog njegove odluke o povlačenju iz ovog protokola, prenosi Rojters.\nBritanska agencija navodi da je francuski predsednik Emanuel Makron istu poruku preneo Trampu "u direktnoj razmeni mišljenja" tokom večerašnjeg petominutnog telefonskog razgovora.\n"Smatramo da je zamah koji je stvoren u Parizu u decembru 2015. nepovratan i čvrsto smo uvereni da o ovom sporazumu ne može ponovo da se pregovara, pošto je to ključno sredstvo za našu planetu, društva i privrede", piše u zajedničkom saopštenju koje su, pored Makrona, potpisali i italijanski premijer Paolo Đentiloni i nemačka kancelarka Angela Merkel.\n“Gde god da živimo, ko go da smo, svi delimo istu odgovornost: da učinimo našu planet ponovo velikom”, poručio je Makron, prenosi Asošijeted pres.\nĐentiloni je u poruci na Tviteru pozvao svet da ne odustane.\n"Ne smemo se povući... Italija se obavezala da smanji emisiju gasova i orijentiše na obnovljive izvore energije, na održivi razvoj".\nLideri ove tri države su pozvali sve svoje saveznike da ubrzaju napore u borbi protiv klimatskih promena, dodajući da će učiniti više kako bi pomogli zemljama u razvoju da se prilagode tim promenama.\nKomesar EU za pitanja klimatskih promena Migel Arijas Kanete saopštio je da je Trampov potez “tužan dan po globalnu zajednicu”, dodajući da evropski blok “duboko žali zbog jednostranog poteza američke administracije”.\nOn je istovremeno obećao da će EU “nastaviti globalno liderstvo u borbi protiv klimatskih promena" te da će nastojati da uspostavi nova savezništva počev od najvećih ekonomija do najugroženijih ostrvskih država, kao i američkim kompanijama i pojedincima koji podržavaju Pariski sporazum.\n"Pariski sporazum će opstati. Svet može da nastavi da računa na Evropu kada je u pitanju globalno liderstvo u borbi protiv klimatskih promena”, poručio je Kanete.\nKina i Rusija su saopštile da će se pridržavati sporazuma.


Premijera filma "Težina lanaca 2", 31. januara\nNaslovna » Izlasci » Film » Premijera filma „Težina lanaca 2“, 31. januara\nAh Neša 17. januar 2015. Film Postavite komentar\nOvo je dugo očekivani nastavak kultnog dokumentarnog filma srpsko-kanadskog producenta i režisera Borisa Malagurskog.\nU filmu „Težina lanaca 2“ Malagurski se bavi neoliberalnim reformama na prostoru Balkana posle raspada Jugoslavije, kao i njihovim uticajem na sve sfere današnjeg društva: politiku, ekonomiju, vojsku, kulturu, obrazovanje, medije, itd.\nFilm je značajan zbog niza ekskluzivnih intervjua sa nekima od najvažnijih ličnosti sa ovih prostora, ali i sa svetski poznatim ličnostima kao što su Noam Čomski, Oliver Stoun, Karla Del Ponte, Majkl Parenti, Markus Papadopulos, Džon Piter Mejer, R. Džejms Vulzi, Iraklis Tsavaridis, Dajana Džons, Domagoj Margetić, Miroslav Lazanski, Ivan Pernar, Igor Mandić, Slavko Kulić i mnogim drugim.\n– Kroz priče o rasprodatim i opljačkanim preduzećima, korumpiranim političarima, fiktivnim tribunalima, destruktivnim stranim investitorima, i raznoraznim ekonomsko-vojnim savezima, „Težina lanaca 2“ dekonstruiše moderne mitove o svemu što su obećali da će nam doneti bolji život – rekao je Boris Malagurski.\nSvetska premijera „Težine lanaca 2“ organizovana je u Johanesburgu, 20. novembra prošle godine, u okviru filmskog festivala Montekasino. Do sada su održane projekcije u još sedam svetskih centara: Stokholm, Meksiko Siti, Vankuver, Toronto, Insbruk, Štutgart i Berlin.\nUlaznice se mogu kupiti na blagajni Akademije 28, po ceni od 400 RSD. (danubeogradu.rs)\nTagoviakademija 28 dokumentarni film dub film izlasci premijera vesti\nPrethodni 7 veličanstvenih od 30. januara\nSledeći Beogradska predgrađa


Bivši Zmajevi u najboljem timu 18. kola turske Superlige - Sportske.ba\nBivši Zmajevi u najboljem timu 18. kola turske Superlige\n24 Decembra, 2021 17:51\nBh. fudbaleri Edin Višća i Ervin Zukanović pružili su odlične partije u 18. kola turske Superlige.\nVišća je u meču protiv Giresunspora postigao gol i upisao asistenciju te je samim tim bio najzaslužniji za trijumf Basaksehira, dok je Zukanović sa svojim Karagumrukom zaustavio Fenerbahče (1:1).\nZa osvojeni bod jedan od najzaslužnijih bio je upravo Zukanović, a prema izboru turskih medija na kraju se zajedno sa Višćom našao u timu kola.\nMeđu najboljih 11 još su: Ugurcan, Caicara, Naldo, Ndong, Yunus, Ghezzal, Vargas, Evren Eren…\nPodsjetimo, i Višća i Zukanović su se ranije oprostili od dresa “A” reprezentacije Bosne i Hercegovine.\nSüper Lig'de haftanın 11'i 👇 pic.twitter.com/656HdYtOLT\n— Süper Lig (@EnSuperLig) December 24, 2021\nVeležov gest oduševio mnoge, poklonima obradovali štićenike iz Dječijeg doma\nIvković više nije trener Željezničara!


Popuštanje zabrana od danas na snazi - 381 vesti\nBy RedakcijaPosted on June 1, 2021 June 1, 2021\nMinistarka za rad zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja u Vladi Republike Srbije i članica Kriznog štaba za zaštitu zdravlja stanovništva od zarazne bolesti COVID-19 Darija Kisić Tepavčević saopštila je da je doneta odluka o dodatnom popuštanju epidemioloških mera.\nKisić Tepavčević je nakon sednice Kriznog štaba objasnila da će u skladu sa tim ugostiteljski objekti moći da rade svaki dan do ponoći, i u otvorenom i u zatvorenom prostoru, a ta mera stupa na snagu od 1. juna.\nOna je navela da poslednje bioskopske projekcije mogu da počnu u 23 sata, te da do tog vremena mogu da rade i njihove blagajne.\nTakođe, kako je dodala, trafike i kiosci moći će da rade 00–24 sata, dok će poslovni i naučni kongresi u zatvorenom prostoru moći da okupe maksimalno 200 osoba, uz napomenu da je raniji maksimum bio 100 osoba.\nKisić Tepavčević je naglasila da se ukida besplatan PCR za naše građane koji putuju u Nemačku.\nMinistarka je saopštila da nisu donete odluke o proslavama matura, ali da bi se proslave tog tipa mogle očekivati ukoliko se održavaju u školama i u kontrolisanim uslovima.\nOna je ukazala na to da se krajem jeseni i početkom zime očekuju respiratorne infekcije, uključujući i eventualni rast inficiranih koronavirusom.\nGrađani Srbije taj period dočekuju sa višim stepenom kolektivnog imuniteta nego prethodne godine, ali je potrebno vakcinisati se u što većem broju kako bi stepen kolektivnog imuniteta bio još veći, objasnila je Kisić Tepavčević.\nOna je najavila da će narednih nedelja u Srbiji biti doneta odluka o preporuci za vakcinaciju dece starosti od 12 do 15 godina isključivo vakcinom kompanije “Fajzer”, podsetivši na to da i sada postoji preporuka za vakcinaciju starijih od 16 godina ovim cepivom.\nKisić Tepavčević je objasnila da se, kada se rade istraživanja vakcina, ona prvo obavljaju na zdravim punoletnim osobama i da je navedeno da još nisu rađena na maloletnicima, trudnicama i porodiljama, a ne i da su vakcine zabranjene za tu populaciju.\nPrema njenim rečima, kada se cepivo pokazalo efikasnim i bezbednim u populaciji punoletnih zdravih građana, onda su počela da se rade i ispitivanja na mlađima – prvo su odabrani stariji od 16 godina, a sada su krenula i istraživanja na uzrastu od 12 do 15 godina.\nTag: COVID-19 epidemija popuštanje mera radno vreme vakcinacija\nPrevious post: Novac za vakcinisane, produžetak roka\nNext post: Novačana pomoć za turističke vodiče


BalkanMagazin :: Evropa, Merkel i Tramp\nEvropa, Merkel i Tramp\nnedelja, 04. jun 2017 09:42\nTramp je u Evropu doputovao kao komandant. On je žiteljima SAD pokazao da u Evropi on komanduje paradom, da je Amerika predvodnik i da ne haje za nekakve posebne evropske interese, rezimira delikatan trenutak Angele Merkel i Evropljana Aleksandar Rar, nemački politolog\n(Foto, nemačka kancelarka Angela Merkel i američki predsednik Donald Tramp)\nSituacija Starog sveta nije jednostvna već štaviše “i kritična”, ocenjuje Aleksandar Rar, nemački politolog pozvan od ruske Rasijske gazete da komentariše okolnosti u kojima je kancelar Angela Merkel izjavila da evropski saveznici u EU moraju biti spremni “da svoju sudbinu uzmu u sopstvene ruke” (kako je njene reči citirao britanski Gardian).\nRadi se o rečima gospođe kancelarke u srcu Bavarske, u Minhenu, minule nedelje, kazanim pred predstavnicima biračkog tela njene partije koja se sprema za ovogodišnje skore izbore (septembra). Međutim, Nemačka nije neka pridružena enklava nego vodeća sila EU i izjava je smesta podigla visoke političke talase.\nAngela Merkel i Donald Tramp u martu u Vašingtonu kada je američki predsednik ignorisao predlog fotografa da se, radi slikanja, rukuje sa nemačkom kancelarkom\nTežak politički sudar\n“Vremena kada smo mogli potpuno da zavisimo od drugih su u određenoj meri prošla. Ja sam u poslednjih nekoliko dana to iskusila. Mi Evropljani stvarno moramo da svoju sudbinu uzmemo u svoje ruke”, rekla je Angela Merkel.\nEvropa će težiti da bude u dobrim odnosima sa svima, “čak i sa Rusijom”, međutim “moramo znati da moramo sami da se borimo za svoju budućnost, za našu sudbinu Evropljana”, rekla je (preneo je Gardian).\nOd prve je svima bilo jasno čime je mogao biti inspirisan ovaj stav nemačkog favorita za još jedan kancelarski mandat. Rečima je prethodio težak politički sudar Evropljana i predsednika SAD Donalda Trampa, do kog je došlo u okviru foruma NATO i G7, u Briselu i na Siciliji.\nPrvo razočaranje doneo je samit NATO u Briselu, gde je Tramp površno prešao preko očekivanja da SAD potvrde da punim kapacitetom nuklearne sile ostaju solidarni u odbrani svake članice alijanse, nego je ne okolišući tražio da takvi prvo plate Americi za troškove odbrane. Ali “slamka koja lomi kičmu” bilo je Trampovo istupanje iz pakta o klimi, parafiranog 2016. u Parizu.\nKrajnji napori su preduzeti u sicilijanskoj Taormini (gradu domaćinu samita G7), da lideri Francuske, Italije, Britanije, Kanade, Japana a pre svega Nemačke (Angela Merkel zamolila je “tajm aut”, ustajući od stola da šefu Bele kuće posebno iznese dodatne argumente za ostanak Amerike u Pariskom sporazumu), međutim Tramp je sve ignorisao i debatu završio izjavom: “Izabran sam da predstavljam građane Pitsburga, ne Pariza”, (citirao je nemački Špigl).\nRačunali da će “upakovati” Trampa\nPolitolog Rar vidi problem u okolnosti što je neuspehom na Siciliji propao možda poslednji pokušaj vodećih da Donalda Trampa, “protiv čijeg izbora su otvoreno istupali, vrate na zapadni zajednički politički kurs”.\n“Oni su računali da će nekako ‘upakovati’ šefa Bele kuće u liberalni vrednosni sistem Zapada. Taj pokušaj završio se potpunim neuspehom, što je trebalo i očekivati”, rekao je politolog Rasijskoj gazeti.\n“Tramp je doputovao kao komandant, on je familijarno komunicirao sa rukovodiocima Evrope, od kojih mnoge ranije nije ni znao. Lider Amerike je žiteljima SAD prodemonstrirao da u Evropi on komanduje paradom, da je Amerika predvodnik i da ga je baš briga za nekakve posebne evropske interese. Tramp je Evropljanima ukazao gde je njihovo mesto – mlađeg brata Amerike, osuđenog da korača u stroju američke politike, ako želi da na dalje dobija podršku SAD u pitanjima bezbednosti”, objasnio je Rar.\nU tom smislu, Tramp je “ubrljao praznik gospođe Merkel”, koja je očekivala da samit G7 bude pripremni za još važniji susret G20, u Hamburgu kroz mesec dana.\nZahtev Evropljanima da odreše kesu\nMerkel je imala ideju da G20 bude potvrda “kako je Nemačkoj uspelo da sve zemlje sveta svrsta u jednu kolonu u oblasti zaštite životne sredine i borbe s globalnim otopljavanjem”. “Gospođa kancelar se veoma uzdala u to da će Amerika stati uz Nemačku i takođe delovati u evropskom smeru. Nije ispalo. I sada se može govoriti o tome da je upravo neuspeh pregovora na G7, o klimi, postao glavni uzrok poremećaja transatlantskih odnosa. Međutim, teško da će sada sva Evropa ili ostali svet krenuti za Nemačkom”, kaže Rar, govoreći kako Berlinu sada ostaje da se nada u Kinu, i u po nečem u Rusiju.\n“Rekao bih da je nešto slično ispalo i na samitu NATO. Evropljani su računali da će se na njemu razgovarati o evropskoj bezbednosti i situaciji u Ukrajini. Poneke od istočno-evropskih zemalja maštale su da će se na njemu obnoviti diskusija o daljem širenju NATO. Ali američki predsednik se odrekao razgovora o evropskoj bezbednosti. On je objavio to, da članovi NATO moraju za borbu Amerikanaca s terorističkom grupom DAIŠ odrešiti kesu. Tramp je od Evrope tražio povećanje vojnih izdataka.\nPojavilo se podozrenje da predsednik SAD nastoji da Evropljani plate za njegove buduće vojne operacije, pa i u Severnoj Koreji.\nZa evropske lidere takvo gledanje na stvari je tihi užas. A opet, ništa ne mogu da učine zato što ne mogu sebi da dozovole da izgube Ameriku – glavnu vojnu i atomsku silu za Evropu. Takav gubitak lišio bi Stari svet američkog zaštitnog ‘kišobrana’ i doveo bi Evropu u sasvim drugačiju geopolitičku situaciju. Morala bi da drugačije gradi odnose sa susedima, u tom smislu s Rusijom, na šta sadašnje evropsko pokolenje nije spremno: ono čak nema ni ideju kako to učiniti bez Vašingtona”, rekao je Aleksandar Rar.\nMakron, poslednja uzdanica\nRar kaže, Evropa je pred velikim izazovom i gospođa Merkel je u pravu, misleći da o tome treba otvoreno govoriti. SAD i Britanija kreću sasvim drugim putem i staviće u vrh sopstvene strateške, ekonomske i finansijske interese.\n“Vašington i London vraćaju se politici tradicionalnih interesa, koje imaju nameru da realizuju u spoljnoj politici. Dok se Nemačka, s dolaskom na vlast pre 12 godina Angele Merkel, skoncentrisala i opteretila idejom univerzalnih liberalnih vrednosti, koje po njenom mišljenju treba da dominiraju u spoljnoj i u unutrašnjoj politici. Prema tome, Berlin nema ni strukture ni političke fantazije, ni uverenosti za prelaz na novi model razvoja.\nNemačkoj, okretanje od te ‘politike vrednosti’ drugih Evrouniji pripadajućih zemalja, preti katastrofom. Posle izbora Trampa, gospođa Merkel mu je isturila izazov, rekavši da je spremna da s američkim predsednikom sarađuje samo ako on sledi za tim liberalnim vrednostima za kojima i Evropljani. Ali Tramp je danas pokazao, ili se trudi da pokaže, da je Nemačka, prilazeći svojim vrednosnim pristupom međudržavnim odnosima, a ne SAD, ta koja ostaje izolovana. Tim pre, što zapažamo da Berlin u toj stvari ima nesuglasice ne samo sa Londonom i Vašingtonom, nego i s Poljskom, Mađarskom i drugim zemljama.\nZnači, frau Merkel će se sada uhvatiti za tek izabranog predsednika Francuske Emanuela Makrona. Poćiće na velike kompromise za koje ranije nije bila spremna, na planu sazdanja u Evropi zajedničkog finansijskog kazana, zajedničkog fonda za podršku slabih zemalja. Merkel je te korake uvek izbegavala, da ne bi rasklimavala nemačku ekonomiju. Ali sada, za spasavanje Evrope, moraće da se u osnovnom oslanja na Makrona – ona druge partnere nema”. A politički, Makron je u ovom trenutku “čovek-zagonetka”, analizirao je za Rasijsku gazetu Aleksandar Rar.


Koje zemlja najviše vole Trampa, a koje najmanje – ProSrpski Portal\nAmerički predsednik je vrlo popularan u nekim delovima sveta.\nNovi izveštaj istraživačkog centra Pju, organizacije sa sedištem u Vašingtonu, pokazuje da su mišljenja o Trampu podeljena.\nU istraživanju je učestvovalo 37.000 ljudi iz 33 države, a rađeno je od maja do oktobra prošle godine.\nIspitanici su odgovarali na pitanja o Trampu pre nego što je američki predsednik izdao naređenje da se ubije iranski general Kasim Sulejmani.\nKako vide Trampa…\nSamo 29 odsto zemalja koje su učestvovale u istraživanju centra Pju, pokazalo je da one imaju poverenja u Trampa jednako kao kada je došao na vlast 2017. godine.\nIz organizacije su saopštili da su Trampovi potezi u spoljnoj politici delom doveli do nedostatka poverenja.\nNjegovi stavovi o porezu, imigraciji, Iranu i klimi nisu baš popularni u svetu. Pregovori sa liderom Severne Koreje Kimom Džongom Unom dobili su najviše podrške – 41 odsto ispitanika u 33 zemlje razgovore je ocenilo kao korak u dobrom smeru.\n… a kako SAD\nZa razliku od Trampa, generalno gledano svet je i dalje naklonjen Sjedinjenim Državama, pokazalo je istraživanje.\n„Ipak, lepo mišljenje o SAD je dramatično opalo otkad je Tramp preuzeo dužnost od Obame”, piše u izveštaju centra Pju.\nU proteklih godinu dana došlo je do promene – broj onih koji su naklonjeni Vašingtonu se povećava „verovatno zbog povećanja broja pristalica desničarskih populističkih grupa u nekim zemljama”.\nSve u svemu, Amerika ima najbolji rejting u Izraelu – čak 89 odsto anketiranih ima dobro mišljenje o SAD.\nU Meksiku, Severnoj Africi i na Bliskom istoku pogledi na SAD su uglavnom negativni. U Turskoj, samo svaki peti anketirani je izneo pozitivno mišljenje o Sjedinjenim Državama.\nTramp u odnosu na druge predsednike\nU ovom istraživanju nijedan od pet lidera nije dobio visoke ocene, a najbolje je prošla nemačka kancelarka Angela Merkel.\nAmerički predsednik dobio je najviše negativnih ocena, mada ništa bolje nisu ocenjeni ni ruski predsednik Vladimir Putin i kineski predsednik Si Điping.\n„Tramp je najpopularniji među ljudima na političkoj desnici i poverenje u njega raste na 50 odsto ili više u šest zemalja”, navodi se u izveštaju.\nKoliko Srbi vole Trampa i druge svetske lidere?\nKada je pre godinu dana, Politika objavila istraživanje urađeno u saradnji sa agencijom Faktor Plus, Tramp je dobio najniže ocene – samo 23 odsto ispitanika je reklo da ima poverenja u njega.\nSvetski lider u kojeg građani Srbije imaju najviše poverenja je predsednik Rusije Vladimir Putin sa 57 odsto glasova, zatim Si Đinping sa 36 odsto i nemačka kancelarka Angela Merkle sa 30.\nU istraživanju koje je sprovedeno od 17. do 26. decembra učestovalo je 1.250 ispitanika.\nU kojim zemljama najviše vole Trampa?\nZbirni podaci ukazuju na to da svet nema poverenja u to da će američki predsednik donositi ispravne odluke.\nPopularan je u afričkim zemljama, uprkos njegovim izjavama da su to „zemlje trećeg reda”.\nKenija i Nigerija, zemlje u kojima je Tramp popularan, primaju značajnu finansijsku pomoć od Sjedinjenih Država. Izveštaj pokazuje da podsaharske zemlje imaju povoljno mišljenje o SAD.\nPredsednik Nigerije Muhamadu Buhari je prvi podsaharski afrički lider pozvan u Belu kuću 2018. godine. Trampova administracija je prodala 12 vojnih aviona Nigeriji.\nVeliku podršku Tramp ima i na Filipinima, verovatno zbog reči podrške koje je uputio predsedniku Rodrigu Duterteu.\nTramp je 2017. godine kritikovan jer je izjavio da Duterte „radi neverovatan posao kada su droge u pitanju”.\nOtkad je postao predsednik 2016. godine, Duterte je podsticao ubijanje onih koji su umešani u trgovinu drugom, za šta neki tvrde da predstavlja kršnje ljudskih prava.\nOčekuje se da će se Trampov imidž popraviti i u Izraelu, zbog bliske veze sa izraelskim premijerom Benjaminom Netanjahuom.\nTrampova administracija je otišla korak dalje u podršci kada je preselila američku ambasadu u Jerusalim.\nKada svet vidi američke predsednike\nVećina zemalja gaji nepoverenje prema Trampovoj politici, u odnosu na njegove prethodnike, koje Pju prati od 2002. godine.\nPresednik Džordž Buš, republikanac koji je na vlasti bio pre Obame, takođe je imao nisku ocenu poverenja tokom mandata.\nKoje najmanje najviše Trampa vole zemlja\nAnri želi da dovede još jednog bivšeg saigrača – 'Tobdžija' na radaru Monaka\nTraže odluku o emitovanju obveznica


Isplata novčane pomoći za treće dete nakon usaglašavanja propisa\n[ 02/12/2020 ] Maja Gojković čestitala kandidaturu filma „Dara iz Jasenovca“ za Zlatni globus\tKultura\n[ 02/12/2020 ] Glumica Elen Pejdž iz filmova „Juno“ i „Inception“: Ja sam transrodni muškarac Eliot\tVesti\n[ 02/12/2020 ] Tramp najavio moguću kandidaturu na izborima 2024.\tVesti\n[ 02/12/2020 ] Golubović: „Dara iz Jasenovca“ ne ispunjava kriterijume za Oskara\tKultura\n[ 02/12/2020 ] Bez kaznenih poena na penzije za tehnološke viškove\tEkonomija\nHomeVestiIsplata novčane pomoći za treće dete nakon usaglašavanja propisa\nPokrajinskom skupštinskom odlukom o budžetu AP Vojvodine za 2018. godinu, za pronatalitetnu populacionu politiku ukupno je planirano 664 miliona dinara, od toga 640 miliona dinara za pomoć porodici u kojoj se rodi treće dete i 24 miliona dinara za sufinansiranje biomedicinski potpomognute oplodnje za drugo, treće i svako naredno dete.\nU prvoj polovini 2018. godine, za novčanu pomoć porodici u kojoj se rodi treće dete iz pokrajinskog budžeta izdvojena su sredstva u iznosu od 322.092.000,00 dinara, a za meru biomedicinski potpomognute oplodnje za drugo, treće i svako naredno dete isplaćena je pomoć za 60 parova u ukupnom iznosu od 12 miliona dinara.\nNovim Zakonom o finansijskoj podršci porodici sa decom („Sl. glasnik RS“, br. 113/2017 i 50/2018), koji se primenjuje od 1. jula 2018. godine, trajanje prava na roditeljski dodatak za decu trećeg reda rođenja produženo je sa dve na deset godina.\nNa taj način, stvorili su se uslovi za kreiranje i primenu drugih demografskih mera na teritoriji AP Vojvodine.\nU skladu sa tim, izmenjena je Odluke o ostvarivanju novčane pomoći porodici u kojoj se rodi treće dete („Službeni list APV“, br. 35/2018), koja je stupila na snagu 19. jula 2018. godine i na osnovu koje se nastavlja isplata onim korisnicima čija su deca trećeg reda rođenja, rođena do 24. decembra 2017. godine. Deca koja su rođena nakon ovog datuma, nastavljaju da koriste pravo na novčanu pomoć u skladu sa republičkim propisima.\nIsplata novčane pomoći za treće dete za jul 2018. godine korisnicima nastaviće se početkom avgusta, nakon usaglašavanja potrebnih akata.\nPokrajinska vlada je u junu ove godine osnovala Budžetski fond za pronatalitetnu populacionu politiku sa ciljem poboljšanja položaja porodica sa više dece, za čega je planirano dodatnih 63 miliona dinara.\nPlanirana sredstva koristiće se za rešavanje stambenog pitanja ili unapređenje uslova stanovanja supružnicima, vanbračnim partnerima i samohranim majkama kojima se rodi treće ili četvrto dete. Tim povodom će biti raspisan javni konkurs.\nPored toga, u toku je sagledavanje za donošenje i drugih mera, kako bi se poboljšao položaj porodica sa više dece, kao što je novčana pomoć za nezaposlene majke koje rode treće ili četvrto dete.\nNovim merama, planirana sredstva za pronatalitetnu politiku biće u potpunosti i realizovana.\nIzvor: PS za socijalnu politiku, demografiju i ravnopravnost polova\nNovi Sad: Počelo 20. Evropsko univerzitetsko prvenstvo u debati\nPredsednik Mirović otvorio Evropsko univerzitetsko prvenstvo u debati\nMaja Gojković čestitala kandidaturu filma „Dara iz Jasenovca“ za Zlatni globus\nGlumica Elen Pejdž iz filmova „Juno“ i „Inception“: Ja sam transrodni muškarac Eliot\nTramp najavio moguću kandidaturu na izborima 2024.\nGolubović: „Dara iz Jasenovca“ ne ispunjava kriterijume za Oskara\nBez kaznenih poena na penzije za tehnološke viškove\nDirektorka „Batuta“: Test na koronu treba raditi dva, tri dana nakon pojave simptoma\nProcena da su u grobnici kod Raške ostaci između sedam i 20 osoba\nDeo Kovilja bez vode zbog havarije


Beograd najpoželjniji na svetu! - Turizaminfo\nBeograd najpoželjniji na svetu!\n„Trivago“, jedan od najrenomiranijih portala, proglasio srpsku prestonicu za najbolju turističku destinaciju na čitavoj planeti\nDa u srpskoj prestonici strani turisti mogu da dobiju najbolji provod za malo para zvanično je potvrdio i renomirani turistički veb-portal „Trivago“! Ovaj sajt je za svoje korisnike napravio spisak od 25 destinacija koje ne samo da su zabavne, nego su i finansijski pristupačne, a na samom vrhu se našao Beograd ispred Sankt Peterburga, Moskve, Santijago de Čilea i Istanbula!\nLista je sastavljena na osnovu mišljenja korisnika, u poređenju sa cenama hotela i najtraženijim destinacijama na njihovim internet-stranama. Takođe, u izbor su ušli samo oni gradovi koji imaju više od 50 hotela, a od kojih svaki ima barem 150 komentara korisnika njihovog portala.\nDa se Beograd znatno „popravio“, pokazuje i činjenica da je na listi od 100 dobrih destinacija u 2013. godini, koju je takođe napravio „Trivago“, bio tek na 84 mestu. I ovde se upoređuju cene smeštaja i kvalitet usluge, a potrebno je da grad ima više od deset hotela.\nI britanski list „Gardijan“ uvrstio je ove godine grad na ušću Save u Dunav među deset najboljih evropskih destinacija za gradski odmor


Udruženje “Forum žena“ Bratunac će dana 09.10.2020.godine u Bratuncu organizovati uličnu akciju sa početkom u 10.00 časova , ispred prostorija Udruženja „ Forum žena „ Bratunac .\nUlična akcija se organizuje povodom kampanje koja će u četiri lokalne zajednice (Bratunac, Milići, Srebrenica i Vlasenica) skrenuti pažnju široj javnosti na položaj mladih u ovim lokalnim zajednicama.\nOvom prilikom će mladi aktivisti iz Bratunca vršiti distribuciju promotivnog materijala sa porukama, a biće izloženi i crteži kojima se kroz umjetnost ukazuje na položaj mladih u navedenim opštinama.\nOva aktivnost će biti ostvarena kroz projekat „Mirovna politička akademija za mlade regije Birač„ koji se realizuje zahvaljujući podršci programa Bosnia and Herzegovina Resilience Initiative (BHRI), koji sprovodi Međunarodna organizacija za migracije (IOM), uz finansijsku podršku Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID).\n← Zoran Radović: Umjetnik koji ideje pretvara u vrhunska djela od drveta\nInicijativa“Moja adresa: Srebrenica“- saopštenje za javnost →


Protesti "Žutih prsluka" u Francuskoj, policija u Parizu bacila suzavac, uhapšeno više od 500 ljudi | Insajder\nProtesti "Žutih prsluka" u Francuskoj, policija u Parizu bacila suzavac, uhapšeno više od 500 ljudi\nObjavljeno: 8.12.2018 | Ažurirano: 8.12.2018\nProtest pokreta "Žutih prsluka" počeo je na pariskoj aveniji Šanzelize. Francuska vlada je zbog protesta širom zemlje na ulice izvela skoro 90.000 policajaca, usled straha od jačanja nasilja prilikom novih antivladinih protesta, javljaju francuski mediji. Prema najnovijim podacima Uprave pariske policije, od jutros je uhapšeno 548 ljudi, a 272 osobe su zadržane u policiji. U Briselu je preventivno uhapšeno oko 70 osoba.\nFoto: Rafael Yaghobzadeh / Policija baca suzavac na protestu u Parizu\nUhapšeni su osumnjičeni da su planirali nasilje nad ljudima ili uništavanje objekata. Francuska policija bacila je suzavac na demonstrante u blizini Šanzelizea. Više kanistera suzavca ispaljeno je na okupljene ljude u ulici nedaleko od Trijumfalne kapije u nameri policije da ih natera da se povuku. Neki od okupljenih su uzvratili kamenicama i petardama, prenose francuski mediji.\nPolicajci proveravaju da li demonstranti imaju bilo kakvu opremu za nerede kao što su zaštitne naočare, šlemovi, sprejevi...\n"Žuti prsluci" su izrazili razočaranje zbog obimnih snaga policije, koje smatraju "preteranim", i žale što im je "onemogućeno da protestuju".\nAgencija frans pres javlja da je nekoliko demonstranata pokušalo da zapali fasadu jedne radnje u Aveniji Jelijsejska polja.\nDemonstranti su zapalili božićne jelke u toj aveniji, a pojedinici su koristili drvene table kao štitove naspram pripadnika snaga bezbednosti koji su bacili suzavac kako bi ih rasterali.\nRadio Frans enfo (France Info) javio je da su kante za smeće zapaljene u obližnjim ulicama te otmene četvrti Pariza i da je tenzija povećana.\nZbog najavljenih protesta u francuskoj prestonici je jutros zatvoreno 36 stanica metroa, kao i mnoge prodavnice. Okupljanja i blokade demonstranta danas su organizovane na različitim lokacijama.\nVlasti su u samo u Parizu rasporedile 8.000 policajaca i oklopna vozila za probijanje barikada. U Francuskoj će danas na ulicama biti skoro 90.000 pripadnika policije.\nAjfelova kula i Luvr su zatvoreni, kao i stotine firmi.\nVlada predsednika Emanuela Makrona upozorila je da će današnje proteste pokreta "žutih prsluka" u Parizu uzurpirati "radikalizovane i pobunjeničke" grupe zbog čega će oni biti najopasniji do sada.\nDemonstranti se bune, pored ostalog, protiv Makrona i visokih poreza.\nOdluka Vlade o odlaganju povećanja poreza na gorivo nije zaustavila proteste\nOd 17. novembra na ulicama širom Francuske organizuju se protesti i blokade pokreta Žuti prsluci zbog povećanja poreza na gorivo, koji su prerasli u nerede u kojima je povređeno više od 100 osoba, a nekoliko stotina građana je privedeno.\nProtesti su nastavljeni uprkos odluci vlade Makrona da odustane od najavljenog povećanja poreza na gorivo.\nČlanovi i simpatizeri pokreta "Žuti prsluci" prethodnih nedelja masovno su se okupljali zbog najavljenog povećanja poreza na gorivo, ali je to ubrzo preraslo u opšte nezadovoljstvo politikom predsednika Emanuela Makrona. Prema podacima MUP-a, na protestima je učestvovalo više od 130.000 ljudi.\nNakon mirnih okupljanja, oni su se pretvorili u nerede, u kojima su demonstranti u žutim saobraćajnim prslucima palili kola, lomili prozore, pljačkali prodavnice i išarali Trijumfalnu kapiju raznobojnim grafitima.\nZbog nemira u zemlji, Makron je odložio posetu Beogradu, planiranu za 5. i 6. decembar. Kako je rekao srpski predsednik Aleksandar Vučić, u telefonskom razgovoru Makron ga je zamolio da se poseta odloži na nekoliko nedelja.