Zapad ne želi nacionalnu vladu u Srbiji, Rusi čudno uzdržani\nRazgovarala Nevenka Stojčević\n- Niko još nije siguran kako će da se završe pregovori oko formiranja Vlade Srbije, pa ni sami učesnici. Kada se sve sabere i oduzme, od realnih političkih pozicija i odnosa snaga do spoljnog pritiska i uticaja tajkuna i medija, može se reći da bi nešto logičnije bilo da se napravi koaliciona vlada SRS-DSS-NS-SPS, ali i da moćni domaći i strani igrači preferiraju vladu DS i SPS. Novi izbori, kao treća opcija, manje su verovatni i sugurno bi ih najmanje želeli socijalisti. Svaka od ovih kombinacija ima svojih prednosti i mana, ali bi sigurno bilo najgore da se napravi neka koaliciona većina koju bi predsednik države na nivou Republike, ili v.d. gradonačelnika na nivou Beograda, pokušali da spreče pozivajući se na sumnjivo tumačenje Ustava i zakona, ili na golu silu i samovolju, jer bi to mogo da nas odvede u sukobe i građanski rat – rekao je u razgovoru za „Pravdu” Đorđe Vukadinović, politički analitičar i urednik Nove srpske političke misli.\nŠta najviše stoji na putu formiranju nacionalne vlade?\n- Sastavljanje nacionalne vlade otežavaju tri faktora. Prvi su međusobno loši odnosi socijalista i radikala, drugi je otvorena podrška Zapada demokratskoj opciji uz istovremeni neobjašnjiv izostanak podrške Rusije nacionalnoj vladi, a treći je uticaj vlasnika novca i medija koji rade na stvaranju koalicione vlade DS-SPS. Na drugoj strani, šansa za nacionalnu vladu su političke i programske bliskosti SRS-DSS-NS-SPS, i ogroman jaz između DS i SPS koji Boris Tadić u ovim danima pokušava da „zatrpa”, ali mislim da je preveliki da bi socijalisti tek tako lako preko njega mogli da pređu. Zato se kao rezervna, a možda čak i prva opcija demokrata, javlja mogućnost novih izbora, ali se o tome ne govori mnogo da se na taj način socijalisti ne bi definitivno gurnuli u vladu sa radikalima i narodnjacima.\nŠta je glavna „kočnica” socijalistima da, konačno, „prelome” kome će se carstvu privoleti?\n- Oklevanje socijalista da donesu konačnu odluku siguran je znak da ta odluka nije laka. Iako svi važni elementi , počev od dosadašnje politike SPS-a i stavova njihovog rukovodstva tokom predizborne kampanje, kao i raspolonjenja biračkog tela SPS-a, idu u prilog koalicionoj vladi stranaka čiji su pregovori u toku, a protiv vlasti socijalista sa demokratama. Sa druge strane, SPS već godinama nije u idiličnim odnosima sa čelnim ljudima SRS-a i ceni, ne sasvim bez razloga, da su radikali, a delom i narodnjaci, ne samo priželjkivali, nego i radili na tome da im uzmu veći deo biračkog tela i gurnu ih ispod cenzusa.\nDa li je u pitanju loša procena SRS-a i DSS-a da im socijalisti neće biti neophodni za buduđu vladu?\n- Svakako. Radi se o taktičkom, a možda i strateškom promašaju radikala i narodnjaka da će moći da naprave vladu bez socijalista! Moguće da su na njih uticale glasine tokom proteklih predsedničkih izbora da su socijalisti sa Tadićem već napravili neku vrstu dogovora, što je socijaliste učinilo potencijalno nelojalnim saveznicima, ali onda nije trebalo da se igraju i rizikuju sa izborima. SRS je posle 5. oktobra vodio dosta uskogrudu politiku prema socijalistima koji su i politički, i lično, platili najveći ceh za sve što se događalo 90-ih godina. Taj arogantan odnos prema SPS-u, preuzimanje biračkog tela i pokušaj prepuštanja odgovornosti SPS-u za sve loše što se u prethodnom periodu događalo, socijalisti sada „knjiže” radikalima kao opravdanje za svoje kolebanje oko sklapanja vlade.\nIpak, nije li „igra na dve stolice” previše skupa i opasna za socijaliste, a onda i za ukupne državne interese?\n- Bez obzira na sve ove objektivne i opravdane zamerke na račun radikala i narodnjaka, ne mislim da socijalisti mogu baš tako lako da opredele za potpuno suprotnu političku opciju, s obzirom da ipak ima mnogo više političkih razloga koji idu protiv koalicije sa demokratama. Generalno, jako je teška i osetljiva ta igra „na dve stolice”, što su socijalisti mogli da vide i na primeru Vojislava Koštunice. On je u sličnoj poziciji bio tokom dvaju prethodnih izbora, i DSS tu poziciju nije baš uspešno kapitalizovao. Naprotiv, osulo mu se biračko telo i pokvarile političke pozicije. A socijalisti su sada u još gorem položaju, jer njihovo biračko telo nije „nešto između” radikala i demokrata, nego je veoma tvrdo nacinalno, veoma tvrdo antinatovski i veoma tvrdo antihaški nastrojeno. U svim ovim segmentima biračko telo socijalista je čak mnogo radikalnije i od samih radikala.\nMože li se, uprkos tome, dogoditi manevar koji bi socijaliste gurnuo u vlast sa demokratama?\n- U zemlji Srbiji sve je moguće! Pogotovo što pomenutu opciju priželjkuje i deo vrha SPS-a, kao i mnoge diplomate i biznismeni. Međutim, takva promena bi teško mogla da prođe bez ozbiljnih unutarstranačkih lomova i rascepa. Pored toga, mandati koalicionih partnera SPS-JS-PUPS su, po koalicionom ugovoru, kod Ivice Dačića. Istina, svaki, pa i najbolji ugovor je dobar samo dok ne dođe do spora, ali JS i PUPS neće lako moći da idu nezavisno od SPS-a. U javnosti se delom iz neobaveštenosti, a delom i namerno, stvara nejasnoća po tom pitanju i Dragan Marković Palma ili Jovan Krkobabić prikazuju kao samostalni igrači, mada oni za to nemaju mnogo ni pravnog ni političkog osnova. Dakle, „ključ” vlade je ipak u rukama rukovodstva SPS-a, odnosno Ivice Dačića, jedino nije jasno da li oni iskreno žele da prave nacionalnu vladu, ili možda samo koriste Palmu kao neku vrstu prethodnice za sopstveno preobraćanje i promenu partnera.\nMislite li da je u odluci oko formiranja Vlade SPS, ipak, važniji od očiglednog i izuzetno jakog spoljnog pritiska?\n- Upravo u tome je značaj odluke socijalista. Jer, Zapad očigledno ne želi da Srbija dobije nacionalnu vladu i preko svojih predstavnika Havijera Solane i američkog ambasadora Kamerona Mantera otvoreno i brutalno poručuje koja je vlada poželjna i jedino moguća u Srbiji. Sa druge strane, interesantno je i indikativno da je Rusija po tom pitanju ponekad čak i neobjašnjivo uzdržana u saopštavanju svog stava i podršci nacionalnoj vladi. Iako verujem da Rusi jesu suštinski za tu opciju, njihova uzdržanost dodatno otežava stvaranje koalicione vlade SRS-DSS-NS-SPS. Sem toga, mislim da i većina onih koji drže pare i medije u Srbiji radi za koaliciju DS-SPS. Pored toga, demokrate kao rezervnu, a možda čak i prvu opciju priželjkuju nove izbore, što nikako ne odgovara socijalistima. U tom smislu, rekao bih da DS pomalo „zamajava” SPS nezvaničnim i velikodušnim ponudama, zaključno sa tim da Dačiću nude premijersko mesto, po mom mišljenju, više sa ciljem da pokvare formiranje nacionalne vlade nego što sami žele da po svaku cenu naprave koaliciju sa socijalistima.\nDa li DS na nove izbore računa siguran da će njegovi politički oponenti, posle svega, biti poraženi, a demokrate dobiti šansu da sami vladaju državom?\n- Svakako, jer u protivnom ne bi rizikovali nove izbore samo zato da ne prave vladu sa Dačićem! Dakle, oni računaju, ne bez razloga, da su sa dobrom završnicom kampanje i ovom postizbornom ofanzivom dobili realnu šansu da poprave svoj ionako veoma dobar rezultat, a da bi socijalisti teško preživeli nove izbore zbog svoje kolebljive pozicije u ovim pregovorima. To, međutim, ne znači i da bi demokrate na novim izborima sigurno dobile većinu koja im je potrebna.\nKako Vi doživljavate Tadićevo pozivanje na prekrajanje volje građana u slučju formiranja nacionalne vlade?\n- Ta priča o „prkrajanju volje građana“ opasna je teza koja se, na sreću, poslednjih dana ne pominje mnogo, ali je u prethodnim nedeljama veoma zlokobno zvučala. Stvara se iluzija da postoji neka misteriozna volja građana koja nije isto što i aritmetička većina, odnosno zbir mandata u Narodnoj skupštini. To je jedna duboko antidemokratska ideja, potencijalno opravdanje za svaku despotiju, da ne kažem fašizam. „Volja naroda“ je ono što se pokaže kao rezultat na slobodnim, više ili manje fer izborima, na koje se, kako vidimo, niko nije žalio. Ali, interesantno je da se svojevremeno istim rečima koje danas izgovaraju naši neoliberali, da „izborni rezultati ne odgovaraju narodnoj volji”, građanima svojevremeno obraćao i Vladimir Iljič Lenjin. Dakle, po tome naši neoliberali neobično liče na svoje boljševičke prethodnike. Međutim, ko god to da radi, zapravo poziva na nasilno rušenje narodne volje i indirektno vodi u sukobe i građanski rat. Ali, ja se nadam da je ovo više bila pretnja koja je imala za cilj da pokoleba socijaliste, nego stvarna namera demokrata.\nZar se takvo prekrajanje narodne volje ne događa, već, na nivou Grada?\n- Opasno je i indikativno ovo što se događa oko formiranja gradske vlasti. Mislim da to ne podržava čak ni odmereniji i razumniji deo birača i funkcionera Demokratske stranke. Neverovatno je arogantno i bahato ponašanje v.d. gradonačelnika Zorana Alimpića, koji na opravdane zahteve i proteste trenutne skupštinske većine, u budućnosti će možda da bude i neka druga, poručuje kako on može još više da prolongira predaju vlasti. Ovo što trenutno radi Zoran Alimpić u Gradskoj skupštini, neko je svojevremeno nazvao „izlivom vlasti u mozak”. To je sindrom od koga je ozbiljno oboleo deo funkcionera Demokratske stranke na gradskom nivou. Ne znam šta je Dačić tačno mislio kada je izjavio da je moguće da dođe i do neke druge koalicione kombinacije na nivou grada, jer ta izjava može da se tumači dvojako. Međutim, sigurno je da je Beograd isuviše veliki i dragocen plen da bi ga se bilo ko odrekao i zato se meni čini da će vlast na nivou Beograda i Republike na kraju biti slična. Stoga sam siguran da će pritisak na Dačića sa obe strane biti veliki.\nDa li je demokratska pretnja samoizolacijom i zaustavljanjem stranih investicija i dalje glavni argument za raspolućivanje Srbije?\n- Interesantno je da je ta pretnja bila prisutna u predizbornoj kampanji, i na toj priči je Boris Tadić i dobio predsedničke izbore. A i dobar rezultat koalicije oko DS-a na parlamentarnim izborima takođe je došao na krilima te ideje i propagande. Priča o samoizolaciji je, najblaže rečeno, pojednostavljena, a najverovatnije i pogrešna. Ali onda kada se izbori završe i počne potraga za partnerima u vladi, onda ovi kriterijumi odjednom postaju rastegljiviji, pa poželjan partner odjednom mogu da budu i socijalisti, sve sa Mirom Marković, Draganom Markovićem Palmom i Milutinom Mrkonjićem i njegovim ruskim melodijama u mobilnom telefonu. Znači, iz priča o podeli i dve Srbije odjednom se sklizne u koaliciju ne samo sa „mrskim” Koštunicom i Veljom Ilićem, nego, prema potrebi, i sa socijalistima, pa, bogami, i sa „gospodinom Palmom“. To pokazuje strašno licemerje koje je na političkoj sceni Srbije pustilo veoma duboko korenje.\n(Skraćena verzija ovog intervjua objavnjena je u dnevnom listu Pravda)


Vesti - PREDSTAVLJENE AKTIVNOSTI "SLAVIMO RAZNOLIKOST" KOJE SPAJAJU LOKALNO STANOVNIŠTVO, IZBEGLICE I MIGRANTE\nPREDSTAVLJENE AKTIVNOSTI "SLAVIMO RAZNOLIKOST" KOJE SPAJAJU LOKALNO STANOVNIŠTVO, IZBEGLICE I MIGRANTE\nLokalne zajednice u kojima se nalaze prihvatni centri za migrante, kao i sami korisnici prihvatnih centara, suočavaju se često sa mnogim izazovima. Zato Fondacija Ana i Vlade Divac u saradnji sa Oxfam-om realizuje Podrške Evropske unije upravljanju migracijama u Republici Srbiji pokrenute aktivnosti pod sloganom “Slavimo raznolikost” u Obrenovcu i Šidu.\nU prihvatnom centru Obrenovac trenutno boravi oko 640 migranata, dok u Šidu boravi 115 migranata - uglavnom porodica i maloletne dece, od kojih 25 dece školskog uzrasta uspešno pohađa škole u Šidu zajedno sa lokalnom decom. U prihvatnim centrima kod Šida, Principovac i Adaševci, boravi još 639 migranata. U Srbiji je trenutno u svim prihvatnim i centrima za azil smešteno oko 3.100 migranata od kojih većina čeka da ode dalje, uglavnom u zemlje Zapadne Evrope.\nUz druženje i razgovor sa migrantima i izbeglicama, stanovnicima Obrenovca, predstavnicima nadležnih institucija i organizacija u Obrenovcu su predstavljene ove aktivnosti koje se realizuju u obliku sportskih događaja, eko akcija i medijskih događaja, pre svega - živih knjiga.\nPredstavnici medija i građani Obrenovca i okoline imali su priliku da prvi put prisustvuju i događaju pod nazivom “Žive knjige” - konceptu koji podrazumeva ljude kao knjige koje imaju svoje naslove. U ovom, prvom u nizu događaja “Žive knjige”, korisnici Prihvatnog centra u Obrenovcu činili su svojevrsnu živu biblioteku, a posetioci I novinari su ih “čitali” kroz formalan/neformalan razgovor i diskusiju uz asistenciju prevodioca.\n„Verujem da svaka ljudska priča zaslužuje da se čuje i razume i to sa svim kompleksnostima i raznolikostima koje nosi. Izabrali smo interesantan pristup - žive knjige, koji će nas uvući u svet priča i razgovora. Okupili smo se danas ovde da pomognemo da se čuje glas onih koje često niko ne čuje i da njihove priče podelimo i sa predstavnicima medija“, izjavila je Brigite Kuhar, predstavnica Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji.\nCilj “Živih knjiga” je da umanji izazove sa kojima se suočavaju migrantska i lokalna populacija, kao i da se stvori zajednički prostor za komunikaciju i razmenu iskustava. Uz migrante kao knjige, podiže se svest lokalnog stanovništva o iskustvima migranata, njihovim potrebama i željama.\n„U Srbiji sam više od dve godine, u prihvatnom centru u Obrenovcu, gde sam učestvovao u brojnim aktivnostima „Social Cafe“ koje je organizovala Fondacija. Želja mi je da stignem do Francuske gde su mi prijatelji“, podelio je sa „čitaocima“ svoju priču Faruk Khan (26) iz Pakistana.\nMarko Savio, direktor konzorcijuma koji čine organizacije Care, Caritas i Oxfam, takođe se obratio prisutnim novinarima i posetiocima: „Uloga civilnog društva je bila ključna za podršku svima koji su dolazili u Srbiju od početka mgrantske krize 2015. Mnoge lokalne i pojedine međunarodne organizacije su stekle iskustvo i znanje o tome kako efikasno da podrže sve u pokretu, uključujući i zaštitu za sve one kojima je potrebna. Tokom poslednje dve godine uloga civilnog društva u odgovoru na migrantsku krizu kontinuirano se smanjuje. Zabrinuti smo da će, od 2020. godine uloga civilnog društva biti mala ako je uopšte bude“.\nMiroslav Luburić iz Fondacije Ana i Vlade Divac, koja sprovodi aktivnosti pod sloganom „Slavimo raznolikost“ istakao je ulogu Evropske unije u pomoći Srbiji kada je u pitanju rešavanje izazova u vezi sa migrantskom krizom i zahvalio se na pomoći za aktivnosti „Slavimo raznolikost“ organizaciji Oxfam i Evropskoj delegaciji u Republici Srbiji, kao i predstavnicima lokalne vlasti u Obrenovcu na dosadašnjoj saradnji u mnogim projektima koje je Fondacija realizovala u ovoj opštini.\nAktivnosti pod sloganom “Slavimo raznolikost“ koje podrazumevaju sportske i eko akcije kao i „žive knjige“ počele su u junu 2019. godine i imaju za cilj da ojačaju zajedništvo i stvore zajednički prostor za migrante i izbeglice i lokalno stanovništvo u Srbiji, sa manje predrasuda, a više razumevanja i saradnje.\nU Šidu predstavljene aktivnosti "Slavimo raznolikost" uz "Žive knjige"


Kome odgovara nehotični rat u Evropi? | Kriza u Ukajini, EU - Rusija | Al Jazeera Balkans\nBilčik: Pitanje vjerskih zajednica u nadležnosti države Crne Gore\nNATO: Kosovske sigurnosne snage na sjever uz saglasnost KFOR-a\nZastupnici u bh. parlamentu za prestanak mandata VSTV-a\nMinistar: Njemačka na početku epidemije korona virusom\nSastanak o nuklearnom sporazumu bez napretka\nWHO: U utorak prvi put više novozaraženih van Kine\nNapeta situacija u Evropi za Rusiju je neka vrsta nove nesazvane Jalte, koja crta granice podjele utjecaja između Brisela (Vašingtona) i Moskve.\nPosljednjih godina između Rusije i Zapada vodi se veoma uzavreli hladni rat, piše autorEPA\nGodišnji izveštaj "Do ruba – i nazad?", koji je objavljen za Minhensku bezbednosnu konferenciju, navodi da je između Evrope i Rusije povećana opasnost od nehotičnog vojnog sukoba zbog nagrizanja sporazuma o kontroli naoružanja, raspoređivanja dodatnog oružja i napetosti zbog vojnih vežbi NATO i Rusije. Trenutno opasno stanje moglo bi dovesti do daljnjeg pogoršanja bezbednosti u Evropi, a "pogrešne procene i nesporazumi mogu lako dovesti do nenamernog vojnog sukoba", kaže se u tom izveštaju.\nOd izbijanja ukrajinske krize ova tenzija između Zapada i Rusije samo raste. Povećane su aktivnosti sa obe strane na kopnu, u vazduhu i na moru. Velika Britanija upozorava na povećane ruske plovidbene relacije koje se odvijaju blizu njenih teritorijalnih voda. Predstavnici zapadnih komandi više puta su se žalili na ruske incidentne letove uz njihove vazduhoplovne i pomorske snage na Baltiku.\nU ovakvim okolnostima nije teško zamisliti kako bi izgledao taj nenamerni sukob. Ali, da li bi to bilo samo ispaljivanje jedne-dve rakete i tragično obaranje neke vojne letelice ili je rizik od ruske vojne intervencije duž jugoistočne Evrope (od Baltika do Crnog mora) zaista tako ozbiljan, kako kažu na Zapadu, da može prerasti u nešto više od lokalnog oružanog konflikta? Ko, u stvari, dobija a ko gubi u vojnim tenzijama između Zapada i Rusije?\nRat već odavno traje\nPoslednjih godina između Rusije i Zapada vodi se veoma uzavreli hladni rat. Prvo su SAD i Evropska unija podržale Majdan i svrgavanje Viktora Janukoviča u Ukrajni. Zatim je Rusija krenula u Zapadno "dvorište", podržavajući populističke, desničarske, antievropske, antidemokratske i antisistemske političke snage. Još uvek je teško oceniti posledice ruskog "mešanja" u političke procese na Zapadu, ali bi američki predsjednik Donald Tramp u toj priči mogao biti najveći ruski poklon Zapadu.\nNije Rusija direktno mogla da utiče na Britance da izglasaju izlazak iz EU-a, ali Bregzit i kidanje transatlantskih veza dugoročno itekako ide u korist Rusiji. "Nehotično" obaranje nekog ruskog aviona iznad Baltika sigurno ne bi od Evrope napravilo Donbas, ali bi pojam realnog rata ušao u svest, u kuću, u misli pred snom svakog obivatelja Starog kontinenta. A to znači – novi strah.\nRusija zna da je panika u decenijama uljuljkanim demokratskim državama EU-a najefektivnije oružije protiv Zapada. Pokazati da je NATO, kao poslednja potka koja spaja i čuva saveznike od Vašingtona do Istanbula, crvotočan i nepouzdan u odbrani vlastitih interesa bio bi pogodak u srž zapadnog poretka. Građani zapadne Evrope su već i onako poslednjih godina dovoljno uplašeni imigrantima, terorističkim napadima, neizvesnošću od novih kriza. Oni se sve više plaše javnih mesta, aerodroma, stranaca. Rusije još uvek ne.\nZato slučajni vojni sukob u Evropi najviše odgovara Rusiji. Donedavno uljuljkana EU, koja se samo na kratko trgla od zverstava u komšiluku u bivšoj Jugoslaviji, sada se budi uplašena zbog ugrožene vlastite bezbednosti. Teško je reći kako će na sve te izazove i paranoje reagovati građanin Evrope. Za sada je kesnofobičan, islamofobičan, na izborima bira slatkorečive populiste, protivi se proširenju EU-a...\nJoš se pamti 'ruska čizma'\nDok je u Rusiji antizapadna atmosfera istorijska konstanta, a politička mobilizacija za sukob sa Zapadom uveliko već važan deo politike Vladimira Putina i kampanje za predstojeće predsedničke izbore u martu ove godine, u zapadnoj Evropi populisti još uvek ne razmišljaju o antiruskoj mobilizaciji svojih birača. Pre će biti da su oni trenutno više inspirisani Putinom (poput Alternative za Nemačku), jer mnogi od njih dobijaju ne samo ideje o "tvrdoj ruci", već direktno i ruski prljav novac. Pa to je valjda bolje nego ratovati....\nU Evropi još uvek pamte posledice "ruske čizme" iz Drugog svetskog rata, još uvek se zavisi od ruskih energenata... Zato svaka pomisao u zapadnoj Evropi na rat sa Rusijom asocira ne na pobedu, već na poraz i potpuno ruiniranje. Zato će EU, predvođena Nemačkom, praviti ustupke Rusiji, čak iako bude imala svoju posebnu od NATO armiju, o čijem mogućem formiranju je bilo reči i na ovogodišnjoj Minhenskoj bezbednosnoj konferenciji. Moskva je toga svesna, zato taktizira u Ukrajini i krizu drži na "tihoj vatri", znajući da će EU, bez SAD-a, zatvoriti oči na aneksiju Krima, a konflikt na istoku Ukrajine raznim mirovnim sporazumima staviti pod tepih.\nNapeta situacija u Evropi za Rusiju je neka vrsta nove nesazvane konferencije u Jalti, koja crta granice podele uticaja između Brisela (Vašingtona) i Moskve. Taj "strah od straha" bi mogao da garantuje da se NATO neće širiti na istok i bivše socijalističke republike, a EU na republike bivšeg SSSR-a. Međutim, dok Sjedinjene Američke Države još uvek imaju uticaj u Evropi, nehotični oružani sukob može postati veoma nepovoljan i po Rusiju.\nLider politike pritiska na Rusiju zbog ukrajinske krize je upravo Vašington. Čak je i Tramp nemoćan da ignoriše prst uperen prema Moskvi sa raznih grana američke vlasti. Odluke o naoružavanju Ukrajine od SAD-a mogu se smatrati ne samo odbranom američkih saveznika (čitaj interesa) u Evropi, već je to i odmazda Vašingtona za rusko mešanje u njihove predsedničke izbore.\nČekajući novi 'Put svile'\nPutin i ruski političari su i ranije više puta najavljivali da će naoružavanje Ukrajine dovesti do direktne, odlučnije i agresivnije ruske intervencije u Ukrajini. Najavljivano je da će u tom slučaju Ukrajina biti "pregažena". Sukob na istoku Ukrajine realno bi u tom slučaju mogao poprimiti oblik ratnog poligona odmeravanja snaga između SAD-a i Rusije za uticaj u Evropi.\nMeđutim, i Zapad dosta toga rešava u tenzijama sa Rusijom. Pre svega zaustavljanje uticaja nelegalnog ruskog kapitala koji je u SAD i Evropu ušao preko raznih ofšorova i zamagljenih projekata, a na koji zapadni puritanci donedavno uopšte nisu bili gadljivi. Ruski tajkuni, izrasli iz države, kupovali su masovno širom zapadne Evrope nekretnine, firme, jahte i fudbalske klubove. Te blagoslovljene državom ruske finansijske sheme su bile osnov konspirativnog finansiranja političkih aktivnosti na Zapadu, među kojima su i gasovodi. Jedna od takvih gigantskih korupcionih mreža trebao je da bude i Južni tok.\nPersonalne sankcije koje je EU, a posebno SAD, uveo ruskim firmama i pojedincima zbog Ukrajine dobra je šansa i povod za sabijanje vlastitih redova i na Zapadu. Jer, pred vratima EU-a, iscrpljene u ekonomskim i političkim krizama, sankcijama i štednjama, akumuliše se kineski kapital za novi Put svile, koji će za Zapad tek postati veliki izazov.\nKriza u Ukajini\nDogovoren sastanak o Ukrajini u Minhenu\nPorošenko: Rusija vodi rat protiv civiliziranog svijeta\nMaličbegović o zaključcima Minhenske sigurnosne konferencije\nSvi postupci moraju se voditi u skladu s međunarodnim i drugim relevantnim standardima, rekao je evropski zvaničnik.


Urbana baštovanka za BIZLife: Beg od stresa i borba za lepše okruženje - Javni servis\nPiše: BIZLife/Jelena Andrić\nKakva je naša ekološka kultura?\nPoznata baštovanka i ekoaktivistkinja Sunčica Vučaj priča da joj se sve češće sugrađani obraćaju tražeći savet ili pomoć u vezi toga kako da oplemene svoje baste, terase, placeve.\nSunčica za BIZLife portal kaže da je njen opšti utisak da su građani vredni i da je sve više onih koji su se opredelili da registruju čak i udruženja građana kako bi se borili za neku vrstu cilja – bilo da je to čišćenje reka, ozelenjavanje, za čistiji vazduh…“Sve je to za pohvalu i predstavlja svojevrsnu ekološku kulturu Srbije”.\nKaže da kao stručna saradnica za hortikulturu i isceliteljski vrt Arboretuma Šumarskog fakulteta i pokretač incijative Razmene semena i “urbana baštovanka”, kako sebe s ponosom često naziva, i sama daje primere i savete kako mogu neki prostor da preurede, zasade sadnice u svom okruženju.\nLepa komšijska ekološka saradnja\nNavodi i primer nedavne akcije u Bloku 70 na Novom Beogradu, gde je predstavnicima Incijative Blok 70 I 70 a- Zajednička akcija koji organizuju različite ekološke akcije dala savete o urbanom planiranju i zaštiti sadnica.\nOvi vredni Novobeograđani na poklon su dobili 70 hrastova lužnjaka i seme kadifice iz njene bašte.\n“To je bila jedna lepa komšijska saradnja gde sam im dala savete oko zasada. Oni su zaista vredni ljudi i incijative i akcije su im fantastične“, kaže Sunčica.\nRanije je pokreula i inicijativu razmene semena, kako bi svi koji žele posadili svoje bašte, placeve u selima, pored svojih vikendica…\nImamo dve lokacije u gradu, ljudi koji su aktivni u poslovima ozelenjavanja su dolazili, razmenjivali smo seme za zasade, a to je posebno važno uraditi u delovima gde su pčele ugrožene zbog pesticida i zagađenosti, navodi.\nSunčica objašnjava da je važno i da je raduje to što je sve više ekologa i ljudi željnih da ulepšaju i ozelene svoje površine.\n“Važno je kad zasadimo makar i jednu biljku, ili sredimo baštu ispred zgrade”\n“Ne mora značiti da je važno da zasadimo 400 sadnica, za mene je ozeljenjavanje i ako jedna penzionerka zasadi novu biljku, oplemeni dve, tri zardinjerice, sredi malu bašticu ispred zgrade…”ohrabruje sve ljubitelje prirode Sunčica.\nBaštenskih zajednica nema mnogo u Beogradu, ali su one veoma značajne za ekosistem, navodi.\n“Budući da sam aktivna i na tom polju moj utisak je da da građani preduzimaju sve više akcija, one su sve raznovrsnije, od neformalnih inicijativa do akcija u stambenim zajednicama, ljudi postaju sve odgovorniji građani i utiču na ekološku svest i drugih koji se možda do sada nisu uključili”, primećuje.\nUrbano baštovanstvo kao rekreacija i beg od stresa\nSunčica sa ponosom ističe da je urbana baštovanka i da je sa svojim kolegama uključena u rad “Baštališta” u Slancima, nadomak Beograda. Trenutno tu imaju 22 parcele, dimenzija devet puta četiri metra, na kojima porodice uzgajaju razno povrće, zeleniš i lekovito bilje.\nSunčica koja ima dugi staž i na ovom dobru kaže da je zemljište veoma plodno, i da je na južnoj strani, osunčano što, recimo, posebno prija čeri paradajzu.\nSvi čanovi “Baštališta” zajednički se dogovaraju o baštenskom alatu, sudovima, zalivanju i drugim potrebama na imanju. Zajedničkim snagama uspeli su da iskopaju i bunar.\nBudući da je zemljište na južnoj strani, ovde dobro uspeva i običan paradajz, tikvice, bundeve, paprika, ali i lekovito bilje kome prija sunce, kadifica, neven, muskantna žalfija.\n“U jednom lepom aranžmanu ljudi se druže, sade svoje povrće, lekovito izačinsko bilje, čajeve… Bašta je tu postala mesto gde ljudi čine nešto dobro za svoj lični razvoj, zdravu ishranu, razvoj svoje dece i onih kojih su možda bili prinuđeni da nađu alternativni način života, ali i oni koji vole prirodu. Ovo je zaista dobro mesto za razvoj, učenje, rekreaciju, zdrav stil života”, zaključuje Sunčica.\nKaže i da ovakav rad uglavnom prija ljudima iz gradskih sredina i da im dođe i kao svojevrsna terapija od stresa i gužve.\nVažno je da i deca budu uključena u ovakav rad\nSvi zainteresovani mogu kupiti njeno rukom birano seme u Apropo knjižari u Ulici Cara Lazara 10 u Beogradu.\nSunčica radi i kao pedagog, a tokom terapijskog rada sa građanima saznala je da je roditeljima neophodna podrška u osmišljavanju aktivnosti za rad sa decom sa posebnim potrebama, sa malom decom, sa više dece u porodici, decom školskog uzrasta budući da je ovakav rad koji podrazumeva i poznavanje svojstava zemlje i biljaka veoma važan.\nDeca i roditelji mogu da naruče svoju bašticu “za poneti” za rad kod kuće, ukoliko nemaju svoju baštu na otvorenom. Ako je nekome potreban savet, pomoć, seme iz bašte mogu se Sunčici javiti putem instagrama – @padaavala, ili mejlom suncica@zenergija.org.


PUTINOVI DUHOVI: Najmoćnija tajna služba u Rusiji u dubokoj senci (VIDEO)\nFederalna služba obezbeđenja, poznatija kao FSO, važi za najtajniju specijalnu organizaciju u Rusiji, zatvoreniju čak i od FSB.\nMoćna služba potekla je iz Devetog direktorata KGB-a, još iz vremena Sovjetskog saveza. Primarni zadatak joj je bezbednost ruskog predsednika Vladimira Putina. FSO je do te mere zatvorio informacione kanale da se sva saznanja o ovoj organizaciji mahom baziraju na pretpostavkama.\nJavnost ne dobija nikakve izveštaje o operacijama FSO, a ono što se zna iz pisanja ruskih medija mahom je šturo štivo koje se ne dopunjuje već godinama. Upravo zbog duboke tajnosti neretko ih nazivaju “duhovima”.\nSlužbu je 16 godina vodio general Jevgenij Murov, stari kolega Vladimira Putina iz dana kada su službovali u redovima KGB. Nakon penzionisanja Murova, kontrolu nad FSO 2016. preuzeo je njegov zamenik Dmitrij Kočnjev.\nPretpostavlja se da ima oko 50.000 uniformisanih pripadnika, kao i nekoliko hiljada onih koji rade u dubokoj tajnosti. Pored toga, oni kontrolišu famozni “čeget” – aktovku u kojoj se nalaze kontrole za nuklearno naoružanje Rusije.\nIako je primarni zadatak FSO da zaštite predsednika Rusije, njihovi pripadnici staraju se za bezbednost sudija, ministara, visokih zvaničnika, a neretko i zaštićenih svedoka.


Supstance koje stite celije naseg organizma od oksidacijskog delovanja slobodnih radikala nazivaju se antioksidansi (npr. vitamin E, vitamin C, beta-karoten i selen). Slobodni radikali stvaraju se u mnogim situacijama kao sto su konzumiranje zivotinjskih masti i preradjene hrane (beli secer, belo brasno), zagadjena okolina, koriscenje aditiva i boja u hrani, medicinski tretmani (ukljucujuci lekove), bakterijske infekcije, zracenje, obrada hrane u mikrotalasnoj rerni, stres itd. Danas se smatra da su neke bolesti upravo rezultat neodgovarajuceg unosa antioksidantskih nutrijenata iz hrane. U tom smislu, izuzetno je povecan interes za antioksidansima, posebno onima iz prirodnih izvora. Voce i povrce njihov su primarni izvor, najvise karotenoida i vitamina C. Pise Maureen Callahan.\nNova istrazivanja pokazala su da se dole navede namirnice mogu svrstati medju najjace antioksidanse. Istrazivaci u americkom Sekretarijatu za poljoprivredu su putem specijalnih rastvaraca ekstrahovali antioksidanse iz 100 najcesce koriscenih namirnica, a zatim su specijalnim uredjajem koji koristi fluorescentno svetlo pratili hemijsku reakciju kojom se meri antioksidantna aktivnost. Istrazivaci su zatim uporedili brojke koje su dobili, a koje nazivaju „Totalnim anti-oksidantnim kapacitetom“ (TAC).\nUmesto da se usredsredite na jednu namirnicu zato sto se kotira visoko, savetujemo da ovu listu iskoristite kao pomoc i kao vodic kako da unesete malo raznolikosti u ishranu. Koristite ovo kao svoju soping listu za mocnu hranu, listu koja se zasniva na njihovoj ukupnoj antioksidantnoj sposobnosti (TAC) po obroku. Navedene vrednosti odnose sa na 1 komad svezeg voca/krompira, 1/2 solje pasulja/suvog voca, 1 solju bobicastog voca/srca articoke, 30 grama kostunjavog voca.\nОбјавио Freddy у 12:42


Industrijski indeks Dau Džons pao je za skoro 500 bodova.\nDau Džons je zabeležio oštar pad posle vesti o padu evropskih i azijskih berzi i na najniže nivoe u 22 meseca.\nGlavni indeks Njujorške berze pao je na početku današnjeg trgovanja za 1,9 procenata, nakon što su velike američke kompanije objavile sumorne poslovne rezultate i procene svojih finansijskih pokazatelja za celu godinu, što je podstaklo investitore na rasprodaju.\nRazočaravajuće brojke kompanija Katerpilar i 3M raspirile su aktuelna strahovanja u pogledu pitanja koliko dugo snažan rast profita može da traje, posebno imajući u vidu uvođenje tarifa koje podiže troškove poslovanja.\nAkcije Katerpilara i 3M-a pale su gotovo za po 10 odstou, što je i glavni uzrok pada Dau Džonsa za skoro 500 bodova, prenosi Tanjug.\nTehnološki Nasdak je potonuo za 2 procenta, ili za 55 poena.\nDnevni izveštaj sa svetskih berzi 18.10.2018.


Iyad Alawi: Jučerašnji izbori su bili veliki udarac pobunjenicima - 2005-01-31\nPrivremeni irački premijer Iyad Alawi je rekao da su jučerašnji izbori bili veliki udarac pobunjenicima, pozvavši sve Iračane da prevaziđu razlike i zajednički rade ka miru i boljoj budućnosti. U današnjem obraćanju koje je prenošeno putem televizije, on je rekao da Irak ulazi u novu eru, pozvavši sve Iračane, bez obzira da li su glasali ili ne, da doprinesu uspjehu.\nGospodin Alawi je rekao da će njegova prelazna vlada i dalje voditi Irak sve dok novoizabrana nacionalna skupština od 275 članova ne izabere novo vođstvo. Obraćajući se manjinskim sunitima, on je obećao da će započeti nacionalni dijelog kako bi se garantiralo da glas svih Iračana bude predstavljen u novoj vladi.\nPobjednici u jučerašnjim izborima neće biti poznati za najmanje sedmicu dana. Izborni zvaničnici su danas izjavili da je prvi krug prebrojavanja glasova na lokalnom nivou završen, i da je započeo drugi krug prebrojavanja.


EU uvela prve sankcije za hakerske napade | Srpskacafe\nEvropska unija je uvela prve sankcije zbog hakerskih napada navodnim ruskim vojnim agentima, kineskim sajber špijunima i organizacijama uključujući i firmu iz Sjeverne Koreje.\nEvropska komisija ih okrivljuje za napade 2017. godine štetnim programima “VonaKraj” i “NotPetja” te za špijunsku kampanju “Klaud Hoper”.\nVisoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbjednost Žozep Bolsonaro rekao je da sankcije obuhvataju “zabranu putovanja i zamrzavanje sredstava osobama i firmama”.\nDvojica sankcionisanih Kineza optuženi su za umiješanost u operaciju “Klaud Hoper” na čijoj su meti bile kompanije na šest kontinenata, uključujući Evropu.\nSankcionisanu sjevernokorejsku firmu “Čosun Ekspo” EU optužuje da je podržavala napade, uključujući “VonaKraj” na “Soni pikčers” i sajber pljačku vijetnamskih i banaka u Bangladešu.


Kompanija Tesla i Ilon Mask tuženi i pod istragom zbog Twitter privatizacije - Auto Republika\nDve vrste pravne akcije protiv kompanije Tesla i njenog izvršnog direktora Ilona Maska su pokrenute, kao posedica objave plasirane u sredu, u kojoj se navodi da je kompanija obezbedila dovoljno sredstava kako bi mogla biti skinuta sa berze, odnosno kako bi prešla u privatne ruke. Pored toga, stižu vesti da je Tesla pod istragom, upravo zbog ovih tvrdnji.\nPrema vestima koje prenosi Reuters, odvojene tužbe su podneli Kalman Ajaks i Vilijam Čemberlejn, u kojima optužuju kompaniju i Ilona Maska da su povredili odredbe Zakona o hartijama od vrednosti, veštački naduvavajući vrednost akcija, a zatim profitirajući na osnovu ove poznate i zabranjene manipulacije finansijskim instrumentima.\nAjzaks tvrdi da su Maskove tvrdnje čista laž i da navode na pogrešne zaključke, pa ih je uporedio sa “nuklearnim napadom” osmišljenim da “potpuno uništi” ljude koji su izgubili ušteđevinu zbog ulaganja u akcije kompanije Tesla.\nPodsetimo, u sredu je Mask objavio sledeći tvit: “Razmatram da Teslu vratim u privatno vlasništvo. Fondovi obezbeđeni.”\nZa one koji ne razumeju način funkcionisanja javnih društava i berzi, treba reći da su vlasnici akcionarskih društava (čije akcije se kotiraju na berzi, to jest čijim akcijama se trguje na berzi) akcionari, odnosno imaoci akcija. Njih je najčešće puno, a ono što je Mask svojom objavom poručio znači da je obezbedio sredstva za otkup akcija od manjinskih akcionara, čime bi broj vlasnika sveo na dovoljno nisku cifru, koja bi mu omogućila da Teslu registruje kao društvo sa ograničenom odgovornošću, na primer, i čime bi za nju prestali da važe restriktivni zakoni koji regulišu rad akcionarskih društava. Manjinski akcionari bi bili praktično prinuđeni da svoje akcije prodaju, uz gubitke, Ilonu Masku i ekipi oko njega.\nIz Tesle je kasnije stiglo javno elektronsko pismo koje je poslao izvršni direktor svim zaposlenima u kojem se navodi da bi kompanija uskoro mogla biti skinuta sa berze, a u kojoj bi vlasništvo bilo nekako podeljeno između većeg broja suvlasnika.\nUkoliko bi se ovaj plan realizovao, odnosno ukoliko bi ga odobrila američka Komisija za hartije od vrednosti (SEC) i Skupština akcionara, sredstva koja bi bila neophodna za otkup akcija bi iznosila 72 milijarde američkih dolara, po “tvitovanoj” ceni od 420 dolara za jednu akciju. Nikakvi detalji u pogledu toga ko bi finansirao operaciju vrednu silne milijarde dolara, nisu objavljeni.\nMask je izjavio da bi ovaj potez zapravo zaštitio kompaniju i poboljšao mogućnosti Tesle za dugoročni razvoj, što nije u skladu sa proklamovanim ciljevima.\nOve vesti su dovele do rasta vrednosti akcija kompanije Tesla za oko 12%, što je na stabilnim tržištima ekstreman procenat, iako su cene akcija pale nakon izveštaja, koje su objavili The Wall Street Journal i Bloomberg, a čiju vam suštinu upravo prenosimo kroz ove redove.\nIako do sada pokretnute pravne akcije ne znače automatski i krivicu, ipak je naravno moguće da kompanija Tesla i Mask budu osuđeni.\nPotencijalne kazne se mere stotinama miliona dolara, uz plaćeni smeštaj i ishranu u državnim hotelima koji se u narodu zovu zatvor.\ntagovi: Fraud Ilon Musk izdvojeno SEC SEC Tesla tesla Tesla to go private\nprethodni VW i JLR vide brz dolazak kineskih vozila u Evropu\nsledeći Restilizovana Honda HR-V sa 1,5-litarskim turbo benzincem i turbo dizelom\nČovek je nevidjen manipulator.\nLancia – osveženi Ypsilon debituje do kraja godine\nKomercijalni kombi Chevrolet Express sada i sa preko 400 “konja”


Vlada pozdravila stav MCP o obustavi litija – Televizija srpske dijaspore\nVlada pozdravila stav MCP o obustavi litija\nVlada Crne Gore pozdravila je, kako se navodi, odgovoran odnos Mitropolije crnogorsko-primorske, koja je privremeno obustavila okupljanje na litijama protiv usvojenog Zakona o slobodi veroispovesti.\nMitropolija je odlučila da privremeno obustavi održavanja litija nakon što je Vlada Crne Gore, iako zvanično u toj državi nema zaraženih korona virusom, zabranila sve javne skupove i manifestacije.\n“I pored ozbiljnih izazova sa kojima se suočava zajednica u pogledu zaštite zdravlja građana, vlada će ostati jednako posvećena dijalogu sa MCP o Zakonu o slobodi veroispovesti”, saopšteno je iz crnogorske vlade.\n“Ovakav odgovoran odnos MCP prema pitanju javnog zdravlja neće se ni na koji način negativno reflektovati na kvalitet i intenzitet ekspertskog dijaloga na temu Zakona o slobodi veroispovesti”, navodi se u saopštenju Ministarstva za ljudska i manjinska prava.\nNaprotiv, kažu i poručuju da će i “pored ozbiljnih izazova sa kojima se suočava zajednica u pogledu zaštite zdravlja građana, vlada ostati jednako posvećena dijalogu sa MCP o Zakonu o slobodi veroispovesti, u iskrenom uverenju da je na terenu pravnih argumenata i činjenica moguće pronaći rešenja u najboljem interesu svih građana”.\ncrna goralitijavlada crne gore\nAustralija uvela dvosedmičnu samoizolaciju


Mihajlović: Razgovara se o tome kako će država pomoći Er Srbiji, to još ne može da bude javno | Insajder\nMihajlović: Razgovara se o tome kako će država pomoći Er Srbiji, to još ne može da bude javno\nPotpredsednica Vlade i ministarka saobraćaja Zorana Mihajlović izjavila je danas da aviokompanija Er Srbija nije dobijala nikakve subvencije, niti državnu pomoć u 2019. godini, zato što to zakonom i evropskim pravilima nije dozvoljeno. Ipak, navela je da se razmatraju načini na koje bi država mogla da pomogne ovom prevozniku zbog gubitaka nastalih kao posledica pandemije koronavirusa, nakon što je EU iz istog razloga ukinula zabranu državne pomoći aviokompanijama.\nZorana Mihajlović prilikom obnove komercijalnih letova posle vanrednog stanja zbog koronavirusa Foto: Srđan Ilić\nMihajlović se nada da će gubici u sektoru avio saobraćaja u Srbiji ove godine biti manji od 200 miliona evra, uprkos tome što su prve procene govorile da će biti mnogo veći. Poručila je, međutim, da će država pomoći Er Srbiji, kao i da se još razgovara o tome, tako da to „još ne može da bude javno“.\n“U prethodnih mesec dana gledamo kako to da uradimo i šta drugi rade. Razmišljamo o svim varijantama i opcijama. Stvorićemo sve uslove da Er Srbija može da nastavi da radi, jer je to nacionalna avio-kompanija i važno je da postoji i pokazalo se da je upravo ona ta koja je pomogla i da aerodrom Nikola Tesla ima takve reuzltate, ali to neće biti lako”, rekla je Mihajlović.\nZa linije od javnog interesa iz Niša i Kraljeva, zahvaljujući kojima je predviđeno da država Er Srbiji u naredne tri godine isplati oko 20 miliona evra, ministarka je navela da nisu bile u pitanju subvencije Er Srbiji, već građanima u Srbiji i regionu koji su koristili te linije.\nZvaničnici su u prethodnom periodu u više navrata najavljivali pomoć Er Srbiji, a Mihajlović je 1. maja najavila i mogućnost da država otkupi deo deonica Er Srbije od Etihada.\nPomoć Er Srbiji najavio je i predsednik Aleksandar Vučić prilikom ispraćaja prvih aviona ove kompanije koji su nosili pomoć Srbije u Italiju krajem aprila.\n“Znam koliko ste gubitaka pretrpeli, nemojte da brinete, vaša budućnost je zagarantovana. Kad vam to kažem onda znajte da je to tako. Plate i posao su vam takođe zagarantovani, budućnost Er Srbije je zagarantovana. Ulagaćemo još više i mnogo više u Er Srbiju, sada više nema tehničkih smetnji jer Evropska unija dozvoljava državnu pomoć i dokapitalizaciju”, rekao je predsednik Srbije.\nPrema okvirnom ugovoru o transakciji koji je sa Etihadom potpisan u avgustu 2013. godine, država Srbija se obavezala da bespovratno ulaže u kompaniju Er Srbija naredne tri godine, odnosno samo do kraja 2016. Uprkos tome, finansiranje je nastavljeno u različitim oblicima i narednih godina i to po različitim osnovama.\nTako je 2017. država Er Srbiji uplatila sredstva na ime podrške razvoja saobraćajne mreže a u “cilju podsticaja i razvoja turizma i opšte povezanosti Srbije, u skladu sa Strategijom razvoja turizma”.\nMeđutim Er Srbija je bila na spisku firmi kojima su i 2017. i 2018. pa i 2019. namenjena sredstva iz budžeta. Odgovarajući ranije na pitanja Insajdera zašto je to tako, ministar finansija Siniša Mali izričito je naveo da se radi o vraćanju starih dugova Jat Ervejza koje je država preuzela na sebe.\nI premijerka Srbije Ana Brnabić je tvrdila da država Srbija nije dala nijedan dinar kao subvenciju Er Srbiji već se davanja isključivo odnose na otplatu starog duga JAT-a.\nPodsetimo, kako je objavljeno u serijalu Insajdera, dok je država ulagala u ER Srbiju kroz donacije, Er Srbija je tokom godina Etihadu koji u zajedničkoj kompaniji ima vlasništvo od 49 odsto, plaćala razne usluge i robu. Od Etihada su iznajmljivani avioni, u njihovim centrima su trenirani piloti, kupovana je uniforma i plaćane usluge. Prema podacima iz finansijskih izveštaja za robu i usluge Er Srbija plaćala je Etihadu u proseku oko 10 miliona evra godišnje.


Gde si bio 1999: Ukrajina među prvima osudila NATO bombardovanje - European Western Balkans\nAutor N. T. Štiplija 23. 02. 2022. 23. 02. 2022.\nPredsednik Srbije i ambasador Ukrajine u Beogradu; Foto: Predsednik.rs / Dimitrije Goll\nBlokovska podela na “zapad i istok” nije bila intenzivnija od kraja Hladnog rata. Dok se na Zapadu zbijaju redovi oko jedinstvenog odgovora na agresiju Rusije, Srbija nastavlja da sedi na dve stolice. Mada vlasti u Beogradu poručuju da potpuno podražavaju integritet Ukrajine, za osudu agresije na ukrajinske teritorije mi smo mali.\nTokom jučerašnjeg dana odlazeći ukrajinski ambasador u Srbiji Oleksandr Aleksandrovič tražio da Srbija jasno osudi agresiju Rusije, na šta mu je predsednik Srbije iz Monaka, gde se nalazi u zvaničnoj poseti, odgovorio da će prihvatiti njegove “molbe” nakon što on pozove svog predsednika Zelenskog da osudi agresiju nad Srbijom, koju su sproveli SAD, Velika Britanije, Nemačka i druge zapadne zemlje.\nVučić je poručio da je Srbija mala zemlja i da ne želi sebi da ukine mogućnost da prekine prijateljstvo sa nekima. Na kraju dana, prema rečima predsednika, Srbija ne odlučuje o Ukrajini. “Ne odlučujemo mi o sudbini Ukrajine. Ali, ako je tako, pozivam ga da pozove svog predstednika Zelenskog i zamoli ga da osudi stravičnu i tragičnu agresiju koju su nad Srbijom sprovele SAD, Velika Britanija i druge zemlje”, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nIako je Ukrajina, prva sojvetska republika koja je još 1994. godine sa NATO-om potpisala Parterstvo za mir, u isto vreme ona je prva zemlja koja je pokušala da posreduje u jugoslovenskoj krizi, i to mnogo pre rusko-finskog dvojca Viktora Černomerdina i Martija Ahtisarija.\nMinistar spoljnih poslova Ukrajine Boris Tarasjuk (današnji ambasador Ukrajine pri Savetu Evrope) i ministar odbrane, general armije Oleksandar Kuzmuk odleteli su u Beograd već 27. marta 1999. godine, samo dva dana od početka bombardovanja.\nO njihovim razgovorima sa predsednikom Slobodanom Miloševićem malo se zna. Ostalo je zabeleženo pisanje Rojtersa da je sastanak trajao 90 minuta, i da „Milošević nije imao sluha za predloge ukrajinske strane“.\nUkrajinska Vlada je tokom bombardovanja Savezne Republike Jugoslavije slala humanitarnu pomoć narodu Jugoslavije, kao i kosovskim izbeglicama koje su se sa prostora Kosova sklonile u današnju Severnu Makedoniju. Takođe, ostalo je zabeleženo, da je nekoliko aviona JAT-a bilo smešteno na ukrajinskim aerodromima, da bi se izbeglo uništavanja imovine jugoslovenske nacionalne avio kompanije. Ukrajinsko ministarstvo spoljnih poslova je tada Radio slobodnu Evropu potvrdilo ovu informaciju uz napomenu da je Ukrajina pristala na taj dogovor u okviru svojih mirovnih inicijativa.\nNa ulicama Kijeva i drugih velikih gradova u Ukrajini održavane su demonstracije protiv NATO-a. I ukrajinski komunisti, ali i militantna desnica jednoglasni su bili u osudi delovanja NATO-a prema Jugoslaviji. Najveći protest organizovan je ispred ambasade Sjedinjenih Američkih Država u Kijevu, gde je hiljade ljudi noseći ikone, palilo sveće. Demonstranti su od Vlade tražili izmenu zakona kojem se za krivično delo smatra učešće Ukrajinskih državljana kao dobrovoljaca u ratovima van teritorije zemlje.\nPredsednik Leonid Kučma je još u aprilu 1999. godine pozvao međunarodnu zajednicu da na Kosovo pošalje mirovne snage Ujedinjenih nacija. Njegov predlog bio je da se one sastoje od trupa iz zemalja koje nisu učestvovale u NATO bombardovanju. Takođe, Kučma je tada rekao da mirovne snage UN-a moraju da steknu poverenje Srba – što znači da je učešće ruskih trupa od suštinskog značaja, da bi misija ovakvih mirovnih snaga uspela.\nZa Ukrajinu Kosovo je Srbija i posle 2008. godine\nUkrajina je jedna od zemalja koja nije priznala nezavisnost Kosova. Da će ostati tako, ukrajinske vlasti rekle su i nakon 2008. godine, posle vanredne sednice Skupštine Kosova17. februara kada je usvojena Deklaracija o nezavisnosti Kosova, koju je obrazložio tadašnji premiejr Kosova Hašim Tači.\nTadašnji Ukrajinski predsednik Viktor Juščenko izjavio je već 19. februara 2008. godine, samo dva dana nakon proglašenja nezavisnosti Kosova, da stav Ukrajine o situaciji da pre svega sledi nacionalne interese te zemlje i međunarodno pravo. On je istakao da pozicija Ukrajine proizilazi iz mišljenja da odluka o priznavanju ili nepriznavanju Kosova zahteva tajming za većinu zemalja sveta. „Polazimo iz nade da resursi traženja rešenja kroz pregovore još nisu iscrpljeni.“\nUkrajinska premijerka Julija Timošenko tada je izjavila da Ukrajina leži u susedstvu nekoliko zemalja koje se suočavaju sa teritorijalnim problemima i „zato pre nego što donese bilo kakvu odluku, Ukrajina želi da zna da li je Kosovo već́ norma, uobičajena praksa ili jedinstven događaj na koji svet treba da reaguje”. Timošenkova je napomenula da Ukrajina održava multilateralne diplomatske konsultacije, sa ciljem da se utvrdi kako se doživljava nezavisnost Kosova, što će joj omogućiti da odredi svoj stav po ovom pitanju.\nTačku na stav Ukrajine o nezavisnosti kosova stavio je ministar spoljnih poslova Volodimir Ohrizko, 4. decembra 2008. godine, govoreći na sastanku OEBS-a, kada je rekao da „Ukrajina nikada neće napraviti kompromis po pitanju teritorijalnog integriteta bilo koje države“.\nMateja Agatonović 29. 12. 2018. 31. 12. 2018.\nOsnivač i glavni i odgovorni urednik portala European Western Balkans. Predsednik upravnog odbora Centra savremene politike. Strastveni heraldičar.


Vučić: I ja ponavaljam da je "Račak" fabrikovan, hoće li nas sve osuditi? - BIGportal.ba\n5 Decembra, 2019 5 Decembra, 2019 077\nVučić nazvao zastrašujućim to što je Ivan Todosijević osuđen na dve godine zatvora zato što je za zločin u Račku rekao je da je izmišljen.\nPredsednik Srbije je tim povodom poručio da i on sam ponavlja da je to fabrikovani zločin i upitao da li će zbog toga sve da nas osude. “To je zastrašujuće”, rekao je Vučić novinarima u Šapcu i dodao:\n“Svi članovi Srpske liste ponoviće isto, i ja ponavljam sada – fabrikovani zločin u Račku, gde je sve falsifikovao onaj belosvetski prevarant, lopuža i hohštapler Voker”, rekao je Vučić.\nKako kaže, ponavljaće to svaki dan da vidi hoće li sve da nas osude i hoće li probati da izbrišu istinu, samo zato što se to njima (u Prištini) ne svidja, te primetio da je im je to glavna vest.\n“Ko zna kakve su to manipulacije i šta su sve pokušali da urade oko ubistava Olivera Ivanovića… Proglasili je mrtvom, još govoreći kako su je naši lekari ubili. To su zastrašujuće stvari”, istakao je Vučić.


Faktor | Članovi Predsjedništva BiH se sastaju sa Johannom Sattlerom\nČlanovi Predsjedništva BiH se sastaju sa Johannom Sattlerom\n07.10.2020. / 08:14\nPredsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Šefik Džaferović i članovi Predsjedništva BiH Milorad Dodik i Željko Komšić primit će šefa Delegacije Evropske unije u BiH i specijalnog predstavnika Evropske unije Johanna Sattlera.\nU utorak je, podsjetit ćemo, evropski komesar za politiku susjedstva i proširenje Oliver Varhelyi u Briselu predstavio Izvještaj za BiH, te Ekonomsko-investicioni paket za Zapadni Balkan "težak" devet milijardi eura.\nUpravo bi Varhelyi u četvrtak trebao boraviti u BiH, a članovi Predsjedništva BiH će dan kasnije ponovo posjetiti Brisel.\nPredsjedavajući Džaferović će se sastati sa Donaldom Tuskom, predsjednikom Evropske narodne stranke. Predviđen je sastanak predsjedavajućeg i članova Predsjedništva BiH sa Paulom Rangelom, izvjestiteljem Evropskog parlamenta za Bosnu i Hercegovinu, i sa Charlesom Michelom, predsjednikom Evropskog vijeća.\nTo je druga posjeta Predsjedništva BiH evropskim institucijama u sedam dana.\nPredsjedništvo BiHJohann SattlerEU\nČović pisao međunarodnoj zajednici: SDA nas ignorira, male su šanse da ćemo provesti sporazum


Si Đinping čestitao rođendan Vučiću - Blitz RS - Vesti\nKineski predsednik ističe da se poslednjih godina razvoj sveobuhvatnog strateškog partnerstva Kine i Srbije održava na visokom nivou, a međusobno političko poverenje je čvrsto, saopštila je Služba za saradnju s medijima predsednika.\n„Naša praktična saradnja daje bogate rezultate, koji donose konkretnu korist narodima obeju zemalja. Suočavajući se sa izazovom pandemije virusa kovid 19, Kina i Srbija dele dobro i zlo i međusobno se pomažu, čime potvrđuju svoje dragoceno, čelično prijateljstvo“, poručuje Si Đinping.\nZahvalio je Vučiću što je posetio Kinu i prisustvovao ceremoniji otvaranja Zimskih olimpijskih igara u Pekingu.\n„Veliko mi je zadovoljstvo što sam, tom prilikom, sa Vama održao sastanak, na kome smo postigli mnogo novih konsenzusa o pitanjima kojima zajedno pridajemo pažnju“, dodaje kineski predsednik.\n„Visoko cenim dobar poslovni odnos, kao i lično prijateljstvo koje sam izgradio sa Vama, i pridajem veliki značaj razvoju odnosa Kine i Srbije. Zato sam spreman da, zajedno sa Vama, unapređujem tradicionalno prijateljstvo i uzajamno korisnu saradnju Kine i Srbije kako bismo ih trajno podigli na novi nivo i doprineli blagostanju naših dveju zemalja i naroda. Želim Vam dobro zdravlje i sve najbolje“, navodi se u čestitki Si Đinpinga.


Početna/Despotovac/Gradske vesti Despotovac sa rukovodstvom lokalne samouprave\nadmin 17/05/2020\tDespotovac, Lokalna samouprava, Politika Коментари су искључени на Gradske vesti Despotovac sa rukovodstvom lokalne samouprave 444 Pregledi\nNaš prvi sagovornik bio je predsednik opštine Despotovac i komandant Štaba za vanredne situacije Nikola Nikolić.\n„Ulazimo u četvrtu nedelju vanredne situacije na teritoriji Republike Srbije. Štab za vanredne situacije opštine Despotovac je do sada imao izuzetno dobre rezultate u svom radu, trenutno imamo samo tri zabeležena slučaja obolelih od korona virusa, i mi se trudimo kao lokalna samouprava da sprovedemo najefikasnije mere kako se ne bi povećao broj obolelih.\nOno čime bih se ja posebno pozabavio jesu naši poljoprivrednici, koji bi sada trebalo da obavljaju svoje poljoprivredne radove, kao i problem zatvorene pijace, odnosno nemogućnosti ljudi da kupe rasade za svoje bašte. Mi smo prvi u Srbiji organizovali „elektronsku pijacu“ na fejsbuk profilu Gradskih Vesti, i time napravili mogućnost da naši ljudi ostave svoje podatke i spisak poljoprivrednih proizvoda koje prodaju, kao i sadnica rasada. S obzirom da je sada vreme poljoprivrednih radova, a imamo i dvadesetčetvoročasovni policijski čas, ljudi imaju problem da obave svoje radove na poljoprivrednom zemljištu, pa ja ispred Štaba moram da napomenem da smo svi u obavezi da poštujemo odluke Vlade Republike Srbije, ali policija je do sada imala razumevanja za naše poljoprivrednike, pa im nisu pravili probleme, niti sprovodili bilo kakva sankcionisanja. Po preporuci Ministarstva poljoprivrede MUP ima razumevanja za sada, ali molim naše građane da ne zloupotrebljavaju to“, navodi naš prvi sagovornik Nikola Nikolić.\nPredsednik opštine je napomenuo da poljoprivrednici mogu zahtev za dozvolu za kretanje da podnesu elektronskim putem, kao i to da mogu da odštampaju poslati zahtev i da se tako kreću, dok ne stigne dozvola, koja zna nekada i da kasni. Takođe, ovom prilikom nam je i rekao da je Štab za vanredne situacije doneo odluku, kojom će se najugroženijim kategorijama stanovništva, odnosno ljudima koji nemaju nikakvih primanja pomoći u vidu paketa sa potrebnim namirnicama, i da lokalna samouprava neće nikoga od njih prepustiti samom sebi.\nNa kraju našeg razgovora, predsednik se zahvalio svima koji su pomogli u najtežoj situaciji, udruženjima žena iz Stenjevca, Plažana i Resavice koje su šile zaštitne maske, Jumku u Resavici, odnosno svim zaposlenim ženama tamo koje su u dve smene šile kako maske tako i zaštitna odela za medicinske radnike, svim građanima, kako onima koji žive ovde, tako i u inostranstvu, koji su donirali sredstva Domu zdravlja i time omogućili nabavku dodatne zaštitne opreme. Zahvalio se i volonterima – građanima, koji su snabdevali svoje najstarije sugrađane i bili na raspolaganju svima onima kojima je to opravdano bilo potrebno.\nRazgovor smo nastavili sa predsednikom Skupštine opštine Despotovac, doktorom Zlatkom Marjanovićem, koji nam je na samom početku razgovora rekao sve ono što sada nas najviše zanima, a to je da prema jedinim zvaničnim podacima Zavoda za javno zdravlje u Ćupriji, na teritoriji naše opštine imamo troje obolelih od virusa COVID-19.\n“Napominjem da jedan od obolelih nije dolazio na teritoriju opštine Despotovac, već živi u jednoj od okolnih opština. Svi oboleli su stabilni, njihove porodice su u samoizolaciji, tako da ne postoji dodatna bojaznost za građane opštine Despotovac. Hteo bih da se zahvalim svim građanima opštine Despotovac zato što poštuju odluke i preporuke Vlade Republike Srbije, i zato što su shvatili ozbiljnost ove situacije jako su disciplinovani, i zbog toga svega mi, mogu slobodno da kažem, imamo ovako pozitivnu situaciju u našoj opštini. Veliku zahvalnost dugujem menadžmentu Doma zdravlja, svim zaposlenima, posebno radnicima u novootvorenom respiratornom centru koji daju svoj maksimum. To su naši heroji, svi oni su shvatili težinu situacije u kojoj se nalazi ne samo naša opština, ne samo naša država, nego nažalost i čitav svet. Svi zajedno dajemo svoj maksimum, počev od Javnog komunalnog preduzeća, do svih drugih ustanova, tako da građani naše opštine ne treba da se boje, ali ih molim da poštuju sve preporuke Vlade Republike Srbije i da ostanu kod svojih kuća.\nVrlo često u nekim medijima imamo neke dezinformacije, što često nažalost utiče na sve naše građane, zato bih im preporučio da prate zvanične sajtove opštine Despotovac, takođe Gradske Vesti Despotovac i TV Resavu, gde mogu čuti sve ono što je tačno. Takođe, zahvalio bih se još jednom svim građanima opštine Despotovac zato što poštuju sve mere koje je propisala Vlada Republike Srbije, tako da prema podacima koje imamo iz Policijske stanice mi do sada nismo imali kršenja policijskog časa“, navodi Predsednik skupštine, doktor Marjanović.\nDoktor je naveo da su naši građani jako disciplinovani, pa sve službe u Domu zdravlja nemaju problema i funkcionišu regularno. Iskoristio je priliku da se zahvali svim dobrotvorima, kako privatnim preduzetnicima, tako i građanima opštine Despotovac koji su ovde, ali i koji su na privremenom radu u inostranstvu, koji su mnogo pomogli u opremanju zdravstvenih radnika, kao i preduzeću Jumko, koje je sašilo sve zaštitne uniforme, pa su Dom zdravlja, bolnica, ekipe službe hitne medicinske pomoći, zaposleni u garaži i u svim ostalim službama adekvatno zaštićeni.\nNa kraju našeg razgovora, doktor se zahvalio i Gradskim Vestima Despotovac, TV Resavi, kao i svim ostalima koji objektivno izveštavaju o trenutnoj situaciji u opštini Despotovac.\n„Ono što je najbitnije sada da kažem jeste da je komunikacija Štaba za vanredne situacije i mesnih zajednica, odnosno poverenika štaba – predsednika Saveta mesnih zajednica izuzetna, funkcioniše svakodnevno i besprekorno. Podeljen je ogroman broj maski, koji su predsednici mesnih zajednica podelili, pre svega u prodavnicama u svom mestu kao i volonterima koji dostavljaju namirnice najstarijim sugrađani. U protekloj nedelji u dve trećine mesnih zajednica postavljene su i cisterne sa sredstvom za dezinfekciju, koje naši građani mogu da koriste za dezinfekciju kako dvorišta, tako i svega onoga što se prlja u domaćinstvu. Preostala trećina mesnih zajednica će takođe dobiti ovo sredstvo u narednom periodu, nove cisterne su naručene, pa se nadamo da će već u toku ove nedelje biti postavljene u centru mesnih zajednica“ navodi naš sagovornik Nenad Jovanović, zamenik predsednika opštine Despotovac i zamenik komandanta Štaba za vanredne situacije.\nNaš poslednji sagovornik bio je direktor Javnog komunalnog preduzeća „STAN“, koji je na samom početku pozdravio sve naše čitaoce i svim ljudima sa teritorije naše opštine poželeo dobro zdravlje i puno sreće u prevazilaženju epidemiološke situacije koja je zadesila svet, državu, ali i našu opštinu.\n„U ovom trenutkom mi u opštini Despotovac, na čelu sa rukovodstvom opštine Despotovac i predsednikom Nikolom Nikolićem smo preduzeli sve mere da bi zaštitili naše građane i da bi suzbili virus koji vlada, i koji nemilosrdno odnosi živote. Кomunalno javno preduzeće se bavi distribucijom vode i do sada nismo imali nikakvog problema, a sve havarije koje se dese u toku dana su blagovremeno otklonjene. Takođe, ovo preduzeće vrši dezinfekciju javnih površina tri puta nedeljno, kao i svih stambenih objekata, odnosno ulaza u stambene zgrade, kao i svih ostalih javnih prostorija, kao još jednu od mera protiv širenja korona virusa. Postavili smo i bidone sa rastvorom hipohlorita, koje građani mogu da uzmu i izvrše dezinfekciju privatnih površina. Sve ovo što činimo, činimo u saradnji sa lokalnom samoupravom, a sve sa željom da naši građani budu maksimalno zaštićeni, navodi Vladan Jovković.\nSledeći Udruženi penzioneri iz Lomnice kupili Domu zdravlja medicinske aparate\nCentar za kulturu: poziv na izložbu


Srbin uhapšen na Haitiju | Info | Svijet\n3. December, 23:24\nSrbin uhapšen na Haitiju predat vlastima SAD 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n21.02.2019. / 15:33\nGrupa "teško naoružanih" muškaraca koja je uhapšena u ponedeljak na Haitiju nakon antivladinih protesta, predata je američkim vlastima, saopštile su danas haićanske i američke vlasti.\nZa sada se ne zna da li su svi članovi grupe, u kojoj se nalazi pet Amerikanaca, jedan Srbin i jedan Rus, otputovali za SAD, preneo je Rojters.\nOni su uhapšeni u ponedeljak usred anti-vladinih demonstracija, a nakon što je u njihovim vozilima pronađeno oružje, oprema za komunikaciju i nekoliko registarskih tablica, prenosi lokalni sajt "Nuvelist", pozivajući se na policijske izvore.\nKako se navodi, policija je pronašla šest automatskih pušaka, sedam pištolja, dronove, satelitske telefone, panciri i drugu ratnu opremu.\nGrupa je optužena za ilegalno posedovanje oružja, a druga optužnica protiv njih je kriminalna zavera, saopštila je policija.\nU trenutku hapšenja napuštali su Nacionalnu banku, ali policija nije kod njih pronašla nikakav novac.\nOpozicija na Haitiju od 7. februara organizuje proteste tražeći ostavku predsednika Žovenela Moizea.\nHaiti protest hapšenje


Lajčak: Severni tok 2 suprotan politici EU prema Ukrajini\nM. D. 5. januara 2016. 22:00\nPlanirana izgradnja gasovoda Severni tok 2 jasno je u suprotnosti sa evropskom politikom prema Ukrajini, izjavio je slovački ministar inostranih poslova Miroslav Lajčak.\nU intervjuu slovačkoj novinskoj agenciji TASR. Lajčak je u ponedeljak rekao da bi realizacija Severnog toka 2 i eliminacija Ukrajine kao tranzitne zemlje za transport ruskog gasa značajno uticala na ukrajinski geopolitički i ekonomski položaj u negativnom smislu, jer ona zarađuje godišnje dve milijarde evra od trazita gasa.\nLajčak je istakao da Evropska unija mora da poštuje sopstvena pravila, a u slučaju snabdevanja gasom, to su Evropska energetska povelja i principi Trećeg energetskog paketa EU.\nTa pravila se odnose na liberalizaciju tržišta energenata i gasa i odvajanje proizvodnje od snabdevanja, omogućavanjem manjim kompanijama da uđu na trzište energenata i proiširivanje izbora potrošača.\n„Ubeđeni smo da Severni tok 2 ne ispunjava evropske standarde i očekujemo saopštenje Evropske komisije“, rekao je Lajčak.\nGubitke bi imala i Slovačka, koja bi, prema podacima Ministarstva ekonomije, godišnje gubila 400 miliona evra za tranzit gasa koji dolazi iz Rusije, preko Ukrajine i ide dalje na zapad.\nNa samitu EU u decembru odlučeno je da procenu o ovom projektu iznese Evropska komisija da bi se proverilo da li je u skladu sa principima EU.\nOsim Višegradske četvorke, koju čine Češka, Mađarska, Poljska i Slovačka, takođe su i Bugarska, Rumunija, Estonija, Grčka, Letonija i Litvanija zatražile da EK iznese svoju procenu o projektu.\nItalijanski premijer Mateo Renci ranije se takođe izjasnio protiv proširenja kapaciteta Severnog toka i dodao da bi bilo nepravedno ako bi Evropska komisija odobrila taj projekat, pošto je prethodno blokirala planirani gasovod Južni tok, podseća TASR.\nseverni tok 2euukrajina


Zabavan, kvalitetan i jeftin Swatch - Satoviinakit.rs - za prave ljubitelje satova i nakita\nZabavan, kvalitetan i jeftin Swatch\nOvaj švajcarski časnovničarski brend poznat je po maštovito dizajniranim satovima koji se odlikuju kvalitetom i pristupačnošću.\nSwatch, danas jedan od najpoznatijih švajcarskih brendova koji je ime izgradio na proizvodnji i prodaji cenom pristupačnih i dizajnom privlačnih satova, na svetsku časovničarsku scenu kročio je za vreme najveće krize švajcarske časovničarske industrije, kada su japanski i američki kvarcni satovi preuzeli tržište od tradicionalnih švajcarskih mehaničkih časovnika.\nŠvajcarski kompleksni, minuciozno izrađeni mehanički sat oduve se, osim "Alatom" za prikaz vremena, smatrao investicijom, simbolom prestiža i luksuza koji nije mogao svako sebi da priušti; za njega se često štedelo mesecima i godinama i prenosio se s kolena na koleno kao vredno nasleđe. Ovaj koncept sata kao teško dostižnog statusnog simbola naglo se promenio sedamdesetih godina prošlog veka, kada su japanske i američke časovničarske kompanije počele da proizvode strukturno jednostavne, ali pouzdane i precizne kvarcne satove, koji su ujedno bili vrlo jeftini pa tako dostupni mnogo većem broju potencijalnih kupaca.\nJeftini kvarcni časovnici su se prodavali toliko dobro da je švajcarska industrija mehaničkih satova, koja je do sedamdesetih godina držala pedeset posto svetskog tržišta satova, za kratko vreme (od 1977. do 1983) spala na samo eptnaest posto svetske prodaje pa je značajno zaostajala za Hongkongom i Japanom. Pad prodaje uslovljavao je i pad proizvodnje, pa je posao u švajcarskom časovničarskom sektoru od 90 hiljada zadržalo samo oko 25 hiljada zaposlenih.


Borci ponovo predali zahtjev: Vlast kupuje vrijeme, 5. septembra smo na ulicama\n/ Plus / Društvo / Borci ponovo predali zahtjev: Vlast kupuje vrijeme, 5. septembra smo na ulicama\nklix.ba27.08.2018. u 14:51\nPredstavnici demobilisanih boraca, kako su i najavili, predali su danas zahtjeve za održavanje sjednice Parlamenta FBiH radi izglasavanja Zakona o demobilisanim borcima s njihovim amandmanima.\nKako nam je rekao predstavnik boraca Amel Pervan, razgovarali su sat vremena sa sekretarom Doma naroda Parlamenta FBiH Izmirom Hadžiavdićem, te su zaključili da je sve u prethodnom periodu bilo klasično kupovanje vremena.\n“Nije trebalo vršiti usaglašavanje jer su amandmani usvojeni u oba doma. Mi smo na prvoj sjednici komisije za usaglašavanje pročistili amandmane i trebalo je zakazati sjednicu Predstavničkog doma, a potom Doma naroda i usvojiti ih, ali to se nije desilo. Održane su još dvije sjednice komisije u Mostaru na kojim nije ništa urađeno, a sekretar čak nije dobio ni zapisnik”, kazao je Pervan.\nPodsjetimo, grupa demobilisanih boraca u subotu je u kampu ispred bivše zgrade Vlade FBiH u Alipašinoj ulici u Sarajevu održala sastanak na kojoj su najavili nove proteste.\nNajavili su da će čekati odgovor u vezi sa zakazivanjem sjednica domova Parlamenta čekati do 3. septembra, a ako ne bude pozitivan, 5. septembra će doći na proteste ispred zgrade Federalnog parlamenta.\nOni ističu da ih je vlast prevarili još tokom usvajanja navedenog zakona u Predstavničkom i Domu naroda Parlamenta FBiH, kao tokom sjednica parlamentarne komisije koja je imala zadatak da usaglasi ovo zakonsko rješenje jer je usvojeno u dva različita teksta.\nSmatraju da se političari najviše boje objave registra boraca, jer će se, kako su naveli, tu pokazati da su uvedeni ljudi koji danas rade u institucijama, koji drže kafiće, te koji su učestvovali u privatizacijama.\nInače, u subotu su novinarima izjavili kako krive SDA, HDZ, SBB i SDP, za koje, uz tvrdnje da su ove stranke najviše pomogle da se ne donese Zakon o demobilisanim borcima s njihovim amandmanima.\nPosljednji neuspjeli sastanak Komisije održan je 17. avgusta a na tom sastanku je ustanovljeno da je ovom parlamentarnom tijelu dostavljen netačan tekst zakona.


Kurs i obuka za administraciju Solarisa - Audio verzija\nUkoliko ste uspešno završili sa obukom za Solaris-Unix početni kurs, ili već posedujete znanje iz ove oblasti, vreme je da krenete dalje.\nSledeći stepenik na putu Vašeg unapređenja može biti kurs i obuka za administratora Solarisa Oxford Akademije.\nNa samom početku kursa biće reči o najvažnijim tehnologijama koje OpenSolaris nudi, a koje drugi operativni sistemi nemaju.\nZFS- Zetta File System; predstavlja najnapredniji fajl sistem u IT svetu. Ovu titulu ima pre svega, zbog svoje mogućnosti da podržava bezgranično velike hard diskove, kao i zbog svoje opcije “snapshoot”. ZFS se, između ostalog, pokazao kao najbrži fajl sistem u mnogim aplikacijama.\nD-Trace je alat koji je zastupllen jedino u OpenSolarisu. Njegova produktivnost ogleda se analizi aplikacije tokom njenog izvršenja,pronalaženju grešaka,uz sposobnost analize i unutar samog kernela.\nCrossbow-omogućava virtuelizaciju mrežnih resursa.\nJegro OpenSolarisa razvijano je više od 25 godina, i čini jedno od najstabilnijih u IT industriji.\nKurs za administratora Solaris-a, jednako je namenjen početnicima, kao i onima koji su već upoznati sa ovim operativnim sitemom.\nObukom za administraciju Solaris-a je obuhvaćeno i programiranje Shella, upoznavanje sa standardnim alatima za razvoj softvera, UNIX interpretera, sa bazičnom tačkom na administraciju Solarisa.\nCilj obuke za administratora Solarisa je da se polaznici u potpunosti osposobe za administratorske poslove ovog operativnog sistema.\nNakon uspešno završene obuke, polaznici dobijaju i međunarodni sertigikat za administratora Solaris-a, koji je posebno značajan prilikom zapošljavnja u inostranstvu.\nPosao administratora mreža i operativnih sistema, izrazita je potreba 21. veka. Kako su računari u svakodnevnoj upotrebi, javlja se masovna potreba za kvalitetnim i sigurnim održavanjem računarskih mreža.\nPostanite i Vi jedan od administratora Solaris-a. Škola za administraciju Solaris-a je koncipirana na interaktivnoj nastavi, prilikom koje se polaznik praktično upoznaje sa svim segmentima administrtorskih poslova Solaris-a, kako bi u najkraćem vremenskom roku savladao zadato gradivo.\nPotrebno predznanje: Solaris početni kurs\nKurs i obuka za administraciju Solarisa na teritoriji Srbije


Galija i lidere Polisario Fronta su optužili aktivisti za ljudska prava i pojedinci iz Zapadne Sahare za genocid, ubistva, terorizam, mučenje i nestanke, navodi se u sudskom dokumentu, preneo je Rojters.\nGali se pojavio pred sudom ranije ovog meseca putem video linka u sklopu istrage, a njegov je advokat negirao bilo kakav prekršaj.\nVrhovni sud je doneo presudu da su navodne optužbe protiv Galija zastarele, uz dodatak da nema dovoljno dokaza za optužbe o genocidu.\n20. 05. 2021. u 07:40\nPrijem Galija na medicinski tretman u bolnicu u španskom gradu Logronjo u aprilu bez obaveštavanja Maroka, izazvao je razmirice između dve zemlje.\nMaroko je odgovorio tako što je ublažio granične kontrole, dozvolivši hiljadama migranata da uđu u Seutu, špansku enklavu na severu Afrike.\nŠpanija Maroko Polisario front Zapadna Sahara Brahim Gali


Dodić: Šampion poseban motiv - Domaći fudbal, Fudbal, Top News\nDodić: Šampion poseban motiv\nAleksandar Milosavljević 18.10.2013., 20:15\nTrener fudbalera Jagodine Mladen Dodić rekao je danas da će njegov tim jurišati na pobedu i osvajanje sva tri boda na utakmici protiv Partizana, u devetom kolu Superlige Srbije, prenosi Tanjug.\n„Sve što radimo je s ciljem da dobijemo svaku utakmicu, a poseban motiv imamo protiv šampiona i lidera prvenstva Partizana. Svesni smo, međutim, da će to biti neizvesna i veoma teška utakmica budući da smo mi u odličnoj formi, a Partizan želi da potvrdi vođstvo na tabeli“, izjavio je Dodić na redovnoj konferenciji za medije.\nOn je naveo da bi eventualni trijumf nad crno-belima doneo Jagodincima dodatno samopouzdanje u nastavku sezone.\n„S obzirom na dešavanja u dosadašnjem toku prvenstva, izgleda da je svaka utakmica derbi, tako je i protiv Partizana. Nama bi mnogo značilo da pobedimo i približimo se lideru na dva boda, što bi bilo veliko ohrabrenje pred nova iskušenja“, konstatovao je šef stručnog štaba Jagodine, izrazivši uverenje da će Beograđani u nedelju istrčati u najjačem sastavu.\n„Prošle godine je ovde bio pravi derbi, Partizan je dobio utakmicu sa 1:0, a mi smo sada željni revanša. Takođe očekujemo da će utakmica biti odigrana u sjajnom ambijentu, slično kao 15. oktobra na meču između reprezentacija Srbije i Makedonije. Želimo da u fudbalskom spektaklu damo sve od sebe i očekujem tri boda“, poručio je Dodić.\nPrvotimac Jagodine Filip Arsenijević takođe veruje u uspeh svog tima, istakavši da je protiv Partizana pobeda „imperativ“.\n„Očekuje nas veoma teška utakmica, obostrano značajna za obe ekipe. Partizan će posle par slabih rezultata pokušati da se vrati na pravi kolosek, dok bi se mi pobedom popeli na sam vrh tabele, što nam je cilj i što su nam ambicije u ovom prvenstvu“, rekao je Arsenijević.\nOn upozorio da na Partizan „ne treba trošiti mnogo reči“.\n„Ako trenutno i nisu u željenoj formi, činjenica da su prvi na tabeli dovoljno govori o njihovom kvalitetu. Ipak, mi smo imali dve nedelje da se pripremimo za ovu utkamicu, motiv nam sigurno neće manjkati“, kazao je Arsenijević, podsetivši da je Jagodina poslednjih šest utakmica bez poraza.\n„Želimo da nastavimo u tom ritmu. Mnogo bi nam značilo da navijači dođu u što većem broju i podrže nas na ovoj važnoj utakmici“, zaključio je Arsenijević.\nMeč između Jagodine i Partizana igra se u nedelju na Gradskom stadionu pod Đurđevim brdom sa početkom od 15 sati.\nFilip ArsenijevićFK JagodinaMladen Dodić\nPrethodna vest Zenitu veliki derbi Rusije (VIDEO)\nSledeća vest Ana se nada Viktorovom povratku\nZenitu veliki derbi Rusije (VIDEO)\nAna se nada Viktorovom povratku


Održana radna akcija na Zlatiboru (VIDEO) | Novinska agencija Beta\nDRUšTVO | 11.02.2017 12:05 > 11.02 18:15\nOdržana radna akcija na Zlatiboru (VIDEO)\nNekoliko hiljada gradjana okupilo se danas na Zlatiboru na početku radne akcije izgradnje najveće panoramske gondole na svetu.\nRadove na postavljanju prve stanice gondole, kod Zlatiborske pijace, otvorili su predsednik Opštine Čajetina Milan Stamatović i drugi čelnici te lokalne samouprave.\nObraćajući se okupljenima, Stamatović je kazao da je cilj današnje akcije odbrana narodne imovine.\n"Sve smo radili u skladu sa zakonom i danas smo vas pozvali da sačuvamo narodnu imovinu. Čuvaćemo ono što je naše i savest će nam biti mirna i čista, jer nemamo pravo da prećutimo da se pred očima gradjana otima narodna imovina", rekao je on.\nPredsednik Opštine je zahvalio svima koji su dobrovoljno došli na radnu akciju demantujući navode pojedinih medija da su ljudi pod pritiskom lokalne samuuprave morali da učestvuju u toj akciji.\n"Svi koji su danas došli pod prisilom neka odmah idu. U Opštini Čajetina nije na vlasti Srpska napredna stranka", kazao je Stamatović.\nOn je naveo da Opština raspolaže svom potrebnom dokumentacijom za izgradnju gondole, koja je predvidjena još master planom iz 2007. godine.\n"Najvažniji je posedovni list, gde jasno piše da je država vlasnik zemlje, na kojoj se gradi gondola. Da li je za njih država Srbija tudja zemlja? Ako režimske raspikuće ne poštuju ove dokumente, moraju da poštuju ovu narodnu volju", kazao je Stamatović.\nOn je dodao da lokalana samouprava i gradjani ovog dela Srbije neće odustati dok gondola ne bude izgradjena, a narodna imovina sačuvana.\nSveštenstvo Srpske pravoslavne crkve služilo je molitvu za uspeh radne akcije, u koju je veliki broj gradjana došao donoseći sopstveni alat.\nPored zastava Srbije, učesnici akcije iz Čajetine, Užica, Arilja i drugih mesta Zlatiborskog okruga nosili su i transparente na kojima je pisalo "Beograd na vodi, Zlatibor na vazduhu", "Gradimo Zlatibor za nova pokolenja", "Ko ne čuva svoje, ne treba mu ni tudje".\nGondola Gold Zlatibor treba da ima devet kilometara i biće najduža te vrste na svetu.\nTrasa od centra Zlatibora do vrha Tornik košta 13 miliona evra, a projekat je finansirala Opština Čajetina.\nU radnoj akciji učestvuje i budući predsednički kandidat Bratislav Jugović.\n'Podržavamo gradnju gondole, ali mora po zakonu'\nStamatović: Radna akcija za izgradnju gondole na Zlatiboru\nStamatović o radnoj akciji, kandidaturi, premijerovom bratu...\nBeta Live intervju sa Milanom Stamatovićem\nPoziv na radnu akciju kao način borbe sa opstrukcijom države\nČajetina zamolila ministarstvo za pojašnjenje\nmarama0 0 13/02/2017 11:31\nLepo je to, radna akcija. A sutra kad bude gondola proradila, ko će da ubira profit? Hoće li gradjani Zlatibora koji su učestvovali u radnoj akciji dobiti akcije te firme i imati neku dobit od dividend ili prodaje akcija? Ne znam koji je interes gradjana da besplatno rade, znači ne rade svoj posao ili rade duplo, a da nemaju materijalnu korist u nekoj budućnosti, a da se neko drugi bogati.


Sektor plastike u BiH: Konstantan rast i nova radna mjesta - InStore.ba\nHome Aktuelno Sektor plastike u BiH: Konstantan rast i nova radna mjesta\nPosuđe, ukrasne figurice, namještaj, igračke, dijelovi za automobile – sve to je moguće izraditi od plastike. Ipak, uz moderne mašine, materijal i ostale resurse, finalni proizvod mogu napraviti samo vrsni poznavaoci savremenih metoda i tehnologije montaže plastičnih dijelova. Potrebna znanja za izradu plastičnih proizvoda, sve više traženih na domaćem i stranom tržištu, steklo je trideset polaznika i polaznica obuke injekcionog brizganja plastike koja je održana u Tešnju.\nŠkola za brizganje plastike je dio projekta “Unaprijeđenje konkuretnosti privrednih subjekata na projektnom području kroz pružanje i unaprijeđenje kvaliteta poslovno-razvojnih usluga” koji implementira Agencija za razvoj općine Tešanj uz podršku Projekta okolišnog i ekonomskog upravljanja (MEG) koji podržava i finansira Vlada Švicarske, a provodi Razvojni program Ujedinjenih nacija u Bosni i Hercegovini (UNDP BiH).\nEksperti u oblasti injekcionog brizganja plastike, Nihad Čulov i Dženan Okanović, polaznike obuke vodili su kroz sve korake proizvodnje – od pripreme materijala, izrade alata, praćenja cjelokupnog procesa, razumijevanja tehničke dokumentacije i tehnoloških procesa.\nSaradnja lokalnih vlasti i kompanije Koala Paintings iz Tešnja ima jedan cilj – nastavak razvoja ovog sektora, otvaranje novih radnih mjesta i cjelokupan napredak ove opštine. „Potreba za obukom novih kadrova došla je od strane privrednika“, pojašnjava direktor Tešanjske razvojne agencije.\nIzvor: UNDP BiH\nPrevious articlePoljoprivredna škola: Uprkos pandemiji, proizvodnja sira uspješna\nNext articleUsvojeno devet mjera za rast privrede i zaposlenosti u FBiH


Naslovna strana za ponedeljak, 18. februar 2020. godine | Novinska agencija Beta\nDRUšTVO | 18.02.2020 09:30 > 18.02 09:30\nNaslovna strana za ponedeljak, 18. februar 2020. godine\nDnevne novine na naslovnim stranama izdanja od utorka, 18. februara, najviše pažnje posvećuju poseti ruskog ministra odbrane Sergeja Šojgua Srbiji, sumnjama da Ministarstvo odbrane prisluškuje novinare i opoziciju i mogućnosti da do kraja nedelje bude isporučen novi ruski PVO sistem "Pancir" Vojsci Srbije.\nALO - "Vučić darovao pušku Rusima" o poseti ruskog ministra odbrane Sergeja Šojgua Beogradu i poklonima koje je razmenio sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\nBLIC - "Ovo nije politika, ovde se brani pravoslavlje", list na naslovnoj strani donosi reportažu sa litija u Crnoj Gori. "Moj stav o izborima čudi one koji ne odlučuju u SzS", tvrdi zamenik predsednika Demokratske stranke i gradonačelnik Paraćina Saša Paunović.\nVEČERNJE NOVOSTI - "Podrška za samostalni put Srbije", o poseti ruskog ministra odbrane Sergeja Šojgua Beogradu. "Isporuka 'Pancira' do kraja nedelje", list piše da se bliži isporuka novog PVO sistema iz Rusije za Vojsku Srbije.\nDANAS - "Šutanovac: Vulin dokazao postojanje paraslužbi", tekst o tome kako je Ministarstvo odbrane reagovalo na tekst u Nedeljniku koji nije ni objavljen, već se nalazi na mejlu urednika tog lista. "Prva Šojguova poseta u novom mandatu", ruski ministar odbrane Sergej Šojgu posetio Beograd.\nINFORMER - "Korona ukočila 'fijat 500L'", o gubitku srpske privrede zbog epidemije novog virusa u Kini. O poseti ministra odbrane Rusije Sergeja Šojgua list piše pod naslovom "Šojgua dočekali srpski 'migovi'".\nKURIR - List na naslovnoj strani izdvaja tekst o dogadjajima u Republici Srpskoj posle odluke Ustavnog suda BiH o poljoprivrednom zemljištu i citira Milorada Dodika "Zbogom, Bosno dobro došao RS-Egzit".\nPOLITIKA - "Zahvalnost Moskvi na stavu o Kosmetu", pod tim naslovom list donosi tekst o poseti ministra odbrane Rusije Beogradu. "Izgurani i zaglavljeni u slepoj ulici", neizvesna sudbina oko 6.500 migranata u Srbiji.


Nagrada za vakcinisane – dva slobodna dana? – Podrinske\nNagrada za vakcinisane – dva slobodna dana?\nPreporuka Zavoda za javno zdravlje Šabac:\nIako se non stop apeluje, vakcinacija u Srbiji, gotovo da je stala. Najveći procenat ljudi, prima treću takozvanu „buster“ dozu, dok je broj onih koji su sada odlučili da se vakcinišu gotovo zanemarljiv. Sa ciljem promocije vakcinacije Zavod za javno zdravlje u Šapcu poslao je dopis Kriznim štabovima sa teritorije Mačvanskog okruga u kom savetuju štabove da privrednicima preporuče dodatne mere. Preporuka je da se zaposleni koji su vakcinisani nagrade, dok bi oni koji se nisu vakcinisali na neki način bili kažnjeni.\n„U našem okrugu smo morali da pošaljemo preporuku štabovima i da od njih na neki način zatražimo pomoć, ne bi li uspeli da se što više ljudi vakciniše, s obzirom da je najmanji procenat vakcinisanih upravo radno sposobnih. Na taj način oni ugrožavaju već vakcinisane osobe ali i svoje ukućane. Zamolili smo sve privredne subjekte da i oni uzmu aktivno učešće u ovoj našoj kampanji vakcinacije, na taj način što će ili neke svoje bonitete dati radnicima ili na neki način ograničenja“, navodi dr Dragana Radojičić, pomoćnica direktora Zavoda za poslove javnog zdravlja iz oblasti epidemiologije i mikrobiologije.\nDa li ćete morati da dostavite negativan test na koronu u firmu, da biste radili i ukoliko niste vakcinisani? Na privrednicima je da odluče ali Zavod za javno zdravlje u Šapcu predvideo je baš to kao jednu od mera promocije vakcinacije.\n„Za one koji nisu vakcinisani preporuka je da moraju da urade pi si ar ili antigenski test da bi nesmetano dolazili na posao. Prvi da im važi 72 sata, a drugi, antigenski 48 sati i da to urade o svom trošku. Jer, na taj način pretpostavljamo da niko neće raditi testove na svaka tri dana, već da će se odlučiti za vakcinaciju, ako su imali dilemu do sada“, objašnjava dr Radojičić.\nOvaj predlog, predviđa i određene nagrade, za one koji se vakcinisali.\n„Preporuka je naša bila da svi vakcinisani dostave na uvid u firmu dokaz da su vakcinisani i da poslodavac može na osnovu toga da ga nagradi, sa dva dana plaćenog odsustva, što je inače i po zakonu“, kaže dr Radojičić.\nA vakcinacija, skoro potpuno stala. Niko od doktora, nije zadovoljan tempom kojim se ona odvija.\n„Na žalost, smanjen je odziv za vakcinaciju prvom dozom. Dnevno beležimo oko 40 – 50 vakcinisanih, bilo je malo dana kada je bilo njih preko 100. Ono što uočavamo, jeste veće interesovanje za treću dozu. Na dnevnom nivou, trećih doza vakcine damo od 200 do 300. Mi smo do sada aplikovali preko 11 hiljada trećih doza. Dakle, oni koji su bili odgovorni za prve dve doze vakcine, oni su i sada odgovorni za treću dozu“, navodi doktorka Jasmina Stanković, direktorka Doma zdravlja „Dr Draga Ljočić“\nIako se lako dolazi do zaključka da su nove mere potrebne, postavlja se pitanja da li su one ustavne, jer vakcinacija nije obavezna.\n„Nema govora o diskriminaciji, svaki poslodavac može sam da odluči, Evo vam primer, osobe koje su vakcinisane ukoliko dođu u kontakt za pozitivnom osobom one nisu obavezne da idu u samoizolaciju, dok oni koji nisu vakcinisani tu obavezu imaju. Pa da li je to diskriminacija? Ne možete pričati o diskriminaciji ako neko ugrožava zdravlje drugih“, ističe doktorka Dragana Radojičić iz Zavoda za javno zdravlje Šabac.\nOno što je za sada sigurno, jeste da su ovo samo preporuke, i da ni jedna mera za poslodavce i radnike nije obavezujuća.


Prekršajni sud u Pirotu | Informacije od javnog značaja\nInformacije od javnog značaja Prekršajnog suda u Pirotu\nU skladu sa Zakonom o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja ("Službeni glasnik R. Srbije" br. 120/2004, 54/2007, 104/2009 i 36/2010) javnost ima pravo na pristup informacijama od javnog značaja.\nSud je u obavezi da informaciju od javnog značaja učini dostupnom, tako što će zainteresovanim licima omogućiti uvid u dokumenta koja sadrže informaciju od javnog značaja, kao i slanje kopije dokumenta, ukoliko to tražilac informacije od javnog značaja zahteva.\nPo zahtevima za pristup informacijama od javnog značaja u Prekršajnom sudu u Pirotu postupa upravitelj pisarnice Milenica Radivojević.\n18300 Pirot, Srpskih vladara 126\nZahtev za pristup informacijama od javnog značaja podnosi se sudu u pismenoj formi u pisarnici ili elektronskim putem i isti mora da sadrži naziv suda, ime, prezime i adresu tražioca informacije i opis tražene informacije.\nAko zahtev ne sadrži navedene podatke, odnosno ako nije uredan, ovlašćeno lice suda dužno je da pouči tražioca kako da te nedostatke otkloni, odnosno da dostavi tražiocu uputstvo o dopuni. Ako tražilac u roku od 15 dana od dana prijema uputstva o dopuni ne otkloni nedostatke, a nedostaci su takvi da se po zahtevu ne može postupiti, sud donosi zaključak o odbacivanju zahteva kao neurednog.\nKopija dokumenta koji sadrži traženu informaciju izdaje se uz obavezu tražioca da plati naknadu nužnih troškova izrade te kopije, a u slučaju upućivanja i troškove upućivanja, po Zakonu o sudskim taksama.\nOd obaveze plaćanja naknade oslobođeni su novinari, kada kopiju dokumenta zahtevaju radi obavljanja svog poziva, udruženja za zaštitu ljudskih prava, kada kopiju dokumenta zahtevaju radi ostvarivanja ciljeva udruženja, kao i sva lica kada se tražena informacija odnosi na ugrožavanje, odnosno zaštitu zdravlja stanovništva i zaštitu životne sredine, osim u slučajevima iz čl. 10. st. 1. Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja.\nSud je dužan da u roku od 15 dana od dana prijema zahteva obavesti tražioca informacije o posedovanju informacije, stavi mu na uvid dokument koji sadrži traženu informaciju ili izda kopiju dokumenta. Ukoliko sud nije u mogućnosti da izda traženu informaciju u napred navedenom roku, obavestiće tražioca i odrediti rok za postupanje po zahtevu koji ne može biti duži od 40 dana od dana prijema zahteva.\nPrekršajni sud u Pirotu poseduje sledeće informacije:\n• informacije u vezi sa postupcima u predmetima Prekršajnog suda u Pirotu\n• izveštajе o radu suda\n• podatke o sudijama i zaposlenima u sudu (imena i prezimena, i na kojim poslovima su zaposleni raspoređeni)\n• informacije koje se odnose na primenu Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja.\nTražiocu informacija od javnog značaja neće se omogućiti ostvarivanje prava na pristup informacijama od javnog značaja samo u slučajevima predviđenim čl. 9. i čl. 13. Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja i u drugim slučajevima predviđenim ovim Zakonom.\nSud ne mora tražiocu omogućiti ostvarivanje prava na pristup informacijama od javnog značaja ako se radi o informaciji koja je objavljena i dostupna u zemlji ili na internetu, ali je u obavezi da tražioca informacije obavesti gde je i kada je tražena informacija objavljena.


28.6.20. - Biznis.rs - Vodeći poslovni portal\nSMANJEN BROJ DRŽAVA ČIJI GRAĐANI MOGU NESMETANO U CRNU GORU Srbija i dalje nije među njima\nEkoIzdvajamoRegionSrbijaTurizam 28.6.20. 08:04 2\nInstitut za javno zdravlje Crne Gore ažurirao je spisak zemalja iz kojih dolazak u Crnu Goru ne predstavlja predmet posebnih ograničenja i javno zdravstvenih mera i koji je kraći za 40 država, a Srbija i dalje nije na toj listi.Lista će važiti od 29. juna do 5. jula 2020.... Pročitaj više\nSVE VIŠE OBOLELIH U SRBIJI Zaraženo još 254 ljudi, troje umrlo, na respiratorima 31 pacijent\nSrbijaVesti 28.6.20. 15:06 2\nU Srbiji je do 15 časova u nedelju, 28. juna 2020. godine registrovano ukupno 14.046 potvrđenih slučajeva Covid-19.Od poslednjeg izveštaja testirani su uzorci 4.905 osoba od kojih su 254 pozitivne.Trenutno je u Srbiji 1.312 aktivnih slučajeva korone, dok je na respiratorima 31 pacijent.U poslednja 24 časa preminule su tri... Pročitaj više\nNOVA PRAVILA ZA ULAZAK U GRČKU Od 1. jula obavezan QR kod za turiste koji nisu iz EU\nEkoRegionSrbijaTurizam 28.6.20. 14:01 3\nSvi putnici koji od 1. jula planiraju da uđu u Grčku moraće da imaju popunjenu elektronsku prijavu (PLF – Passenger Locator Form) najmanje 48 sati pre ulaska u zemlju, nakon čega će na mejl dobiti odgovarajući QR kod koji moraju da pokažu prilikom ulaska u tu zemlju. Na osnovu... Pročitaj više\nPRIVREDA SRBIJE PROŠLE GODINE POZITIVNO POSLOVALA Dobitak 391 milijardu dinara, za 12,8 odsto manji\nBankeBerzaBiznisNovacSrbijaVesti 28.6.20. 13:38 1\nPrivreda Srbije je u 2019. godini ostvarila pozitivan neto rezultat u iznosu od oko 391,2 milijarde dinara, što je za 12,8 odsto manje nego prethodne godine, objavila je u nedelju Agencija za privredne registre (APR).Ukupan prošlogodišnji neto dobitak za preko 104.000 privrednih društava od 682,6 milijardi dinara manji je... Pročitaj više\nPUSTO HRVATSKO PRIMORJE Dve trećine privatnih smeštaja i hotela bez ijednog gosta\nEkoRegionTurizam 28.6.20. 11:29 0\nOd ukupno 107.633 iznajmljivača smeštaja, barem jedno noćenje zabeležilo je njih 35.958 što je udeo od 33,4 odsto, a ostatak u prvih pet meseci i 24 dana u svojim jedinicama nije ugostio nijednog gosta.Dve trećine iznajmljivača smeštaja nije prodalo nijedno noćenje ove godine, prenosi “Jutarnji list”. Prema podacima iz... Pročitaj više\nGIGANT SPORTSKE OPREME U OGROMNIM GUBICIMA Manjak od 800 miliona dolara uprkos rastu internet prodaje\nBiznisNovacSvetVesti 28.6.20. 10:22 0\nGubitak američke kompanije Najk (Nike) u poslednjem kvartalu fiskalne 2020. godine iznosi 790 miliona dolara, objavljeno je na zvaničnom portal kompanije.Izveštaj se odnosi na četvrto tromesečje fiskalne godine 2020. godine, koja je istekla 31. maja. Prihod kompanije Najk u tom period iznosio je 6,3 milijardi dolara, što je 38... Pročitaj više\n„BALKANSKI TOK“ GOTOV DO KRAJA GODINE Energetska bezbednost za region i alternativa u snabdevanju\nEUInvesticijeIzdvajamoNovacRegionSrbija 28.6.20. 09:15 0\nGasovod „Balkanski tok“ koji će dopremati gas iz turskog toka biće završen do kraja godine. Posle Srbije i Bugarske to je potvrdila i Mađarska, koja je u subotu uveče i zvanično odobrila gradnju svoje deonice.Mađarska je donela investicioni plan za gradnju svoje deonice „Balkanskog toka“. Nisu žurili jer njihova... Pročitaj više\nJUGOISTOČNA EVROPA NOVA SILICIJUMSKA DOLINA Investicije vredne stotine miliona evra\nBiznisEUHi-techInvesticijeRegion 28.6.20. 09:02 1\nTokom protekle decenije, nekoliko start-up kompanija u zemljama jugoistočne Evrope – Albaniji, Bugarskoj, BiH, Srbiji, Hrvatskoj, Crnoj Gori, Severnoj Makedoniji, Rumuniji i Kosovu – privuklo je pažnju menadžera globalnog rizičnog kapitala i privatnog kapitala, piše ljubljansko “Delo”.Hiljade startapova privuklo je stotine miliona evra u region za finansiranje softvera koji... Pročitaj više\nRASTUĆA NEZAPOSLENOST ZATVARA GRANICE NEMAČKE Moguće smanjenje radne snage sa Zapadnog Balkana\nBiznisEUIzdvajamoRegionVesti 28.6.20. 12:44 0\nZbog rastućeg broja nezaposlenosti u korona virus krizi, vladajuća nemačka CDU/CSU namerava da smanji dalju imigraciju radne snage na osnovu odluke iz 2016. o olakšicama za građane Zapadnog Balkana.Radne grupe vladajuće frakcije usaglasile su se da olakšice, koje ističu krajem godine, produže za dalje dve godine, ali i oko... Pročitaj više\nEVROPSKA DONATORSKA KONFERENCIJA Prikupljeno 6 milijardi evra za borbu protiv Covid-19\nEUInvesticijeNovacSvetU fokusu 28.6.20. 07:54 0\nNa drugoj međunarodnoj donatorskoj konferenciji za borbu protiv korona virusa, koju je sazvala predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen, u subotu je prikupljeno 6,15 milijardi evra iz Europske unije, SAD i brojnih država.Evropska komisija je zajedno sa Evropskom investicionom bankom za borbu protiv Covid-19 obećala da će dati... Pročitaj više\nMILION REZERVACIJA ZA JEDAN DAN Skok u bukiranju smeštaja vraća ovu kompaniju na nivo pre pandemije\nEko 15.7.20. 14:03 0\nKORONA VIRUS1403SRBIJA833COVID-19775PANDEMIJA382SVET245SAD206REGION197EU184HRVATSKA167VESTI153NOVAC145TURIZAM142CRNA GORA131EKO120LIFESTYLE115KINA114BIZNIS95U FOKUSU94BIH92POSLEDICE EPIDEMIJE92


Ostavinske rasprave od danas kod javnih beležnika - Ozonpress :: internet portal\nTag: Javni beležnici, Ostavinska rasprava\nOstavinske postupke građana, umesto sudova, od danas bi trebalo da počnu da rešavaju javni beležnici, u skladu s preporukom Vrhovnog kasacionog suda, a u cilju rasterećivanja rada sudova.\nKako su ukazali iz Ministarstva pravde, predviđena naknada javnih beležnika za ostavinske postupke je čak niža od takse koja se plaća sudu.\nGrađani će, međutim, kao i do sada zahtev za raspravu zaostavštine, odnosno pokretanje ostavinskog postupka, podnositi sudu, a sud će ga onda dodeliti beležniku.\nZakon je propisao da ostavinski sud, ako za to ne postoje smetnje, poverava sprovođenje ostavinske rasprave javnom beležniku koji je sačinio smrtovnicu.\nUkoliko dođe do spornih situacija među naslednicima, beležnici će ih upućivati da svoj spor reše, kao i do sada, pred parničnim sudom.\nPomoćnik ministra pravde Nela Kuburović rekla je Tanjugu da su sudovi i do sada mogli da javnim beležnicima prenose u nadležnost ostavinske postupke, mada je to zavisilo od volje suda. „U praksi su sudovi beležnicima davali da sastavljaju samo smrtovnice”, navela je Kuburovićeva i ukazala da se, s obzirom na preporuku VKS da od 1. maja sudovi delegiraju nadležnost u ostavini radi rasterećenja obima posla, očekuje da će im nadalje prebacivati na rešavanje ostavinske predmete.\nKuburovićeva je napomenula da su beležnici prošli obuku za postupanje u ostavinskim postupcima koju je organizovala Pravosudna akademija, kao i da je Ministarstvo pravde utvrdilo tarifu za postupanje beležnika u ostavinskom postupku koja je čak niža od sudske.\nPredsednik VKS Dragomir Milojević smatra da će ovo rešenje biti mnogo bolje za građane. „I ja lično čekam da to pređe na beležnike, pa da i ja neke moje ostavine završim. Mislim da će biti efikasnije jer su sudovi prenatrpani ostavinskim predmetima”, naveo je Milojević i napomenuo da postupanje beležnika neće biti skuplje od postupanja suda.\nU Srbiji se inače godišnje vodi između 130 i 150 hiljada ostavinskih rasprava u vanparničnom postupku, a završene ostavine naslednici ne mogu da raspolažu imovinom ostavioca pokojnika.\nNe mogu da je prodaju jer se ne vodi na njih, ne mogu na nju ni da stave hipoteku i uzmu kredit.