RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Navaljni otrovan u hotelu, a ne na aerodromu\n17. 09. 2020. 10:31 >> 12:32 0\nNAĐENA FLAŠA S OTROVOM\nNavaljni otrovan u hotelu, a ne na aerodromu\nRuski opozicionar Aleksej Navaljni otrovan je flašicom vode u sobi hotela u sibirskom gradu Tomsk, a ne na tamošnjem aerodromu, kako se ranije mislilo, saopštio je tim njegovih saradnika.\nNavaljnom je prošlog mjeseca pozlilo tokom avionskog leta u Rusiji, poslije čega je hitno prebačen na liječenje u Njemačku.\nFlaša vode s tragovima nervnog otrova "novičoka" nađena je u hotelskoj sobi ruskog opozicionara, prenosi Beta.\nNa snimku objavljenom danas na njegovom Instagram profilu, vide se njegovi saradnici kako pretražuju u njegovu hotelsku sobu u gradu Tomsku, odakle je avionom krenuo na put ka Moskvi. Čim su saznali da mu je sat ranije pozlilo u avionu, vratili su se u sobu i uzeli boce i drugo iz sobe da bi se sve ispitalo.\n"Dvije nedjelje kasnije, njemačka laboratorija je našla trag 'novičoka' na flaši iz hotelske sobe u Tomsku. A onda su još tri laboratorije koje su uzele uzorke, dokazale da je njime otrovan. Sada je jasno da je to učinjeno prije no što je napustio svoju sobu i otišao na aerodrom", naveli su oni.\nSpecijalističke laboratorije u Francuskoj i Švedskoj potvrdile su da je ruski opozicioni lider otrovan "novičokom", a Kremlj negira bilo kakvu povezanost s tim.\n"Novičokom" su, po britanskim nalazima, 2018. godine u Solsberiju, u Engleskoj, otrovani bivši ruski špijun Sergej Skripalj i njegova ćerka.\nNjemački stručnjaci tvrde da je Navaljni otrovan ruskim nervenim agensom tipa "novičok", podsjeća Rojters.\nMoskva je to negirala, navodeći da nije vidjela dokaz o tome da je riječ o trovanju.\nEU uvodi sankcije Rusiji zbog trovanja Navaljnog


Lančano snižavanje rejtinga Slovenije | EurActiv Srbija\nLančano snižavanje rejtinga Slovenije\nAgencija Fič (Fitch) je 8. avgusta snizila dugoročni kreditni rejting Slovenije za jedan stepen na A- sa negativnim izgledom. To su prethodno, pre svega zbog pogoršanja situacije u bankarskom sektoru, učinile i druge dve velike anglosaksonske rejting agencije - Standard i Purs (S&P) i Mudiz (Moody's). Stopa dugoročnog zaduživanja Slovenije već je visoka, oko 7%, što se smatra neodrživim na duži rok. Procenjeno je da će Sloveniji trebati i 8% bruto domaćeg proizvoda za dokapitalizaciju banaka. Ipak, stručnjaci smatraju da će Slovenija ovu situaciju moći da prevaziđe bez evropske pomoći, ali da će morati brzo da preduzme potrebne mere, kao i da prevaziđe političke sukobe unutar zemlje. Rejting slovenačkih obveznica kod sve tri agencije i dalje je u kategoriji dobrih hartija, za razliku od Srbije čije su obveznice u kategoriji špekulativnih, odnosno visoko rizičnih.\n"Snižavanje rejtinga je odraz nedavnog pogoršanja stanja u bankarskom sektoru", navodi se u saopštenju Fiča, uz napomenu da je uticaj imalo i kašnjenje vlade da donese kredibilan plan za dokapitalizaciju banaka. "Uslovi finansiranja su se tako pogoršali i mogli bi da otežaju zadatak vladi da finansira mere bankarske dokapitalizacije", dodaje se u saopštenju.\nPrema proceni Fiča, Slovenija će u bankarski sektor morati do 2013. godine morati da ubaci oko 2,8 miliajrdi evra, odnosno 8% bruto domaćeg proizvoda.\nVlada konzervativca Janeza Janše već je morala da priskoči u pomoć najvećoj banci, Novoj Ljubljanskoj banci, koja je u julu dokapitalizovana. Vlada planira da će moći da je privatizuje krajem ove ili početkom 2013. godine.\nAgencija Mudiz (Moody's) je 3. avgusta snizila dugoročni rejting Slovenije za tri nivoa na Baa2, a Standard i Purs za jedan na A. Uprkos ovom "lančanom" snižavanju rejtinga, Slovenija ni kod jedne od tri dominantne agencije nije svrstana u kategoriju špekulativnih obveznica. Najlošiji rejting ima u Mudiz-u, gde je sa ocenom Baa2 u kaetgoriji obveznica srednjeg kvaliteta, uz moguć izvestan nivo špekulativnih odlika.\nIpak, stope zaduživanja Slovenije na 10 godina povećane su nakon pogoršanja kreditnog rejtinga kod Mudiza i S&P-a i premašile 7%, što se smatra granicom iznad koje je zaduživanje, dugoročno gledano, neodrživo.\nStopa je 8. avgusta, prema navodima slovenačke agencije STA, iznosila 7,03%.\n(Ne)opravdano pogoršanje rejtinga\nU prvi mah niko iz vlade nije želeo da komentariše odluku Fiča.\nNakon istog poteza prve dve agencije, vlada je bila "zatečena", ali je odbacila mogućnost zahteva za pomoć iz evropskih fondova. Stav vlade je, takođe, da agencije nisu uzele u obzir mere štednje koje je vlada donela u maju i koje bi trebalo da omoguće da se deficit snizi sa 6,4% iz 2011. na između 3,5 i 4% ove godine.\nMudiz i S&P se nisu zaustavile na snižavanju rejtinga državnih obveznica.\nMudiz je zbog sniženja rejtinga Slovenije 7. avgusta snizila i rejting njenih banaka i pojedinih preduzeća SID banke i njenih obveznica, banke Vipa i Faktor banke sa negativnom ocenom izgleda u budućnosti. Rejting je snižen i Telekomu Slovenija kao kompaniji u većinskom državnom vlasništvu.\nS&P je, dan nakon toga, snizio bonitetsku ocenu grupi Triglav, a time i Osiguranju Triglav i Reosiguranju Sava. Kod svih smanjenja je S&P zadržala i negativnu srednjoročnu najavu.\nZakopati ratne sekire među političarima\nU osvrtu na te poteze, list za privredu i finansije Finance je 7. avgusta u naslovu napisao da Sloveniji "još ne teče voda u grlo, ali je do vrata u blatu". "Slovenija tone, jer ne rešava svoje teškoće koje se sve više gomilaju", pišu Finance i dodaju da Slovenija zato "ima sve slabije bonitetske ocene, a ulagači na finansijskim tržištima ne žele njene obveznice".\nFinance su upozorile da Slovenija ima "manje od godinu dana do ozbiljne krize". Ukoliko ne reši finansijske probleme svojih banaka i budžetski deficit, Slovenija će u junu 2013. godine biti u ozbiljnim problemima i verovatno će biti prinuđena da zatraži evropsku pomoć poput Grčke i još nekih zemalja. Time bi bile demantovane i tvrdnje iz Brisela da se ne očekuje da bi Slovenija mogla zatražiti evropsku pomoć, odnosno da joj ne preti "grčki scenario".\nMeđutim, stručnjaci sa kojima je razgovarao AFP smatra da će Slovenija moći da izbegne pomoć. "Na osnovu makroekonomskih pokazatelja, na bih rekao" da nam je potrebna finansijska pomoć, iako postoje veliki problemi u bankarskom sektoru, ocenio je direktor Ekonomskog instituta iz Ljubljane Jože Mencinger. Javni dug Slovenije je 2011. iznosio 47,6%, što je, uprkos povećanju, i dalje ispod ograničenja kriterijumima iz Mastrihta, kojima je propisan limit od 60%.\nProfesor ekonomije Univerziteta u Ljubljani Maks Tajnikar slaže se sa ovom procenom. On je ocenio da Slovenija i dalje ima dosta manevarskog prostora da reši probleme, ali da to mora brzo da uradi.\nStalne političke razmirice u Sloveniji ne doprinose uspostavljanju poverenja na finansijskom tržištu. Vlada Janeza Janše, sačinjena od pet partija, raspolaže tankom većinom u parlamentu. Sa druge strane, socijaldemokratska opozicija, na čelu sa gradonačelnikom Ljubljane Zoranom Jankovićem, ne želi da podrži takozvano "zlatno budžetsko pravilo", kojim bi se ograničenje deficita upisalo u usxstav. Glasanje je predviđeno 10. septembra, a potrebn aje dvotrećinska većina.\nJanša zato mesecima upozorava na negativne posledice takvog stava, a pominje čak i mogućnost "grčkog scenarija" za Sloveniju, čime podstiče špekulacije o mogućem zahtevu za pomoć Sloveniji.\nDnevnik Delo je 9. avgusta, pozivajući se na izvor blizak ministarstvu finansija, objavio da su uplanu nove mere štednje, kojima bi se javni rashodi dodatno smanjili da bi se pvoećalo poverenje na tržištu i oibii stekli prihvatljivi uslovi za zaduživanje.\nIzvor: AFP i Beta\n: Slovenija sledeća u redu za pomoć?\n: Značaj rejting agencija pod znakom pitanja\n: Stroži propisi EU za agencije za kreditni rejting


Svetska banka obustavlja finansiranje projekata istraživanja fosilnih goriva 2019. - Auto Republika\nPre nekoliko dana, na skupu “Jedna planeta” (One Planet), Svetska banka je objavila veliku vest koja će sasvim sigurno obradovati protivnike masovne upotrebe fosilnih goriva.\nNaime, tokom skupa koji je sazvao francuski predsednik Emanuel Makron, stigla je vest o odluci čelnika Svetske banke, koja finansira razne projekte u zemljama u razvoju sa ciljem ubrzanja njihovog ekonomskog rasta, o obustavi finansiranja projekata koji podrazumevaju istraživanja u vezi fosilnih goriva, počev od 2019. godine.\nTokom skupa, iz banke je stiglo saopštenje za javnost u kome se kaže da “se obustavljaju aktivnosti na finansiranju svih projekata koji popularizuju naftu i prirodni gas”, a kao razlog tome navodi se sve snažnija potreba, usklađivanja aktivnosti sa “svetom koji se ubrzano menja.” Tokom 2015., Svetska banka je objavila da je za 28% uvećala svoj budžet za finansiranje prevencija klimatskih promena, do 2020. godine. Poslednje najave iz Svetske banke, samo govore u prilog tome da su na putu ostvarenja svojih ciljeva, obelodanjenih pre dve godine.\nOvo, svakako predstavlja još jedan udarac industriji fosilnih goriva, i još jednu pobedu “ekoloških advokata”. Ekonomsko okruženje energetskog sektora postaje sve atraktivnije za učesnike na tržištu koji su voljni da se okrenu upotrebi obnovljivih izvora energije. Širom sveta, postalo je jeftinije izgraditi infrastrukturu za obnovljive izvore energije, nego održavati u životu postojeća postrojenja koja za energetsku osnovu koriste ugalj ili druga fosilna goriva.\nPlan Svetske banke se oslanja na “izvanredne okolnosti” i navodi da će u razmatranje uzeti “finansiranje prirodnog gasa u najsiromašnijim zemljama gde je to još uvek neizbežno, a da će ceo projekat biti sproveden vodeći računa o interesima deklarisanim kroz Pariski klimatski sporazum .”\nPariski klimatski sporazum predstavlja ključni faktor u donošenju ovakve odluke. Samit “Jedna planeta” je održan na drugi rođendan istorijskog sporazuma iz Pariza, koji je doveden na klimave noge nakon odluke Predsednika SAD, Donalda Trampa, o istupanju njegove države iz istog. Kada se zna da je SAD glavni finansijer i najuticijniji član međunarodne zajednice, nije za čuđenje, što je istupanje SAD iz sporazuma, zabrinulo mnoge. Čak i u ovim okolonostima, sporazum izgleda da daje rezultate, pa čak i u SAD, za koje postoje veliki izgledi da će dostići ciljeve zacrtane Pariskim klimatskim sporazumom.\ntagovi: fosilna goriva izdvojeno pariski sporazum svetska banka\nprethodni Vodeći kineski proizvođač bicikala sledeće godine lansira automobil od 800 kubika\nsledeći Novi Mercedesov dizajnerski studio na Azurnoj obali


Prirodni gas umesto mazuta - podunavlje.info\nSMEDEREVO, 3. decembar 2021 – Današnja poseta ministarke za zaštitu životne sredine Irene Vujović Smederevu, odnosno obilazak radova na konverziji kotlarnice Senjak, bila je povod da se upoznamo sa procesom i aktivnostima na poslovima ugradnje nove opreme koja će kao pogonsko gorivo koristiti prirodni gas umesto lož ulja – mazuta.\nNajpozvanija da govori o prednostima koje to donosi je gđa Gordana Stević, diplomirani mašinski inženjer i nadzorni organ za mašinske radove na konverziji ove kotlarnice.\n“Mazut je fosilno gorivo koje kroz produkte sagorevanja emituje mnogo sumpor dioksida, ugljeničnih jedinjenja i praškastih materija (PM2,5 i PM10). Prednost prirodnog gasa u odnosu na mazut je u tome što prirodni gas uopšte nema sumpora. Recimo, na ovoj kotlarnici, prema zvaničnim podacima, 1752 kilograma sumpora i sumpornih jedinjenja se emituje godišnje, dok prirodni gas ne sadrži sumpor, pa ga samim tim i ne emituje. Azotnih jedinjenja (NOx) prirodni gas emituje pet puta manje u odnosu na mazut, a po zvaničnim podacima, prirodni gas ne emituje praškaste materije. Eventualno prirodni gas može da ima lošiju emisiju isključivo prilikom lošeg sagorevanja, prilikom potpaljivanja i sl. U takvim slučajevima, koji su zapravo incidentni, računa se najviše do pet miligrama loših produkata po metru kubnom”, objasnila je Stević prednosti konverzije u kontekstu ekologije.\nDruga prednost, prema njenim rečima, jeste ekonomski aspekt, jer, kako je istakla, prirodni gas daje mogućnost uštede energije.\n“Mi ćemo kroz automatiku koja će sada da se uvede, imati uštedu u potrošnji toplotne energije, a samim tim i smanjenje aerozagađenja, sa manjom potrošnjom energenta.”\nOna je podsetila da je mazut poskupeo za više od 50% od početka godine i ima tendenciju cenovnog rasta, kako je ocenila, pored krize na svetskom tržištu jednim delom I zbog ekološkog aspekta.\n“Mazut je trenutno dostigao cenu iznad 92din/kg, a gas je znatno jeftiniji, gotovo 50 odsto. Na osnovu kalkulacija koje radimo imamo znatno povoljniju ekonomsku sliku kod kotlarnica kod kojih je ranije izvršena konverzija na prirodni gas.”\nU vezi sa kotlarnicom na Senjaku, Stević je rekla da, postojeća kotlarnica u vrtiću ne ispunjava uslove sa aspekta protiv-požarne zaštite za kotlarnicu na prirodni gas, pa su zato rađeni gasni kontejneri – kontejnerski generatori toplote, za sada dva, a za koji dan biće postavljen još jedan, u kojima se nalazi po šest kotlova sa pratećom opremom.\nNadzorni organ za mašinske radove na koverziji kotlarnice na Senjaku je podsetila da su do sada u Smederevu izvršene dve konverzije na prirodni gas, u kotlarnici Majdan 2017. godine i ranije u kotlarnici u Ulici Jovana Krajišnika 12-14.\n“Ovo je treća kotlarnica na kojoj je izvršena konverzija, a planiramo još dve, Miloje Đak i Papazovac i nadamo se da će i to biti urađeno u planiranim rokovima. Ova na Senjaku će pokrivati sadašnji konzum, uz mogućnost priključenja još pedesetak stambenih jedinica na prirodni gas. Sama kotlarnica je automatizovana tako da ćemo imati i ugrađene energetski efikasne pumpe u podstanici, uz poštovanje svih mera protiv-požarne zaštite, a preduzete su i dodatne mere bezbednosti zbog neposredne blizine vrtića.”\nOna je naglasila da će u ovoj kotlarnici automatski da se radi prema spoljnoj temperaturi, takozvane “pametne” pumpe će same regulisati i protok i pritisak i potrebnu temperaturu vode prema potrošačima i izrazila očekivanje da će čitav proces biti mnogo efikasniji, a krajnji korisnici mnogo zadovoljniji.\nGovoreći o rokovima završetka radova na kotlarnici Senjak, Stević je rekla da izgradnja podrazumeva realizaciju dva projekta, prvi se odnosi na unutrašnju gasnu i toplovodnu instalaciju, a drugi je projekat priključnog gasovoda i merno regulacionog seta, sa kojeg će da se napajaju kontejneri prirodnim gasom, koji, kako je napomenula, ne ulazi u objekat, već je napolju, van objekta.\nTakođe je objasnila da se preko merno regulacionog seta reguliše pritisak u distributivnoj mreži, sa 4 bara na 25 milibara, koliko je potrebno za kotlove.\nMaksimalna potrošnja, kako je navela Stević, biće 200 kubika prirodnog gasa na sat, za ekstremne spoljne temperature u minusu (za Smederevo spoljna projektna temperature iznosi minus 14 stepeni).\nOna je rekla da je rok za isporuku merno regulacionog seta 20. decembar, do kada se nada da će biti završen i priključak na gas, koji prolazi i levom i desnom stranom Jadranske ulice. Prema njenim rečima, kompletan prelazak na prirodni gas zavisi od brzine realizacije priključnog gasovoda i merno regulacionog seta.\nNadzorni organ za mašinske radove na koverziji kotlarnice Senjak Gordana Stević izrazila je nadu da će do kraja godine, eventualno Božića, ukoliko vremenski uslovi dozvole, biti izdata upotrebna dozvola, priključen gas i da će kotlarnica raditi u punom kapacitetu. Istakla je i da kotlarnica na mazut ostaje u rezervi.\nProces konverzije kotlarnice Senjak, sama realizacija projekta, predviđena je da bude završena za 75 radnih dana, a planirana vrednost projekta iznosi oko 34 miliona dinara.\n24/01/2022, 8:16 am


Dan online - Hronika: Kućni zatvor za pištolj - 2019-05-16\nHronika SUD PRIHVATIO SPORAZUM ANDRIJANE MIŠOLIĆ I TUŽILAŠTVA Kućni zatvor za pištolj\nPodgoričanka Andrijana Mišolić provešće pola godine u kućnom pritvoru zbog nedozvoljenog držanja oružja i eksplozivnih materija. Ona je sklopila sporazum o priznanju krivice sa Osnovnim državnim tužilaštvom, koji je sudija Osnovnog suda u Podgorici Larisa Mijušković Stamatović juče prihvatila. Osim kućog zatvora, Mišolićeva je Kliničkom centru Crne Gore uplatila 5.000 eura.\nOna je uhapšena u aprilu, u akciji protiv bezbjednosno intersantnih lica, kada je policija u njenom stanu pronašla pitštolj, takozvanu olovku, u čijoj cijevi je bio metak. Njeno ime spominjalo se u medijima kada je okarakterisana kao pripadnica takozvane „ženske bande”, kojoj se sudilo zbog prebijanja i zlostavljanja djevojaka.\nPrema saznanjima iz policije, sumnja se da je Mišolićeva bliska jednoj kriminalnoj grupi, zbog čega je pod lupom inspektora. Nakon hapšenja od nje je privremeno, radi provjere porijekla, oduzeto vozilo „golf 7”, kao i skupocjeni sat „roleks”.


Jubilej osnivača Istraživačkog centra "Petnica" - EKO KUCA magazin\nJUBILEJ OSNIVAČA ISTRAŽIVAČKOG CENTRA "PETNICA"\nPre tačno pola veka, osnivači Istraživačke stanice „Petnica“ iz Valjeva osnovali su pokret koji je kasnije prerastao u Društvo istraživača „Vladimir Mandić Manda“. Tada grupa mladih istraživača osnovala je društvo namenjeno svima koji vole i cene prirodu. Tim povodom, jubilej će biti obeležen brojnim akcijama, manifestacijama i izložbama koje za cilj imaju obeležavanje nastanka pokreta ali i dalju promociju nauke u društvu.\nIstraživačke grupe koje su od osnivanja kluba postojale su speleologija, biologija, etnografila, sociologija, kao i turizam i grupa za ishranu u prirodi. Već pedeset godina Društvo istraživača „Vladimir Mandić Manda“ podstiče mlade entuzijaste i zaljubljenike u prirodu da se pridruže akcijama koje organizuju.\nKlub je osnovan u februaru 1969. godine i nosi naziv po tragično preminulom studentu geodezije Vladimiru Mandiću koji je bio mladi istraživač – speleolog. Članovi društva se svake pete godine skupljaju na planini Durmitor i organizuju memorijalnu akciju u čast kolege koji ih je prerano napustio.\nJedna od prvih nezavisnih institucija u tadašnjoj Jugoslaviji, „Petnica“ je ubrzo postala centar inovativnog naučnog obrazovanja priznat i van granica zemlje. Rođena nedaleko od Petničke pećine, danas savremena institucija koja odgovara svetskim standaradima, već više od 35 godina podstiče talententovane učenike i studente da se bave naukom i pomaže da se formiraju u mlade naučne kadrove.\nProgramski direktor centra „Petnica“ Nikola Božić u izjavi za Prvu naglasio je da u godini jubileja neće biti naglašavanja nekog posebnog događaja jer je „najzanimljivije što su na desetine hiljada mladih ljudi dobilo podršku da aktivno radi u nekom od pedesetak klubova mladih istraživača“.\nPrethodni članak Konkurs za Marketing Menadžera\nSledeći članak Porodična kuća u Pavilnisu


Vučić: Dijalog zamrznut protivpravnim mjerama - BIGportal.ba\n18 Marta, 2019 093\nNaša obaveza je da pokušamo da nađemo rešenje za Kosovo, neće biti ni lako, ni skoro, ali do rešenja moramo da dođemo, poručio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić primio je delegaciju Evropskog saveta za međunarodne odnose, sa kojima je razgovarao o odnosima Beograda i Prištine, situaciji u regionu i Srbiji.\nPredsednik Vučić je istakao da je dijalog zamrznut protivpravnim merama, koje je Priština uvela na uvoz srpske robe, kao i platformom o dijalogu, čime su oni onemogućili dijalog, navodi se u saopštenju Službe za saradnju s medijima predsednika.\n“Uvođenje taksi i izglasavanje Platforme u prištinskom parlamentu je najbolji dokaz da Priština ne razmišlja o dijalogu, već o rešenjima koja bi mogla da destabilizuju ceo region”, naglasio je predsednik Vučić.\nOn je naveo da mere, ne samo da su protivne CEFTA sporazumu, već imaju i veoma negativan uticaj na srpsku ekonomiju, dodavši da nastavak dijaloga zavisi od toga da li će Priština povući takse.\nVučić je upoznao delegaciju Evropskog saveta i sa činjenicom da Priština nije ispunila jedinu svoju obavezu iz Briselskog sporazuma, a to je formiranje Zajednice srpskih opština.\n“Moramo doći do kompromisnog rešenja. Ako neko misli da Priština treba da dobije sve, a Srbija da izgubi sve, to nije kompromis i to nećemo dozvoliti. Naša obaveza je da pokušamo da nađemo rešenje. Neće biti ni lako, ni skoro, ali do rešenja moramo da dođemo”, istakao je predsednik Vučić.\nKada je reč o situaciji u Srbiji, predsednik Vučić je rekao predstavnicima Evropskog saveta da je Srbija demokratska zemlja i da je zadovoljan kada ljudi mogu slobodno da protestuju, bez primene policijske sile, što nije slučaj u mnogim zapadnim zemljama, a posebno činjenicom što je država pokazala poštovanje prema 1000 demonstranata.\nJedini problem jeste nasilje, koje nijedna demokratska država ne može da dozvoli, pa neće ni Srbija.\nPredstavnici Evropskog saveta za međunarodne odnose su naveli da od nastavka dijaloga zavisi stabilnost regiona i da bi bilo neophodno što pre naći dugoročno rešenje. Oni borave u Beogradu kako bi bolje razumeli izazove sa kojima se Srbija danas suočava, regionalnu dinamiku i ono što bi Evropska unija trebalo da uradi kako bi ubrzala i pomogla reformske mere na Zapadnom Balkanu.\nDačić: Poslata poruka da u Srbiji postoji nestabilnost, kriza, sukobi, incidenti\nKada ti 54.000 ljudi aplaudira, a razbio si njihov tim


"Narod treba da zna": Knežević traži skidanje oznake tajnosti sa Izvještaja o događajima na Cetinju | BL Portal\n“Narod treba da zna”: Knežević traži skidanje oznake tajnosti sa Izvještaja o događajima na Cetinju\n12. Oktobra 2021. 15:50\nJedan od lidera Demokratskog fronta i predsjednik parlamentarnog Odbora za bezbednost i odbranu Milan Knežević saopštio je danas da će tražiti skidanje oznake tajnosti sa Izvještaja o događajima na Cetinju uoči i na dan ustoličenja mitropolita crnogorsko primorskog Joanikija, 4. i 5. septembra.\nKnežević je naveo da će tražiti skidanje oznake tajnost sa tog dokumenta, jer, kako je saopštio, “narod Crne Gore treba da zna”.\nU poruci objavljenoj na fejsbuk stranici njegove Demokratske narodne partije, Knežević je saopštio i da će tražiti da taj izvještaj bude dostavljen skupštinskom Odboru za bezbednost i odbranu. Izvještaj posebno formirane komisije za utvrđivanje činjenica tokom nereda na Cetinju dostavljen je juče vladinom Birouza bezbjednost, kojim rukovodi potpredsjednik i lider URA Dritan Abazović.\nTags: Cetinje, Milan Knežević, policija, protest\nŠeranić sa direktorima bolnica: Snabdijevanje kiseonikom ne smije biti dovedeno u pitanje


Psihološki faktori na tržištu kapitala: Cena odluka - Biznis i Finansije\nHome\tTekstovi\tPsihološki faktori na tržištu kapitala: Cena odluka\nAko ste u skorije vreme investirali novac u trgovanje na Berzi, možda bi dobro bilo da se preispitate da li ste počinili neki od navedenih grehova. Da li ste akcije kupovali iz srebroljublja…da li ste bili gordi dok su vaše akcije rasle…da li ste bili lenji da pratite berzanske izveštaje i blagovremeno reagujete…da li ste zavideli onima koji su zaradili više od vas….da li ste bili gnevni kada su akcije koje posedujete počele da gube na vrednosti?\nOnog trenutka kada emocije nadvladaju razum i kada se tržištu kapitala pristupa nerezonski, dolazi do problema. Bilo za pojedinačnog investitora ili za tržište u celosti. Brojne metode analize tržišta i dugoročnih i kratkoročnih predviđanja cena funkcionišu prilično dobro u teoriji, ali kada dođe do prakse, postoji nešto što je nemoguće predvideti, a istorija berzanskog poslovanja pokazuje da je izuzetno bitno: psihološki faktori ponašanja ljudi. Brojni su primeri kada je psihologija ljudskog ponašanja dovela do eksplozivnog rasta ili naglog pada celokupnog tržišta, a da za to nije bilo realnog opravdanja u ekonomskom okruženju. Čak i kada konkretne promene u ekonomiji ukažu na potrebu korekcije trenda na tržištu, tj. kretanja cena pojedinačnih ili svih hartija od vrednosti, promene će se zaista dogoditi tek onda kada se u glavama ljudi promeni percepcija o stanju na tržištu – bilo da je u pitanju pozitivan ili negativan trend. Analize velikog berzanskog kraha u SAD sa početka XX veka, pokazuju da su ekonomski indikatori i vrednost dividendi pojedinačnih preduzeća bili tek u neznatnom padu ili čak samo zabeležili usporen rast, u odnosu na drastičan pad cena akcija i berzanskih indeksa.\nPsihološki faktori najčešće i najviše utiču na nove investitore – one koji prethodno nisu doživeli promene na tržištu i osetili ih na svojoj koži. Najčešći primer jeste odluka investitora da ulažu u hartije od vrednosti u vreme velikog rasta tržišta. Svi zarađuju, pa zašto ne bih i ja? Upravo to je momenat kada se veliki broj »novih« investitora uključuje na tržište. Kada za samo nekoliko dana uvećate vrednost svoje investirane imovine za nekoliko procenata, lako se možete dovesti u zabludu da je tržište kapitala upravo ono što ste celog života čekali – mesto gde se kapital uvećava sam od sebe, a vaše je samo da čekate…i planirate egzotična putovanja ili opremanje kuće. Prvu negativnu promenu na tržištu možda ćete i zanemariti – uložili ste 1.000 evra, sada imate 1.200 evra, nije bitno što ste juče imali, na primer, 1.250 evra. Očekujete da će se pozitivan trend nastaviti i da ćete za nedelju dana ipak imati 1.300 evra u akcijama, kao što ste i planirali. Ipak, ukoliko se negativan trend nastavi, vrlo je verovatno da će svi neiskusni investitori početi da paniče. Želja za što bržom prodajom akcija u periodu negativne korekcije tržišta vodi još bržem snižavanju cena akcija, ponuda raste, a investitori su spremni da prodaju akcije po nižim cenama, samo da bi ih se što pre »oslobodili«, jer očekuju dalji pad tržišta. Ovaj (panični) scenario nije nepoznat, ni nov, niti na razvijenim, niti na tržištima kapitala u razvoju, kao što je domaće.\nŠta je to što se u stvari dešava u glavama (ili srcima) investitora, onda kada psihološki faktori postanu dominantni pokretači kretanja na finansijskom tržištu. Pre svega, sam ulazak na tržište kapitala, za svakog pojedinačnog čoveka, tj. investitora, mora biti promišljen potez, zasnovan na racionalnoj odluci. Iako reči kao što su pohlepa ili kocka možda zvuče preteško, nije na odmet neprekidno podsećati da one ne bi smele da budu glavni razlozi ulaganja u akcije preduzeća. Svako ko se prvi put pojavljuje na tržištu kapitala mora pre svega odlučiti koji su njegovi razlozi investiranja, kakva su mu očekivanja, na koji rok ulaže i koji cilj želi da postigne. Možete ulagati sa željom da za kraći vremenski period steknete određeni prihod, ali ova odluka sa sobom nosi i veći rizik. Druga opcija je investiranje u hartije od vrednosti, kao alternativa štednji, gde se investiranju pristupa na dugi rok, sa željom da se ostvari najveći prinos na dugoročno uložena sredstva. Upravo ovaj vid ulaganja na tržište kapitala se kroz istoriju berzanskog poslovanja i pokazao kao najefikasniji i najbolji. Ulaganje na dugi rok neminovno donosi i povremene, kratkoročne uspone i padove na tržištu, ali i bolju zaštićenost od kratkotrajnih promena, jer je horizont posmatranja duži.\nNeki od primera psiholoških faktora koji deluju na investitora prilikom ulaganja u akcije su:\nPrilikom kupovine akcija, investitori očekivanu cenu određuju u skladu sa onom koju su platili kada su prvi put ušli na tržište. Ukoliko su jednu akciju platili 1.000 dinara, kada cena te akcije poraste, investitori neće biti spremni da je plate npr. 1.200 dinara, misleći da je sada skupa. To ipak ne znači da kupovina iste akcije po nešto višoj ceni i dalje nije dobra investicija, u odnosu na budući razvoj tržišta.\nLjudi preferiraju rizik u gubitku, ali izbegavaju rizik u dobitku. To praktično znači da će investitori uvek rađe izabrati »sigurniji« dobitak, a istovremeno svesnije ući u potencijalni rizik.\nInvestitori često mnogo više vrednuju informacije koje znaju od onih koje ne znaju. Nepostojanje svesti o pojedinim podacima ne znači da ti podaci ne utiču na kretanja na tržištu.\nNavike i naučena očekivanja takođe mogu da utiču na ponašanje ljudi. Ukoliko smo navikli da od neke kompanije očekujemo negativne poslovne rezultate, najverovatnije je da ćemo vesti o njihovim uspesima samo preskočiti, ne iskoristivši na taj način, šansu u pravom trenutku. Takođe, ljudi se često odlučuju na kupovinu akcija ili obveznica samo poznatih kompanija, onih čije proizvode koriste ili onih za koje su čuli putem medija.\nGubitak mnogo više boli nego što dobitak raduje investitora. Tako, i ako ste zaradili 100% u odnosu na uloženo, velika je verovatnoća da će vas mnogo više »zaboleti« kada u narednom periodu izgubite 50% od prethodne zarade. Slično, gubitak nečega što ste imali, mnogo će vas više zaboleti od gubitka »propuštene šanse«.\nLjudi lakše prihvataju rizik kada žele da povrate nešto što su imali.\nKupovina iz pohlepe, trgovanje radi uzbuđenja, prodaja iz straha ili zadržavanje akcija zbog lenjosti, samo su još neki od psiholoških aspekata ljudske ličnosti koje se prenose i na tržište kapitala.\nIako je lekcija o delovanju psiholoških faktora na investitore jedna od onih koje je možda najlakše i najbrže naučiti, sigurno je i jedna od onih koje se najteže primenjuju – posebno na sopstvenoj »koži«. Da li ima istine u tome da najveću zaradu ostvaruju upravo trgovci koji prodaju onima koji kupuju iz pohlepe i kupuju od onih koji to čine iz straha? Neki od saveta za nastup pojedinaca na tržištu kapitala mogu se svesti u sledeće:\nPre samog ulaska na tržište potrebno je da investitor dobro razmisli i odredi koji su njegovi ciljevi investiranja. Trgovanje na dnevnom nivou, nije isto što i investiranje. Za dnevno trgovanje potrebno je stalno praćenje svih podataka i brzo reagovanje, kao i doza stručnosti, dok investiranje donosi dobit u dugom roku.\nUkoliko se neko odluči na investiranje, neophodno je da sve promene na tržištu sagledava kao deo celine. Ponekad se čak savetuje i da se promene cena ne gledaju na dnevnom nivou, već na duži rok.\nInvestiranje nije igra, niti kockanje. Pojedinci toga uvek moraju biti svesni.\nJedan od saveta za sve koji se prvi put uključuju jeste da prvo neko vreme promatraju tržište i promene ili čak da se oprobaju u virtuelnom trgovanju. Iako zarada ili gubitak virtuelnog novca nije isto što i realnost, ovo je ipak dobra obuka za sve početnike.\nUnapred odrediti kada će se prodati akcije – bilo da dođe do rasta ili pada cene, takođe predstavlja jednu od opcija za neiskusne investitore. Na taj način, sa jedne strane, unapred će definisati koji uspeh žele da postignu ukoliko dođe do rasta cena, da ne bi prešli u pohlepu, kao i koliki gubitak su spremni da podnesu ukoliko se dogodi negativan trend.\nInvestitori bi trebalo da izbegavaju transakcije za koje prepoznaju da će im uključiti previše emocija – bilo pozitivnih ili negativnih.\nTakođe, prepoznavanje uticaja glavnih psiholoških faktora kod sebe može dosta pomoći investitorima. Na taj način, biće svesni da su pod uticajem iracionalnih faktora i da bi odluke trebalo da zasnivaju da realnim faktorima.\nSamodisciplina i strpljenje su takođe jedni od ključnih faktora uspeha investitora. Ukoliko je pojedinac došao na tržište sa željom da ulaže na dugi rok, na tržištu treba da se i zadrži.\nI naravno, za svaki slučaj, nikada nemojte ulagati preko onog iznosa koji ste spremni da izgubite!


Zastrašujući finišeri Dvejna Džonsona za gluteuse i kvadricepse - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nNakon predstavljanja svojih kvadricepsa putem Instagram naloga tokom prošlog leta, sa namerom da popularizuje kratke šortseve među muškom populacijom, Dvejn Džonson je ponovo iskoristio ovu društvenu mrežu kako bi postavio poslednji snimak iz teretane prilikom vežbanja tetiva i gluteusa.\nDžonson je demonstrirao svoju neverovatnu moć prilikom čučnja, objašnjavajući da izvodi ovu vežbu kao finišere u četiri seta po dvadeset i pet ponavljanja na kraju svog dana za noge, prebacujući se na lakše tegove kako bi se mogao fokusrati na veći volumen. "Ovih poslednjih sto ponavljanja na kraju vašeg dana za noge, mogu predstavljati najbrutalniji deo treninga, ali su takođe izuzetno produktivna", napisao je popularni glumac u opisu svog posta. "Prođite kroz pravi pakao prilikom treniranja, ali posebno nakon dana za noge. Noge razdvajaju muškarce od dečaka."\nSvako ko poželi da isproba ove setove Dvejna Džonsona, važno je da ima na umu da Džonson koristi hek čučanj na spravi, ali dodatno začinjava stvari okrećući se licem prema naslonu. "Kada preokrenete poziciju na ovoj mašini stvarate daleko više napora na gluteusima i daleko ih intenzivnije aktivirate, jer kada ste okrenuti leđima ka naslonu, vi dozvoljavate da kolena prenose energiju napred, što je više za kvadricepse". Obrnuta verzija vežbe daleko je bolja za nabacivanje mesa na tetive i gluteuse, izbacujući kvadricepse u drugi plan.\nMašina ovom glumcu pomaže da kontroliše kilažu radi izvođenja velikog broja ponavljanja, radije nego da radi na olimpijskoj šipci za čučanj. On je na ovaj način u mogućnosti da se održava u okviru pokreta koji rade na dostizanju njegovih ciljeva. Dubina postavke takođe govori dosta, tako da je jasno da Stena ne cilja ka uglu od devedeset stepeni u kolenu tokom čitave vežbe i jednostavno nastoji da maksimalno optereti kukove umesto toga.


Od danas se proizvodi kupljeni u Lidlu mogu iza kasa donirati korisnicima Crvenog krsta Srbije - Televizija Pi Kanal Pirot - Najnovije video vesti iz Pirota\nPočinje humanitarna kampanja„Mala dela su velika stvar“, u okviru koje Lidl i Crveni krst Srbije pozivaju građane da u bilo kojoj Lidl prodavnici širom Srbije, u periodu od 30. novembra do 19. decembra, kupe i doniraju označene proizvode, koji će biti dostavljeni korisnicima pomoći iz ugroženih grupa.\n„Zahvaljujemo se kompaniji „LIDL“ koja je jedna od onih društveno odgovornih kompanija koja je dobro razumela potrebe Crvenog krsta Srbije i naših korisnika. Dobrota je jedino bogastvo koje se deljenjem uvećava, što je i moto akcije LIDLa i Crvenog krsta Srbije „Mala dela su velika stvar“. U vremenu kada siromaštvo pritiska veliki broj naših sugradjana, a kada je epidemiološka situacija zabrinjavajuća, solidarnost, humanost, međusobno razumevanje i pomoć nam je najpotrebnija. Nadamo se da će primer kompanije „Lidl“ slediti i druge kompanije, preduzeća i pojedinci koji mogu na različite načine da pomognu socijalno ugoženim građanima u Republici Srbiji. Crveni krst Srbije će uvek biti spreman da se uključi u ovakve akcije“, istakao je predsednik Crvenog krsta Srbije, prof. dr Dragan Radovanović.\nSvi zainteresovani građani voljni da budu deo ove velike humane akcije to mogu uraditi u više od 30 gradova širom Srbije i to donacijom namirnica i proizvoda za ličnu i kućnu higijenu,poput brašna, šećera, pirinča, testenine, konzervi voća i povrća, pasti za zube i sličnim proizvodima dugog roka trajanja. Svi proizvodi namenjeni za donaciju, odlažu se u posebnom delu iza Lidlovih kasa, odakle ih preuzima Crveni krst Srbije i partnerske organizacije, a koji se potom distrubiraju krajnjim korisnicima.


Veni, vidi, vici - Debatni turnir u Feliks Romulijani - EU u Srbiji\nOstaci carske palate Feliks Romulijane kod Zaječara bili su savršeno mesto za turnir na kojem su učestvovali polaznici Evropske škole debate. Mladi debateri i debaterke razgovarali su o kulturnom nasleđu, ali i o budućnosti evropskog kontinenta.\nNa turniru je učestvovalo 24 takmičara, podeljenih u 8 timova. Oni su u po dva međusobna meča pokušali da uđu u polufinale i finale, koje je održano u Narodnom muzeju Zaječar. Na kraju, pobedu je odnela ekipa „Gretasansa“, koju su činili Lazar Popović, Katarina Lazić i Novak Čelebić.\n„Presrećni smo i jako smo zadovoljni, jer jako dosta se trudimo u debati i idemo na turnire često, i nekako ovaj naš trud ovde se isplatio“, kaže Lazar.\n„Svako iskustvo vezano za debatu mi je iznova zanimljivo, tako da definitivno nije nešto što postaje dosadno vremenom“, potvrđuje Novak, koji ima već puno debatnog iskustva.\nNakon završenog turnira, u revijalnom delu, održana je prezentaciona debata na temu da li je bolje da društvo budu monoteističko ili politeističko. Publika u atrijumu Feliks Romulijane kao i gledaoci uživo prenosa mogli su da uživaju i intezivnoj razmeni argumenata sa obe strane. Prema oceni žirija, bolje argumente iznela je trojka koja je branila tezu da je za društvo bolji politeizam.\n„Posebno mi je zadovoljstvo predstavljala činjenica da sam učestvovala u debati ovih mladih ljudi, izuzetno nadarenih“, kaže profesorka Filozofskog fakulteta u Beogradu.\nDebateri su se za turnir pripremali kroz onlajn radionice, ali ih je dolazak na antički lokalitet dodatno motivisao da saznaju što više o istoriji ovog mesta, Rimskom carstvu i o temi o kojoj se debatovalo.\n„Komentarisali smo baš zajedno koliko nam je nekako prijalo ovaj boravak i na otvorenom, i u prirodi, i na lokalitetu, šetali smo se, ne znam, razmišljali koliko je ljudi ovde pre nas isto šetalo i o čemu su oni razmišljali, i mislim da je donekle i cela ta atmosfera doprinela da debata zapravo bude malo lepša i zabavnija“, kaže debatna trenerka Teodora Rešetar iz Otvorene komunikacije.\n„Debata nije nužno ono što mi zastupamo kao stav, već nas naša uloga orijentiše da li smo za ili protiv, i mi toga uspevamo da razumemo onu drugu stranu“, napominje jedna od polaznica Sofija Kostić.\nAko smo vas ovom pričom zainteresovali, debate polaznika EŠD su snimane za televizijske emisije Pazi mladost, koje će biti prikazivane na RTS-u u narednim mesecima.\nFinalni turnir Evropske škole debate, kao i prezentaciona debata, deo su obeležavanja „Dana Romulijane“, koji se održavaju od 20. do 25. avgusta. Tokom ove manifestacije, predviđeni su brojni kulturni sadržaji poput predstava, filmova, predstavljanje knjiga, radionica za decu, kao i druge aktivnosti.\nOrganizator „Dana Romulijane“ je Narodni muzej Zaječar, a podršku realizaciji manifestacije pružio je projekat „#EUzaTebe – za kulturno nasleđe i turizam“, koji finansiraju Evropska unija i Vlada Savezne Republike Nemačke, a sprovodi Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju GIZ.\nArheološki lokalitet Gamzigrad u blizini Zaječara sa ostacima rimske carske palate nalazi na UNESCO-voj listi Svetske kulturne baštine. U sklopu ovog spomeničkog kompleksa biće izgrađen centar za posetioce kao deo projekta.


Da azilanti sami sebe izdržavaju tradicija\n10:43, 20.12.2015, Danski premijer Lars Loke Rasmusen odlučno je odbacio kritike na račun predloga za pooštravanje zakona o dobijanju azila u toj zemlji, koji podrazumeva, izmedju ostalog, i mogućnost da se azilantima oduzmu novac, nakit i drugi predmeti veće vrednosti, kako bi se nadoknadili troškovi njihovog smeštaja.\nSledeća godina bi mogla biti još teža\n10:26, 20.12.2015, Austrijski kancelar Verner Fajman upozorio je, u intervjuu koji danas objavljuje bečki dnevnik "Esterajh", da bi iduća godina mogla biti još teža po pitanju izbegličke krize.\nTurska povlači vojsku iz Iraka\n09:30, 20.12.2015, Obama je u petak pozvao turskog predsednika Erdogana u telefonskom razgovoru da ublaži tenzije sa Irakom i nastavi povlačenje svojih snaga, podseća Rojters.\nOtvorena birališta u Španiji\n09:16, 20.12.2015, U Španiji su jutros u 09 časova otvorena birališta za parlamentarne izbore, koje analitičari ocenjuju najneizvesnijim u poslednjih 40 godina.Biračka mesta će biti zatvorena u 20.00 sati.\nŠpanci izlaze na parlamentarne izbore\n08:56, 20.12.2015, Građani Španije izaći će danas na izbore za parlament na kojima, kako se predviđa, nijedna od stranaka, uključujući vladajuću Narodnu stranku premijera Marijana Rahoja neće osvojiti apsolutnu većinu od 176 od 350 poslaničkih mesta.\nMost i SDP danas nastavljaju pregovore\n08:46, 20.12.2015, Koalicija Most nastavlja danas razgovore sa SDP-ovom koalicijom Hrvatska raste koja je prihvatila njihove uslove, a predsednici tih koalicija, Božo Petrov i Zoran Milanović, očekuju da će do utorka imati kandidata za mandatara, nestranačkog ili iz Mosta.\nŠpanci sutra izlaze na izbore\n23:02, 19.12.2015, U Španiji se sutra održavaju opšti izbori na kojima će vladajuća Narodna partija premijera Marijana Rahoja pokušati da dobije drugi mandat.\nBorbe na severu Jemena, 75 poginulih\n21:58, 19.12.2015, Najmanje 75 ljudi stradalo je poslednja tri dana u sukobima između pobunjenika i provladinih snaga. Više desetina ljudi je povređeno.\n21:46, 19.12.2015, Predsednik Hrvatske demokratske zajednice (HDZ) i vođa desne Domoljubne koalicije Tomislav Karamarko izjavio je da njegova stranka nije mogla da prihvati ponudu Mosta o tripartitnoj vladi i podeli funkcija.\nNajmanje 18 izbeglica stradalo na Egejskom moru\n21:30, 19.12.2015, Najmanje 18 izbeglica je stradalo i 14 je spaseno danas nakon što je brod s migrantima koji je krenuo ka Grčkoj, potonuo kod turske obale na Egejskom moru, javile su svetske agencije.\nUbrzati deportacije ljudi bez uslova za azil\n21:25, 19.12.2015, Austrija bi trebalo da ubrza deportacije ljudi koji ne ispunjavaju uslove za azil, izjavio je danas austrijski kancelar Verner Fajman.\n21:19, 19.12.2015, U selu Jukasjervi, na severu Švedske, 26. put je otvoren bajkoviti hotel u celosti sazdan od leda.\nMakedonija:Uhapšeni falsifikatori dokumenata\n20:19, 19.12.2015, Tri osobe su danas uhapšene nakon što je makedonska policija otkrila ilegalnu radionicu za falsifikovanje ličnih karata i drugih dokumenata.\nAko treba iskoristićemo dodatna sredstva u Siriji\n18:37, 19.12.2015, Ruske specijalne službe ove godine sprečile više od 30 terorističkih napada, ističe Vladimir Putin. U Siriji nismo iskoristili sve svoje mogućnosti u Siriji, kaže Putin.\nProtest protiv žilet - žice\n18:33, 19.12.2015, Oko 300 stanovnika pograničnog hrvatskog grada Buje i nešto manje stanovnika slovenačkog pograničnog područja okupilo se na graničnom prelazu Sveta Lucija–Brezovica sa obe strane žilet-žice, koju je na granicu postavila Slovenija, protestujući zajedno protiv, kako su istakli, svih žica koje stoje na putu ljudskoj slobodi.\nLavina pogodila norveško ostrvo\n18:25, 19.12.2015, Norveške vlasti saopštile su da je jedna osoba poginula, a devet osoba povređeno kad je lavina na udaljenom norveškom arhipelagu na Arktiku, Svalbard, zatrpala deset kuća.\nZatvoreno nebo Evrope za rusku vojnu avijaciju\n18:05, 19.12.2015, Ruski piloti koji izvršavaju zadatke u borbi protiv terorističkih organizacija u Siriji bili su prinuđeni da naprave krug oko Evrope, jer je nebo evropskih zemalja i Turske za njih bilo zatvoreno, saopštilo je rusko Ministarstvo odbrane.\nZvaničnici Indonezije: Brod nije potonuo već pluta\n17:32, 19.12.2015, Indonežanski zvaničnici saopštili su danas da brod sa više od 100 putnika nije potonuo, kao što su ranije preneli mediji, već pluta uzburkanim morem nedaleko od indonežanskog ostrva Sulavesi.\nTalibani:Lider ID nije vođa svih muslimana\n17:10, 19.12.2015, Pakistanski talibani odbacili su tvrdnju lidera Islamske države Abu Bakrija al-Bagdadija da je on vođa svih muslimana u svetu, navodi se u saopštenju talibana, do kojeg je došla agencija Rojters.\n16:57, 19.12.2015, Agencija Evropske unije za kontrolu granica Fronteks pojačaće svoje prisustvo u Grčkoj krajem meseca pošto je sa grčkim vlastima postignut dogovor o neophodnosti veće operacije u rešavanju priliva migranata.\nPotonuo brod u Indoneziji sa 100 putnika\n16:52, 19.12.2015, Više od sto ljudi vodi se kao nestalo nakon što je potonuo putnički brod u blizini indonežanskog ostrva Sulavesi, preneo je sajt RT.\nRusija može da saradjuje i sa SAD i Asadom\n16:45, 19.12.2015, Ruski predsednik vladoimir Putin izjavio je danas da u cilju rešenja konlikta u Siriji Rusija može da u isto vreme saradjuje i sa sirijskim predsednikom Bašarom el Asadom i sa SAD.\n16:40, 19.12.2015, Belgijski nuklearni reaktor u elektrani na istoku Belgije isključen je nakon što je izbio požar u jednom delu postrojenja, saopštila je belgijska energetska kompanija "Elektrabel".\nEkstremisti IS ukrali hemijsko oružje iz Libije\n15:26, 19.12.2015, Ekstremisti Islamske države uspeli su da ukradu hemijsko oružje iz jednog podzemnog skladišta u Libiji koje nije bilo dobro obezbeđivano i taj gas je već upotrebljen, izjavio je jedan rođak ubijenog libijskog vođe Moamera el-Gadafija u ekskluzivnom intervjuu za Raša tudej na arapskom jeziku.\nTetovo: Molotovljevim koktelima na zgradu opštine\n14:30, 19.12.2015, Grupa od 200 do 300 osoba, pretežno maloletnika, bacala je jaja, manje kamenje i molotovljeve koktele na zgradu Opštine Tetovo, posle građanskog protesta na kojem je od vlasti traženo da preduzmu mere protiv zagađivača vazduha, objavilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova Makedonije.\n« 1 ... 787 788 789 790 791 792 793 794 795 ... 1006 »


Fijat u Kragujevcu od ponedeljka ponovo radi u tri smene\nRadnici fabrike Fijat Krajzler automibili (Fiat Chrysler, FCA) u Kragujevcu vratiće se na posao u sve tri smene u ponedeljak, 16. novembra, posle jednonedeljne pauze zbog neodostatka posla i smanjene tražnje automobila, rečeno je danas agenciji Beta u Samostalnom sindikatu te kompanije.\nPredsednik Samostalnog sindikata FCA Srbija Zoran Marković je rekao da su zbog nedostatka posla radnici fabrike automibila u Kragujevcu, u kojoj se proizvodi model fijat 500L, od sredine septembra počeli da idu na plaćena odsustva.\n„U oktobru je svaka druga sedmica bila neradna, tako je počeo i novembar. Sada se u fabrici rade nedeljni planovi, pa smo blagovremeno obavešteni o tome kada se neće raditi“, rekao je on.\nMarković je dodao da je fabrika pri kraju realizacije plana proizvodnje za ovu godinu, kao i da je poznato da FCA ne proizvodi za zalihe, već prema potražnji.\n„Problem je što nema najavljenog izvoza na rusko tržište, a smanjena je potražnja automobila na severnoameričkom tržištu“, rekao je predsednik Samostalnog sindikata FCA Srbija.\nPrema njegovim rečima, u fabrici u Kragujevcu će ove godine biti dvostruko više neradnih sedmica nego 2014. godine.\n„Jedino rešenje je, mnogo puta smo na to ukazivali i predstavnicioma Vlade Srbije, u proizvodnji drugog modela u Fijatovoj fabrici u Kragujevcu. Bez toga nema kontinuiteta proizvodnje, niti njenog povećanja“, rekao je Marković.\nOn je podsetio da se, uz puno radno angažovanje u sve tri smene, u kragujevačkoj fabrici kompanije FCA Srbija, proizvede 12.000 automobila mesečno.\nU toj kompaniji, u kojoj su vlasnici italijanski Fijat i Vlada Srbije, radi 3.100 zaposlenih.


Izlaznost - izbori za MZ - TV INFO PULS\nDatum kreiranja ponedeljak, 12 jun 2017 09:26\nIzborna lista „Brže, jače bolje – SNS, SPS, JS, PUPS, SDPS, Romska partija, Veterani“ ostvarila je pobedu na izborima za članove saveta mesnih zajednica u Vranju i Vranjskoj Banji, rekao je na konferenciji za novinare lider vranjskih naprednjaka Slaviša Bulatović. To je bila i jedina proglašena lista na teritoriji Gradske opštine Vranje i Gradske opštine Vranjska Banja.\nU sedištu naprednjaka bili su i šef SPS Zoran Antić, lider SDPS Aleksandar Stajić i potpredsednik Gradskog odbora PUPS-a Dragan Mihajlović.\nNa teritoriji Gradske opštine Vranje, izbori su sprovedeni u 41 mesnoj zajednici, osim u Lepčincu, gde nije podneta nijedna izborna lista i Tesovištu, iz razloga što je odbijeno proglašenje izborne liste.\nNa teritoriji Gradske opštine Vranjska Banja, izbori su sprovedeni u 8 Mesnih zajednica, osim u Starom Glogu, gde nisu podnete izborne liste.\nPravo glasa na teritoriji Gradske opštine Vranje imalo je 62.333 birača, a na teritoriji Gradske opštine Vranjska Banja 8.538 punoletnih građana.\nNa teritoriji Gradske opštine Vranje i Gradske opštine Vranjska Banja proglašena je po jedna izborna lista pod nazivom ,,Brže, jače bolje“ - SNS, SPS, JS, PUPS, SDPS, Romska partija, Veterani, a za Panevlje osim ove i lista koju je podnela grupa građana ,,Napredak sela Panevlja i Prevalca“.\nSaveti Mesnih zajednica broje od 7 do 19 članova.\nPrema podacima iz Izborne komisije, koja je obradila glasačke listiće sa 83 biračka mesta, biračko pravo na izborima za Savete MZ ostvarilo je oko 16% punoletnih gradjana. Stigla su i dva prigovora na sastav zapisnika iz Panevlja, koje su podnele izborne liste ,, Brže, jače, bolje" - SNS, SPS,JS,PUPS,SDPS, Romska partija, Veterani i grupa gradjana ,,Napredak sela Panevlja i Prevalca". O njima će Izborna komisija odlučivati u propisanom roku, saznajemo od predsednika Stojana Ilića.


Ove godine imamo oko 100 domaćih i stranih izlagača koji su čitalačkoj publici predstavili najnovija naučna, kulturna, književna i edukacijska ostvarenja.\nAmbasador Heidari je posjetio štand Instituta „Ibn Sina“ i u razgovoru s direktorom Instituta, dr. Kazemom Zoghijem Baranijem, upoznao se s najnovijim izdanjima Instituta. Dr. Zoghi Barani je predstavljajući najnovije autorske i prevoditeljske poduhvate bosanskohercegovačkih autora koje je izdao ovaj Institut kazao: pažnju posjetitelja posebno je privuklo najnovije autorsko ostvarenje akademika Rešida Hafizovića, profesora Fakulteta islamskih nauka u Sarajevu. Riječ je o knjizi Islam u kulturnom identitetu Europe u kojoj akademik Hafizović iz svoga religijsko-teološkog i filozofsko-sociološkog diskursa propituje odnos islama i Europe u povijesti i suvremenom dobu.\nAmbasador Heidari je pohvalio aktivnosti i prisustvo Naučnoistraživačkog instituta „Ibn Sina“ kao i Kulturnog centra Islamske Republike Iran u Sarajevu i Fondacije „Mulla Sadra“ te dodao: Višestoljetna tradicija prisustva perzijske književnosti i iransko-islamske kulture na ovim prostorima razlog je više za veliko interesovanje naroda Bosne i Hercegovine za plodove iranske kulture u izdavaštvu. Stoga bi bilo dobro posvetiti posebnu pažnju prevođenju i objavljivanju značajnih djela perzijske književnosti kako bi se i novije generacije još bolje upoznale s našom kulturom i kako bismo produbili i dodatno razvili naše odnose u polju kulture.\nAmbasador Heidari je u nastavku svoje posjete Sajmu obišao nekoliko štandova i razgovarao s predstavnicima nekoliko izdavačkih kuća.


Vučić osvojio 74,43 odsto glasova u Novom Pazaru\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Vučić osvojio 74,43 odsto glasova u Novom Pazaru\nKandidat Srpske napredne stranke (SNS) za predsjednika Srbije Aleksandar Vučić osvojio je u Novom Pazaru 74,43 odsto glasova, pokazuju konačni rezultati Sandžačke demokratske partije (SDP).\nU Izbornom štabu ove partije, koja je i podržala Vučića za predsjednika Srbije, radiju Sto plus je rečeno da je on osvojio 29.433 glasova, od ukupno 39.981 ili 46,70 odsto gradjana koji su ostvarili svoje biračko pravo.\nZa nestranačkog predsedničkog kandidata Sašu Jankovića u ovom gradu glasalo je 5.661 birač, odnosno 14,32 odsto.\nNa trećem mjestu po broju osvojenih glasova u ovom gradu je lider Lige Socijaldemokrata Vojvodine Nenad Čanak, koji je osvojio 1.289 glasova ili 3, 26 odsto, dok je Vojislav Šešelj iz Srpske radikalne stranke dobio 1.209 glasova ili 3,06 odsto.\nLuka Makimović (Ljubiša Preletačević Beli) dobio je 925 glasova u Novom Pazaru ili 2,34 odsto.\nPrema podacima SDP nestranački predsednički kandidat Vuk Jeremić osvojio je 618 glasova, Boško Obradović iz Srpskog pokreta Dveri 178, Saša Radulović iz pokreta Dosta je bilo 143, Aleksandar Popović iz Demokratske stranke Srbije 86, Milan Stamatović iz Grupe gradjana Za zdravu Srbiju 34 i Miroslav Parović iz Narodnog slobodarskog pokreta 16 glasova.\nMedju 39.981 glasačkih listića u Novom Pazaru, bilo je 456 nevažećih.\nPravo glasa u Novom Pazaru imalo je 85.565 registrovanih birača, koji su svoje demokratsko pravo mogli da ostvare na 96 izbornih mjesta.


Beograd 159. na listi najskupljih gradova sveta\n15. januar 2014. 07:19:49\tPročitano 2649 puta\nLondon je najskuplji grad za život na svetu, a među prvih 50 ne nalazi se ni Beograd ni bilo koji od gradova u okruženju. U regionu je najskuplja Ljubljana, pa Zagreb, dok je Beograd zauzeo 159. mesto na planeti, treće u okruženju, pokazuju podaci portala Expatistan, koji upoređuje cene života u svetskim metropolama.\nPoređenjem cena hrane, garderobe, prevoza, iznajmljivanja stana, režija, zabave i najrazličitijih usluga, moglo bi da se zaključi da Beograd i nije toliko skup za život koliko nam se čini jer je na spisku od 200 gradova zauzeo 159. mesto. Ipak, kada se visina troškova u pojedinim gradovima uporedi sa prosečnom zaradom, dolazi se do zaključka da to baš i nije tako.\nProsečna plata u Srbiji iznosi 383 evra, dok u Zagrebu, u kome je prema ovom istraživanju život 15 odsto skuplji nego u srpskoj prestonici, plata iznosi 722 evra mesečno. Troškovi ishrane, stanovanja, prevoza i zabave u Ljubljani su oko 40 odsto skuplji nego u Beogradu.\nPrema podacima ovog portala, troškovi života u Srbiji su za oko osam odsto viši od onih u Sarajevu, a 19 odsto viši nego u Albaniji. Život u Beogradu je čak za jednu četvrtinu skuplji od života u Makedoniji, dok podaci za Podgoricu nisu objavljeni.\nTvrdnje udruženja potrošača i tekstilaca da su odeća i obuća skuplji u Srbiji nego u evropskim i svetskim metropolama potvrdilo je i ovo istraživanje. Tako haljina koja u Srbiji košta 34 evra, u Njujorku košta četiri evra manje, dok je u Barseloni za nju potrebno izdvojiti 24 evra, a u Rimu jedva 10 evra.\n- U zemljama EU mogu se kupiti mnogi proizvodi po povoljnijim cenama nego u Srbiji, tako u Beču patike koštaju 80 evra, a iste takve u Beogradu 110, što je posledica monopola na našem tržištu - kaže Vera Vida, predsednica Centra za zaštitu potrošača.\nViše iz ove kategorije « U toku opremanje referentnih laboratorija, početak rada u 2015. Čekovi ponovo čuvaju novčanike »


EU podrška za integraciju i socijalnu inkluziju Roma u Srbiji - EU Delegacija u Srbiji\nEU podrška za integraciju i socijalnu inkluziju Roma u Srbiji\nBy Nebojsa objavljeno\t 25/10/2019 Vesti\nEvropska unija kroz brojne projekte i programe socijalne inkluzije pruža snažnu podršku integraciji Roma u Srbiji, potvrđeno je i nakon posete koordinatorke za romske politike Generalnog direktorata Evropske komisije za susedstvo i pregovore o proširenju Marte Garsije Fidalgo. Tokom posete jugu Srbije, Fidalgo je obišla Leskovac i Nišku Banju i podsetila na značaj podrške romskoj populaciji.\n“Srbija bi trebalo da iskoristi period pridruživanja da pomogne romskoj zajednici, ali za to mora da postoji snažna politička volja i opredeljenje, kao i civilno društvo koje je spremno da taj proces usmerava. Sredsva EU su na raspolaganju i na to možete da računate u smislu podrške. Za projekte integracije Roma je predviđeno 30 miliona evra” istakla je Fidalgo u Niškoj Banji.\nGarsija Fidalgo je tokom posete Niškoj Banji i ugroženim porodicama na teritoriji te opštine, konstatovala da je romska zajednica ugrožena kao i svuda u regionu, ali i da ima među Romima ima mnogo potencijala i prostora da se njima pomogne. Izuzetno je značajna saradnja na svim nivoima, uključivanje lokalne samouprave, civilnog sektora, institucija i donatora jer je samo zajedničkim snagama moguće ostvariti napredak, ocenjuje ona.\n„Napredak nije u kancelarijama i dokumentima, napredak koji je nama stvarno važan i o kom brinemo je napredak u životu ljudi“ poručuje Fidalgo.\nPoseta je organizovana u okviru projekta stambenog zbrinjavanja povratnika po readmisiji, koji finansira Evropska unija, a sprovode Beogradski fond za političku izuzetnost, Liga Roma i Gradska opština Niška Banja. Od ukupnog broja povratnika po readmisiji, 80% čini romska populacija.\nPredsednik GO Niška Banja Dejan Jovanović ističe da su ovakvi projekti izuzetno značajni za lokalne samouprave i da je veoma važna međusektorska saradnja.\n“Na teritoriji opštine Niška Banja živi oko 500 Roma, što čini negde oko 5% populacije. Većina njih živi u jako lošim životnim uslovima, a dobar deo Roma je raspoređen u okolnim selima. U svemu ovome je bitan sistemski pristup, da novac koji dolazi u opštinu prate procedure i standardi i da mi naučimo kako su u EU rešeni određeni problemi” navodi predsednik GO Niška Banja Dejan Jovanović.\nCilj projekta “Uspostavljanje stambene i finansijske autonomije Roma povratnika i interno raseljenih lica kroz saradnju na lokalnom nivou” je da pruži doprinos potpunoj socijalnoj i ekonomskoj inkluziji tih društvenih grupa.\n“Napravljene su socijalne karte i nekih 30-tak kuća će biti sanirano. Uz pomoć sredstava EU, angažovaćemo domaće stanovništvo, vlasnike kuća koji će raditi sa profesionalcima, da formiramo model socijalne zadruge i da ljudi rade na saniranju tih kuća. Uradiće nešto korisno za sebe, a uključiće se i u sistem rada što je veoma važno” kaže predsednik Lige Roma Osman Balić\nZa kraj posete, jugu Srbije EU koordinatorke za romske politike, organizovan je obilazak prvog Romskog kulturnog centra u Srbiji koji je otvoren u maju ove godine.\nTokom boravka u Srbiji, Marta Garsija Fidalgo je učestvovala na seminaru u Beogradu, na temu inkluzije Rome. Pročitajte kakvi su zaključci nakon tog sastanka, na kom su učestvovali predstavnici Evropske komisije, Vlade Srbije i Nacionalnog saveta romske manjine.


15.01.2022 / 17:29 Regija - Priština\nPoslanici u Skupštini Kosova su sa 76 glasova usvojili Rezoluciju protiv održavanja referenduma Srbije na teritoriji Kosova 15. januara.\nU Rezoluciji se, pored ostalog, navodi da je jedinstveni stav Skupštine Kosova da se organizovanjem referenduma Srbije na Kosovu narušava suverenitet i ustavni poredak Kosova i da je u suprotnosti sa Ustavom i zakonima Kosova, te međunarodnim standardima.\nOd Vlade se traži da preduzme neophodne radnje kako bi se sprečilo kršenje suvereniteta i Ustavnog poretka Kosova.\nZaključuje se i da pripadnici srpske zajednice na referendumu Srbije mogu da glasaju putem pošte ili Kancelarije za vezu Srbije sa Kosovom u Prištini, te da bi otvaranje biračkih mesta predstavljalo kršenje zakona i Ustava Kosova.\nOd Međunarodne zajednice se očekuje podrška "legitimnim pravima i principijelnom pristupu Kosova, jer samo jednakim tretmanom prema svim zemljama u regionu, može se obezbijediti stabilnost, demokratija i evropski duh".\nŠta je poručio premijer Kurti?\nSjednica 15. januara se održavala na zahtjev premijera Kosova Aljbina (Albin) Kurtija, nakon što je Međunarodna zajednica 14. januara zatražila od Vlade Kosova da dozvoli organizovanje ovog referenduma i "dozvoli Srbima na Kosovu da ostvare pravo glasanja na izborima i izbornim procesima u skladu sa ovom ustaljenom praksom".\nPremijer Kurti je u svom uvodnom obraćanju pred poslanicima rekao da Ustav predviđa da su svi građani jednaki pred zakonom i ponovio da se ne krši pravo srpske zajednice da glasa na referendumu Srbije, odnosno da oni to mogu da učine putem pošte ili u Kancelariji za vezu Srbije.\nSrbija, koja Kosovo smatra dijelom svoje teritorije, insistira da se u srpskim sredinama na Kosovu otvore biračka mjesta.\nDo sada su se na teritoriji Kosova organizovali parlamentarni i predsjednički izbori, a glasačke listiće je prikupljala Misija Organizacije za evropsku bezbjednost i saradnju (OEBS).\n"Kosovski Srbi posljednjih godina nisu glasali kao birači iz inostranstva, već kao da su unutar zemlje (Srbije). Pogrešna praksa proteklih godina ne opravdava nastavak ponavljanja iste greške. Kosovo je nezavisna i suverena država i kao takvo treba da se tretira", rekao je kosovski premijer.\nKurti je predstavio i rezoluciju za koju bi trebalo da se glasa, u kojoj se iznosi stav protiv održavanja srpskog referenduma na Kosovu, odnosno da taj stav podržava kompletan politički spektar na Kosovu.\nVanrednoj sjednici ne prisustvuje opoziciona Demokratska partija Kosova, iako podržava stav Vlade da ne dozvoli organizovanje srpskog referenduma. Iz ove partije je ranije saopšteno da premijer Kurti vanrednom sjednicom u Skupštini Kosova želi da izbjegne odgovornost.\nInače, vodeće albanske partije na kosovu su iznijele stav da ne podržavaju održavanje referenduma Srbije na teritoriji Kosova.\nLider opozicionog Demokratskog saveza Kosova (DSK) Ljumir Abdidžiku (Lumir Abdixhiku) je pred poslanicima ponovio stav njegove stranke protiv održavanja referenduma Srbije na Kosovu.\n"DSK očekuje, pozdravlja i podržava puno poštovanje Ustava i našeg ustavnog poretka", rekao je on.\nIpak, iznio je kritike na račun kosovskog premijera Kurtija o sazivanju sjednice, uz navode da je bila nepotrebna, te da je to njegov pokušaj da se sakrije iza poslanika.\n"Ostaje nejasno da li će biti donijeta rezolucija kao preporuka Vladi. Imate ustav, vršite ustavnu ulogu premijera", rekao je Abdidžiku.\nSrpska lista napustila skupštinsku salu\nPredsjednik parlamentarne grupe Srpska lista Igor Simić je pozvao da se prestane sa "antisrpskom kampanjom" i da se dozvoli održavanje srpskog referenduma.\nSrpska lista je vodeća partija kosovskih Srba i ima podršku zvaničnog Beograda. U Skupštini Kosova ima svih deset zagarantovanih mjesta, rezervisanih za srpsku zajednicu.\n"Još jednom sa ovog mjesta, u svoje lično ime i u ime Srpske liste, srpskog naroda sa ovog prostora pozivamo Vas da promijenite svoju odluku i omogućite izjašnjavanje na referendumu u skladu sa dosadašnjim principima. Ovo je poziv na razum, poziv na odgovornost, da počnete da poštujete naš narod i njegova osnovna ljudska prava", rekao je Simić.\nNakon Simićevog izlaganja, poslanici Srpske liste su napustili skupštinsku salu uz obrazloženje da "ne žele da daju legitimitet sjednici".\nŠta je prethodilo vanrednoj sjednici?\nU zajedničkom saopštenju Francuske, Nemačke, Italije, Ujedinjenog Kraljevstva, Sjedinjenih Američkih Država i Evropske unije, Vlada Kosova je 14. januara pozvana da dozvoli srpski referendum na teritoriji Kosova.\n"Pozivamo vlade Kosova i Srbije da se suzdrže akcija i retorike koje dižu tenzije i da se konstruktivno uključe u dijalog posredstvom EU", navedeno je pored ostalog.\nSa druge strane, nakon što su se u Prištini sa predstavnicima zemalja Kvinte sastali premijer Kosova Aljbin Kurti, predsjednica Vjosa Osmani i predsjednik Skupštine Gljauk Konjufca, izdato je zajedničko saopštenje u kome je ponovo iznijet stav da pripadnici srpske zajednice na referendumu Srbije mogu da glasaju putem pošte ili Kancelarije za vezu Srbije sa Kosovom.\nKosovo ne želi da dozvoli otvaranje biračkih mjesta za referendum Srbije na Kosovu jer bi to "značilo kršenje Ustava i zakona Kosova, kao i međunarodne prakse".\nIstaknuto je da Ustav Kosova, važeći zakoni na Kosovu, kao i međunarodno pravo i međunarodna praksa ne priznaju pravo jedne države da održi referendum na suverenoj teritoriji druge države.\nU međuvremenu je Policija Kosova je na prelazu Merdare zaplijenila izborni materijal iz Srbije za održavanje referenduma na teritoriji Kosova.\nReagovala je Kancelarija za Kosovo Vlade Srbije uz navode da OEBS još uvijek može da preuzme taj materijal kako bi se 16. januara otvorila 140 biračka mjesta u srpskim sredinama na Kosovu.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić je ranije izjavio da će biti "većih i dalekosežnijih posljedica nego što se pretpostavlja", ukoliko se ne dozvoli otvaranje biračkih mjesta na teritoriji Kosova kako bi Srbi mogli da učestvuju na referendumu.\nSrbija u nedjelju, 16. januara 2022. godine organizuje referendum na kome će srpski državljani moći da se izjasne da li su za promjene Ustava u oblasti pravosuđa. Ovaj referendum je Srbiji neophodan kako bi se srpsko zakonodavstvo uskladilo sa evropskim u procesu pristupanja Srbije EU.\nPromjene se odnose na način izbora sudija i tužilaca kako bi se smanjio uticaj politike u ovom procesu.\nPreambula važećeg Ustava Srbije, u kojoj se navodi da je "Pokrajina Kosovo i Metohija sastavni dio teritorije Srbije", neće biti predmet ovog referenduma.


Na Kosovu je 9. maj Dan Evrope obeležen porukama da integracija u Evropsku uniju nema alternativu. Čelnici institucija su pružili uveravanja da se Kosovo zalaže za evropsku integraciju i da preduzima konkretne korake u tom pravcu.\nI sada Evropska unija” bio je moto obeležavanja Dana Evrope na manifestacijama, na kojima su zvaničnici preneli poruke posvećenosti Kosova članstvu u Evropskoj uniji. Predsednik Kosova Fatmir Sejdiu izjavio je da je Kosovo pokazalo spremnost i ozbiljnost u ispunjenju kriterijuma EU. Sejdiu je ocenio da je Kosovo dobilo podršku za ulazak u EU onog trenutka kada je većina zemalja Unije priznala nezavisnost.\n“Kosovo ima svoje političko mesto u Evropi. Danas mi smo spremni da snažno koračamo ka saradnji sa EU, kako bi se što pre prešao put ka članstvu u EU i NATO-u,” kazao je Sejdiu.\nČelnici su istakli potrebu ujedinjene Evrope u kojoj vladaju mir i stabilnost u odnosima izmedju država. Predsednik Skupštine Kosova Jakup Krasnići (Krasniqi) ukazao je da se mora ubrzati ispunjenje standarda koji su neophodni za zajedničku integraciju Kosova i regiona u Evropsku uniju.\n“Budućnost našeg regiona je u Evropi, ali to ne znači samo ulazak u porodicu integrisanih naroda. Integracija znači miran život i da ostavljamo iza nas bolnu istoriju ratovanja,” kazao je Krasnići.\nA povodom Dana Evrope, premijer Kosova Hašim Tači učestvuje na dvodnevnom forumu “Evropa 2008”, koji se održava u Ljubljani u organizaciji Evropskog parlamenta i Evropske komisije. Tači je tim povodom izjavio da je nezavisnost Kosova donela stabilnost regionu. On je kazao da je budućnost Kosova u Evropi i NATO-u. “To će biti najbolje za sve,” kazao je Tači.\nKosovo je na putu ka EU\nInače, Vlada Kosova je sastavila plan integracije u EU za period od 2008-2010. godine. Plan predviđa da Kosovo izgradi neophodne mehanizme kako bi se ispunili zadaci, koje Evropska komisija postavlja svim zemljama pre učlanjenja.\nZamenik premijera Hajredin Kući (Kuçi) kazao je da je proces evropske integracije dug, pun izazova ali da taj cilj nema alternativu.\n“Svesni smo da je put ka EU dugačak i da zahteva maksimalno zalaganje institucija i društva uopšte, i mi težimo da čitav rad unapredimo,” kazao je Kući.\nČelnici međunarodnih institucija na Kosovu visoko su ocenili rad institucija i građana Kosova u procesu evropskih integracija. Šef UNMIK-a Joakim Riker posebno je ukazao na usklađivanje kosovskog zakonodavstva sa onim u EU.\n“Kosovo je i zvanično na putu ka EU i to ne samo jer je dobilo politička obećanja na samitu u Solunu 2003. godine, kada je rečeno da je budućnost Balkana u EU. Na Kosovu postoji i Prateći mehanizam za stabilizaciju i pridruživanje koji nadgleda koliko su zakoni Kosova u skladu sa evropskim standardima,” rekao je Riker.\nI dok je na Kosovu ukazano da postoji ozbiljna privrženost evropskim integracijama, ističe se da taj put nije bez problema. Pored rada na usklađivanju zakonodavstva i drugih standarda, veliki problem je i to što još uvek veliki broj zemalja EU ne priznaje Kosovo. Poslednja je Kosovo priznala Litvanija, kao 19. članica EU ili 41. zemlja u svetu. Zvaničnici kažu da će nepriznanje države Kosova od strane svih zemalja članica EU biti najveći problem u naporima Kosova da uđe u evropske tokove.


Sutra nova sednica Kriznog štaba, moguće nove mere\nM. K. 10. januara 2021. 18:43\nNa sednici Kriznog štaba koja će biti održana sutra, razmatraće se rezultati mera koje su usvojene uoči Nove godine, a moguće je i donošenje novih.\nPremijerka Ana Brnabić je danas posle posete zdravstvenim radnicima Univerzitetske dečje klinike „Tiršova“, najavila da će se na sutrašnjoj sednici raspravljati o merama za ulazak u zemlju kao i o merama za privredu i škole.\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar je ranije izjavio da će od epidemiološke situacije zavisiti da li će se strože mere na granicama za naše građane koji se vraćaju u zemlju a podrazumevaju obavezan PCR test ili desetodnevni karantin, produžiti i nakon sutrašnjeg dana.\nSutra ističe važnost sadašnjih mera donetih pre novogodišnjih praznika, a prema njima, između ostalog, tržni centri, ugostiteljski objekti i usluge imaju mogućnost da rade do 20 časova, a prodavnice prehrambene robe do 21 čas.\nkorona viruskrizni štabepidemija


Home / Ekologija / Katastar rudarskog otpada Republike Srbije\nZa naredne faze projekta i detaljnu analizu i istraživanje odabrana je 41 lokacija. Od dobijenih rezultata istraživanja formiraće se digitalna baza podataka ‐ Katastar rudarskog otpada, koji do sada u Republici Srbiji nije postojao. Cilj projektnih aktivnosti je usaglašavanje sa zakonskom regulativom EU i razvoj i unapređenje sistema upravljanja rudarskim otpadom u Republici Srbiji. U skladu sa Zakonom o rudarstvu i geološkim istraživanjima iz 2015. godine, Ministarstvo rudarstva i energetike, uz finansijsku pomoć Evropske unije, realizuje trogodišnji projekat „Katastar rudarskog otpada Republike Srbije“ sa ciljem da sistematizuje i kompletira podatke o aktivnim i napuštenim lokacijama rudarskog otpada na teritoriji Republike Srbije.\nPovodom realizacije projekta, Ministarstvo rudarstva i energetike je izjavilo: „Rudarski sektor beleži sve značajnije rezultate u Republici Srbiji. U ovom trenutku čak 25 kompanija vrši geološka istraživanja i rudarstvo bi moglo da učestvuje sa čak 5% u BDP‐u zemlje. Ipak, održivo i odgovorno upravljanje sektorom rudarstva podrazumeva i istraživanje i procenu rizika po životnu sredinu rudarskog otpada na napuštenim lokacijama. Projekat „Katastar rudarskog otpada“ nam pomaže da identifikujemo, istražimo i klasifikujemo sve lokacije koje tek treba da saniramo i otklonimo potencijalne, a u slučaju nekih lokacija i realne, pretnje i opasnosti po životnu sredinu, bezbednost i zdravlje naših građana.“\nU okviru naredne faze projekta, 41 lokacija rudarskog otpada detaljno će biti analizirana i istražena. Ove lokacije su odabrane s obzirom na njihov mogući uticaj na životnu sredinu i bezbednost i zdravlje ljudi. Odabrane lokacije nalaze se u sledećim opštinama: Čajetina (4), Nova Varoš (2), Raška (7), Krupanj (4), Loznica, Prijepolje, Knjaževac, Zaječar (2), Crna trava, Surdulica, Majdanpek (3), Voždovac, Kučevo, Aleksinac (2), Mali Zvornik, Kragujevac grad, Boljevac, Zaječar, Brus, Ljubovija (3), Žagubica‐Bor i Dimitrovgrad.\nKoličina otpada na odabranim lokacijama čini 90% ukupne količine rudarskog otpada koji se nalazi na svim posećenim lokacijama napuštenog rudarskog otpada (ukupno 250 lokacija). Rezultati istraživanja 41 lokacije biće predstavljeni u izveštaju, koji treba da sadrži detaljne podatke za svaku lokaciju: opis lokacije, rezultate hemijske, mineraloške i geotehničke analize, uticaj na životnu sredinu (efekat koji rudarski otpad ima na kvalitet podzemnih i površinskih voda, vazduha i okolnog zemljišta) i mogući efekti na zdravlje ljudi.\nProjekat vredan 32,1 miliona evra finansira Evropska unija u iznosu od 90% sredstava, dok preostalih 10% obezbeđuje Vlada Republike Srbije. Krajnji korisnik projekta je Ministarstvo rudarstva i energetike, a projekat implementira konzorcijum nemačkih kompanija Plejades i DMT u saradnji sa domaćim firmama.


Republika / Putin u Sočiju domaćin Rohaniju i Erdoganu: Prisustvo terorista u Siriji se ne sme tolerisati\nčetvrtak, 14. 2. 2019.| 17:09\nPrema njegovim rečima, napori Moskve, Ankare i Teherana rezultirali su primirjem koje se poštuje u većem delu Sirije, prenosi Tas s.\n- Primirje važi na skoro celoj teritoriji države, što znači da je procenat nasilja smanjen. To je specifična zajednička mera i nesumnjivo pozitivan rezultat - rekao je Putin.\nPrema njegovim rečima, agresivne akcije ekstremista u Idlibu ne bi smele da prođu nekažnjeno.\nOn je kazao i da je demilitarizovana zona u toj oblasti bila samo privremena mera.\nEvo koje oružje Srbija izvozi u Rusiju\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan izjavio je na sastanku da postoji neizvesnost kada je reč o povlačenju američkih snaga iz Sirije, koje je Vašington najavio ali se u stvarnosti ništa nije dogodilo.\n- SAD su objavile planove o povlačenju snaga iz Sirije - rekao je Erdogan, te ukazao na neizvesnost koja ostaje po pitanju kako će se taj proces sprovesti.\n- Verujem da moramo da radimo zajedno u toj sferi - rekao je Erdogan.\nTurska i Rusija treba da koordiniraju svoje napore u stvaranju zone bezbednosti, zaključio je Erdogan.\nHasan Rohani Iran Turska Sirija Vladimir Putin Predsednik Rusije Predsednik Turske Redžep Tajip Erdogan


Milito oduševljen podrškom - Sportske.net\nMilito oduševljen podrškom\nMomak za koga je ostatak sezone okončan zahvalio se svima koji su mu nakon sinoćne povrede uputili poruku podrške.\nArgentinski internacionalac sinoć je zadobio povredu ligamenata kolena koja će zahtevati odlazak na operaciju kojom će Milito staviti tačku na igranje fudbala u tekućoj sezoni.\nOn je, međutim, naišao na ogromnu podršku svoje porodice, svojih klupskih saigrača, prijatelja i fanova, a posebno je interesantno da je i fudbalski klub Milan poželeo brz oporavak Argentincu.\nZbog toga je napadač Intera iskoristio priliku da se svima zahvali i poruči da mu takva vrsta pažnje samo daje dodatnu snagu da se vrati na teren što pre.\n"Želeo bih svima da se zahvalim iz dubine duše na porukama koje ste mi uputili nakon sinoćne povrede. Zahvalan sam predsedniku Moratiju, saigračima i svima koji rade u Interu. Hvala bivšim saigračima iz Đenove, Milana, Fiorentine, i svima onima koji su me se setili. Iznad svega, hvala navijačima Intera koji su me rastužili svojom pažnjom ali i dali snage da se vratim jačin nego pre" napisao je Milito u svojoj zahvalnici.\nMilito će nakon operacije ligamenata morati da prođe mukotrpan oporavak od nezgodne povrede pa ostaje da se vidi hoće li uspeti da se vrati u formu nakon rehabilitacije imajući u vidu da je ušao u pozne godine za bavljenje fudbalom.


U Općini Bosanska Krupa sastanak s Timom za eksternu reviziju Projekta GOV-WADE\nTim za eksternu reviziju Projekta GOV-WADE, vođa tima Matthias Boss sa saradnicima, boravio je u Općini Bosanska Krupa gdje je s načelnikom Arminom Halitovićem i direktorom JKP „10. juli“ Nijazom Tatarevićem, te njihovim saradnicima razgovarano o realiziranim aktivnostima u sklopu projekta, te o potrebama za nastavak saradnje.\n„Projekt dobre uprave u oblasti voda i zaštite okoliša GOV-WADE”, namijenjen općinama u slivu rijeke Une, SDC podržava još od 1997 godine, najprije kao humanitarni projekt, a potom kao dio razvojnog programa. Među 17 općina u prvoj fazi projekta bila je i Bosanska Krupa, a u posljednjoj, koja je počela u januaru 2010. godine, naglasak je na 6 općina izabranih da postanu potencijali modeli za uzor u oblasti voda i zaštite okoliša.\nNačelnik Armin Halitović istakao je veliku važnost projekta GOV-WADE, rekao da je to uspješan i zaslužan projekt iz kojeg su korištena iskustva i pri realizaciji mnogih drugih projekata. Iskoristio je priliku da iznese i činjenicu kako će se oko 95 % općine uskoro snabdijevati s gradskog vodovodnog sistema, što je naravno okarakterisano kao veliki napredak.\nTokom finalne faze projekta, osim realizacije infrastrukturnih projekata i jačanja kapaciteta lokalne uprave i javnog komunalnog preduzeća, finansirani su projekti nevladinih organizacija iz oblasti zaštite okoliša, te doneseni zakoni iz oblasti komunalnih djelatnosti, voda i upravljanja otpadom. Također, podržane su aktivnosti međuopćinske saradnje na zajedničkim projektima, kao i osnivanje Aquasan mreže na nivou BiH koja koristi švicarska iskustva i prakse dobre uprave u oblasti voda i okolišne sanitacije.\nNakon evaluacije nadležnih ministarstava iz Federacije BiH i RS kao i uloge fasilitatora projekta Una Consulting d.o.o. Bihać, te postignutih rezultata u odabranim općinama iz završne faze projekta, u završnom izvještaju će se izvršiti procjena o potrebi nastavka projekta i pomoći SDC-a u ovom sektoru.


Grupa za hemofiliju održala sastanak u Nišu - Vesti : NIŠinfo - Niš na dlanu - Sve o Nišu\n» Grupa za hemofiliju održala sastanak u Nišu\nSastanak Srpske lekarske grupe za hemofiliju održan je 26. marta na Medicinskom fakultetu Univerziteta u Nišu, sa ciljem da omoguće isti kvalitet lečenja osobma sa hemofilijom u svim delovima Srbije. Grupa za hemofiliju nastavlja u 2012. godini sa organizovanjem stručnih sastanaka "Sveobuhvatno zbrinjavanje osoba sa hemofilijom".\n- Lečenje hemofilije je skupo, ali ako je neblagovremeno, postaje još skuplje, a i život pacijenata može da bude ugrožen. Organizovanjem stručnih sastanaka želimo da upoznamo kolege širom Srbije sa principima lečenja ovog retkog oboljenja i da ih povežemo sa kabinetima za lečenje hemofilije koji postoje u Beogradu i Novom Sadu, a uskoro i u Nišu i Kragujevcu - izjavila je Dragana Janić, predsednica Srpske lekarske grupe za hemofiliju.\nSastanci su namenjeni lekarima, stomatolozima, biohemičarima, farmaceutima, medicinskim sestrama i zdravstvenim radnicima koji se ne sreću sa obolelima od hemofilije i njihovim porodicama.\n- Ove radionice su od neprocenjivog značaja za pacijente i njihove porodice. Neadekvatnim lečenjem, zbog smanjene količine leka, oboleli od hemofilije se svakodnevno suočavaju sa mnogobrojnim problemima, što je naročito izraženo u malim mestima. Sastanci omogućavaju pacijentima širom Srbije da iznesu svoje probleme, direktno postave pitanja lekarima, upoznaju se sa savremenim metodama lečenja i sa pravima koja kao pacijenti imaju - rekla je Tatjana Marković, predstavnica Udruženja hemofiličara Srbije i majka deteta obolelog od hemofilije.\nOčekuje se da će stvaranjem mreže kontakata među lekarima biti poboljšan i kvalitet zdravstvene usluga za obolele od hemofilije, odnosno da će svim pacijentima moći da budu pruženi isti uslovi zbrinjavanja bez obzira na to gde žive.\nLek koji zaustavlja krvarenje postoji i njegovom redovnom primenom ova bolest se može olakšati, ali samo lečenje nije jednostavno i zahteva tim stručnjaka.\nOva predavanja i planirane radionice obuhvatiće preko 500 lekara i medicinskog osoblja iz cele Srbije.\n27.03.2012. u 21:00


You are at:Home»Prethodna izdanja»2014»85»Mistika liderstva\nKoja je razlika između menadžmenta i liderstva? To je pitanje koje je mnogo puta postavljano i na koje je odgovarano na različite načine. Pored ostalog, njime se bavi i sajt Changingminds.org, a zanimljiv stav je iznela Mary Gonzalez, personalni asistent u internacionalnoj pravnoj kompaniji Olswang sa sedištem u Londonu. Ona iznosi stav da se najveća razlika ogleda u načinu na koji menadžeri i lideri motivišu ljude koji rade sa njima ili ih slede, ističući da to daje ton većini drugih aspekta onoga što oni rade.\nMenadžeri imaju podređene\nPo definiciji, menadžeri imaju podređene – osim ako je njihova titula počasna i data kao obeležje staža, u kom slučaju je naziv pogrešan, a njihova moć nad drugima ništa drugo do formalna nadležnost, podsetila je autorka, pre nego što je krenula u objašnjavanje različitih odlika jednog i drugog stila rukovođenja…


Odluka Apelacionog suda u slučaju ubistva Slavka Ćuruvije od istorijskog značaja\nAOM — 07.07.2020.\nSaopštenje Fondacvija Slavko Ćuruvija:\nPred sednicu Apelacionog suda, koji će danas započeti trodnevno razmatranje žalbi na prvostepenu presudu u slučaju ubistva Slavka Ćuruvije, upozoravamo da će odluka Apelacije imati istorijski značaj za bezbednost novinara u Srbiji.\nProšlogodišnja presuda je prva, i zasad jedina, izrečena u Srbiji za ubistvo novinara. Nakon 21 godine od ubistva Ćuruvije i svih dokaza izvedenih tokom četvorogodišnjeg suđenja pred Višim sudom, porodica Slavka Ćuruvije, njegove kolege, ali i čitava medijska zajednica i građani Srbije, moraju konačno da dočekaju pravičnu presudu. Istovremeno, odgovorni za ovaj zločin moraju da se konačno nađu u zatvoru.\nSvaka drugačija odluka značila bi da žrtve zločina koje je organizovala država ne mogu da očekuju pravdu. Stoga od Apelacionog suda očekujemo da omogući čitavom društvu da se konačno obračuna sa politički motivisanim zločinima režima Slobodana Miloševića i da pošalje jasnu i nedvosmislenu poruku da zločini protiv neistomišljenika ne mogu da ostanu nekažnjeni, a da počinioci napada na novinare zbog javno izgovorene reči nisu nedodirljivi.\nSledeći članak FSĆ: Pravna pomoć medijskim radnicima koji trpe nasilje tokom izveštavanja sa protesta\nPrethodni članak Stevan Ristić – novi predsednik UO Saveta za štampu


12. септембра 2017. Zabava\nJednostavne igračke kao što su papirni avion, pesak i igra karata, su među 12 finalista, koji se takmiče za mesto u američkoj Nacionalnoj kući slavnih igračaka. Među predlozima su i društvene igre kao što su Riziko (Risk) i Klu (Clue), hrana igračka, magična lopta osam (Magic 8 ball), automobilčići Mečboks, figurice Maj Litl Poni (My Little Pony), držac za bonbonice PEZ, Transformersi, igra karata Uno, i Viflbol (Wiffle Ball) – plastična loptica za igru sličnu bezbolu. Dve ili tri igračke biće izabrane da budu uvrštene 9. novembra u muzeju Strong u Ročesteru, u američkoj državi Njujork, gde se nalazi Kuća slavnih igračaka. Svako može da nominuje igračku. A konačni izbor za prjem vrši se prema savetima istoričara, pedagoga i drugih, na osnovu dugovečnosti i sposobnosti da inspiriše kreativnu igru. Pobednici će se pridružiti igračkama koje se već nalaze u kući slavnih, njih 63, među kojima su kućica za lutke, domine, balončići i Bigvils, tricikl sa velikim točkovima.


Putevi u Srpskoj od sljedeće godine pokriveni kamerama - Prnjavorski informativni portal\n“S obzirom na to da je riječ o velikoj sumi novca, odlučili smo da to bude javno-privatno partnerstvo”, naveo je Lukač i dodao da bi prve kamere trebalo da budu postavljene u februaru, a da će glavni softver biti u Banjaluci.\nGovoreći o radu policije u Republici Srpskoj, Lukač je istakao da je cilj postizanje što boljih rezultata, te da je evidentna mnogo bolja bezbjednost, kako u vezi sa javnim redom i mirom, tako i u vezi sa saobraćajem.\nOn je ukazao na znatno smanjenje broja poginulih lica u odnosu na period prije tri godine, a kao jedan od glavnih razloga naveo je povećan broj kontrola u saobraćaju za 80 odsto.\nDa bi policajci imali adekvatne uslove za rad i pružili još bolju zaštitu i bezbjednost građanima, Lukač je naglasio da će zgrada PU Trebinje već sljedeće godine biti proširena.\n“Objekat u kojem se trenutno nalazi PU Trebinje, zajedno sa zemljištem, je sa Gradske uprave preneseno na MUP, što znači da ubuduće možemo da ulažemo u ovaj objekat i da proširujemo kapacitete”, kaže Lukač.\nGovoreći o terorizmu, Lukač je naveo da je veoma teško predvidjeti da li će u nekom trenutku da se dogodi teroristički akt jer je riječ i o pojedincima koji djeluju samostalno i na nepredviđen način.\n“Što se tiče Republike Srpske, MUP preduzima sve aktivnosti na zaustavljanju onih koji bi kao potencijalni teroristi mogli da se pojave i da ugroze naše građane”, naveo je Lukač i dodao da Specijalne jedinice, Jedinice za podršku, kao i Uprava za borbu protiv terorizma, svakodnevno rade na kontroli svih onih koji se vraćaju sa sirijskog ratišta u BiH.\nOn je istakao da će taj povratak ubuduće biti još intenzivniji i da ti ljudi predstavljaju potencijalnu opasnost u BiH.\n“Oni ovamo neće doći preporođeni, sa nekim dobrim, već sa veoma lošim idejama i sa imidžom terorista koji su bili u raznim borbama i vršili zlodjela. Moramo ovdje da ih stavimo pod kontrolu i da obratimo pažnju na njihovo djelovanje”, naglasio je Lukač.\nLaketa je nakon sastanka zahvalio ministru što je imao sluha za njihov problem kada je riječ o kadrovskoj popunjenosti, napominjući da je ova PU u prethodnom periodu primila u radni odnos 19 policajaca.\nOn je dodao da su dogovorene i određene aktivnosti u vezi sa tehničkom opremljenošću, te da je ministra upoznao sa potrebom srednjeg rukovodnog kadra.\nPetrović je istakao da je u razgovoru sa Lukačem istaknuto da je Trebinje važna bezbjednosna tačka u Republici Srpskoj i da je Grad planirao 200.000 KM za izgradnju video-nadzora, prvenstveno Gradskog parka, ali i važnijih raskrsnica.\n“Trebinje planira da uradi više važnih infrastrukturnih radova koji će povećati bezbjednost na ulicama i javnim površinama, a ministar nam je obećao da ćemo napraviti jedinstven sistem video-nadzora koji će biti direktno povezan sa MUP-om u Banjaluci i PU Trebinje”, rekao je Petrović i dodao da je u toku tenderska procedura za ove aktivnosti.\nPetrović je naveo i zahtjev mjesnih zajednica da budu postavljeni radarski sistemi za kontrolu saobraćaja.\nVučić: Izetbegović je iznio lični stav


Evropsko zlato u stonom tenisu za Luku Andrašića – Sport\nReprezentativac Srbije u stonom tenisu Luka Andrašić osvojio je zlatnu medalju u dublu sa Slovencem Lukom Trtnikom na Evropskim paraolimpijskim igrama.\nTo je treće odličje za srpske sportiste na Evropskim paraolimpijskim igrama koje se održavaju u Đenovi.\nTrener srpskog stonotenisera Mirko Gavrilović rekao je za agenciju Beta da su Andrašić i Trtnik do zlatnog odličja došli pobedom nad dublom iz Švedske i pobedom nad dublom iz Italije i Slovačke.\nMalešević je kazao da su Ana Jovović i Luka Andrašić bili jedini sportisti iz Srbije na Evropskim paraolimpijskim igrama, a njihov odlazak u Đenovu omogućio je Paraolimpijski komitet uz podršku Ministarstva omladine i sporta.\nOlimpijadaevropsko, luka andrašić, stonom, tenisu, zlato\nSer Henri Persi – Hotspur, legenda u imenu Totenhema\nFinale Šangaja – 38. teniski klasik pripao Federeru\nSvečanom ceremonijom su u Tokiju završene 16. Paraolimpijske igre,...\n05/09/2021 Dejan M. Andrić 0\nDragan Ristić je osvojio zlatnu medalju, a Zdravko Savanović...


Naprednjački gradonačelnik bi da ruši SPENS - Jutarnji GLASnik\nNaprednjački gradonačelnik bi da ruši SPENS\nJP „Sportski i poslovni centar Vojvodina“ (Spens) je 2017. godinu završio sa gubitkom od čak 307 miliona dinara, dok je minus iz prethodnih godina veći od 719 miliona, prenosi Radio 021.\nGradonačelnik Miloš Vučević smatra da bi bilo najbolje srušiti postojeći objekat i izgraditi „manji, funkcionalniji, ekonomičniji i efikasniji“.\n„Sportski i poslovni centar Vojvodina“ je u prethodnom periodu, uz JKP „Stan“ i Apoteku „Novi Sad“, pominjan kao preduzeće za koje bi trebalo da se pronađe javno-privatni partner, podseća 021.rs. Krajem juna, gradonačelnik Miloš Vučević izjavio jeda će Grad testirati tržište, kako bi proverio da li postoje zainteresovane privatne kompanije koje bi ušle u takav projekat.\nIpak, finalno rešenje za Spens u gradskoj upravi još uvek ne postoji. Jedna od ideja bila je da se postojeći objekat JP „Sportskog i poslovnog centra Vojvodina“ sruši, a da se izgradi novi, koji bi bio „manji, funkcionalniji, ekonomičniji i efikasniji“.\nPo Vučevićevim rečima, potreban je dogovor oko toga da li će se Spens finansirati iz budžeta grada, i šta bi se u tom slučaju finansiralo manje, odnosno šta se ne bi finansiralo, ili će se rešenje naći u javno-privatnom partnerstvu.\nIlija Dević: Vlast pomaže onima koji mi otimaju imovinu\nZastarela kupovina glasova lidera Narodnog pokreta „Dinara-Drina-Dunav“ i još šest osoba, postupak obustavljen\nUgrožena bezbednost u Novom Sadu. Naprednjački režim nema problem sa kriminalom, on ima problem sa građanima\nTagged MILOŠ VUČEVIĆ, NOVI SAD, SPENS\nPOSLE SKANDALA U BUDVI: Dolazak Bećkovića izazvao podele u CG


Mladen Ivanić vrlo otvoreno i bez pardona poručio: "Opet će Sarajevo od Milorada Dodika napraviti žrtvu!"\nMladen Ivanić vrlo otvoreno i bez pardona poručio: “Opet će Sarajevo od Milorada Dodika napraviti žrtvu!”\nBivši član Predsjedništva BiH i počasni predsjednik PDP-a Mladen Ivanić komentarisao je za BUKU proces koji je pokrenulo Tužilaštvo BiH protiv predstavnika vlasti, a po osnovu sumnje da su učestvovali u napadu na ustavni poredak BiH.\nPodsjećamo, počela su svjedočenja predsjednika opozicionih partija iz RS u Tužilaštvu BiH, koji ih je pozvao kao svjedoke u vezi sa predmetom koji se vodi u Tužilaštvu BiH protiv više osoba, a zbog sumnje na počinjenje krivičnog djela napad na ustavni poredak.\nPrvi je u Tužilaštvu bio Goran Selak, predsjednik SPS-a, koji je otkrio da je istraga pokrenuta protiv srpskog člana Predsjedništva BiH, Milorada Dodika, predsjednice Srpske Željke Cvijanović, premijera Radovana Viškovića, kao i predsjednika vladajućih političkih partija i šefova poslaničkih klubova koji participiraju u vlasti.\nMladen Ivanić za BUKU kaže da je svaki sudski spor koji je povezan sa politikom štetan.\n“Ljudi mogu imati političke stavove i, zaista, sve dok se drže poltičkih stavova i dok posebno ne koriste nasilna sredstva u njihovom provođenju, ja mislim da je to potpuno legitimno. Političari, ako treba da odgovaraju, onda treba da odgovaraju za korupciju, a ne za političke stavove”, kaže Ivanić.\nOn misli da su politički usiljeni predmeti uvijek bili mehanizam koji od političara pravi nezasluženu žrtvu i, kako kaže, tako će biti i u ovom slučaju.\n“I ovo će se tumačiti kao udar Sarajeva na gospodina Dodika i ostale ljude protiv kojih se vodi postupak. Smatram da je to kontraproduktivno, jer političari u osnovi imaju amnestiju za svoje političke stavove, osim ako se ne radi o nasilju, a to ovdje nije bio slučaj”, rekao je Ivanić.\nDalje, navodi da će se na ovakav način od optuženih samo praviti žrtve.\n“Važnije je bilo da se borilo protiv ovog avanturizma, kako se počelo u RS, političkim sredstvima, jer je opozicija imala drugačije poglede od vlasti. Ali, ovo je sad jedna politička odluka, jer Tužilaštvo često podliježe pod te medijske pripreme koje su se desile. Ovih dana smo mogli čuti masu izjava od ljudi iz Sarajeva, predstavnika bošnjačke politike koji su ovo tražili”, kaže Ivanić i dodaje:\n“Očito da Tužilaštvo, kao i dobar dio međunarodne zajednice, podliježe tom nekom poltičkom stavu i agendi koji dolaze iz Sarajeva.”\nOn naglašava da je protiv avanturizma u koji je Dodik ušao, ali ne smatra korisnim političke procese koji će se voditi u Sudu BiH.\n“Ovo će na kraju samo politički ojačati one protiv kojih se ovaj postupak vodi, a neće ni najmanje riješiti situaciju u kojoj se RS i BiH nalaze”, rekao je Ivanić za BUKU.


Naručivanje i kvalitet | Ugears – Mehanički modeli 3D\nNaručivanje putem sajta je vrlo jednostavnо.\nKao i u klasičnoj prodavnici, prvo je potrebno da na sajtu pronađete proizvod koji želite da naručite. Kliknite na sliku ili naziv proizvoda da uđete na stranu sa detaljnim prikazom proizvoda, ili odmah kliknite na dugme „u korpu“, koje se nalazi odmah pored slike tog proizvoda. Svaki put kada stavite neki proizvod u korpu za kupovinu prikazaće Vam se strana sa sadržajem korpe. Tada možete poručiti proizvod/proizvode koji su u Vašoj korpi, ili možete nastaviti sa kupovinom. Ukoliko se predomislite, proizvod možete uvek izvaditi iz korpe.\nUkoliko ste spremni da poručite, kliknite na dugme „Naručivanje“ i prikazaće Vam se formular za naručivanje. Popunite formular i kliknite dugme „Nastavi naručivanje“. Posle nephodno je obeležiti izbor načina plaćanja a poželjno je da u napomenu unesete sve što smatrate da je potrebno da bismo Vam na što kvalitetniji način isporučili robu. Na sledećoj strani potrebno je da proverite detalje narudžbe a zatim kliknite dugme „Potvrđi narudžbu“ da izvršite narudžbu. Videćete stranicu sa porukom da je Vaša porudžbina uspešno primljena i klikom na link moći ćete da vidite broj narudžbina.\nOčekujte telefonski poziv od naših zaposlenih da potvrde Vašu narudžbinu. Troškovi i uslovi dostave možete da vidite u odeljku našeg sajta Dostava i plaćanje.\nPrilikom preuzimanja pošiljke molimo Vas da u prisustvu kurira vizuelno proverite svaki paket. Ukoliko na njemu ima vidnih oštećenja u obliku pocepanih delova ili nagnječenja, pošiljku ne bi trebalo da preuzmete. Ukoliko ste primili pošiljku i nakon otvaranja kutije ustanovili :\nu obavezi ste da nas obavestite o neispravnosti pošiljke 24h od prijema putem mail-a info@ugears.rs Budite bez brige, u takvim slučajevima ćemo rešiti problem u vašu korist u najkraćem mogućem roku.\nU slučaju defekta obavezujemo se da Vam proizvod zamenimo, a sve troškove zamene snosi Ugears.rs. Potrebno je da proizvod vratite u orginalnom pakovanju sa računom. Ukoliko je defekt nastao kao posledica neodgovarajuće upotrebe nismo u mogućnosti da prihvatimo reklamaciju.\nUkoliko želite da uputite žalbu na neki proizvod, a nije nijedna od već navedenih, molimo Vas da nas o neispravnosti putem mail-a info@ugears.rs obavestite o tome. Ugears.rs će Vam odgovoriti u najkraćem roku, a u okviru zakonske procedure – najkasnije za osam dana, poslati informaciju o načinu rešavanja reklamacije (zamena za novi ili povraćaj novca)\nPoštovani,Uslovima korišćenja definisana su pravila pri kupovini koja obezbeđuju kvalitet naše usluge i zadovoljstvo kupaca.\nUgears.rs garantuje za kvalitet svojih proizvoda. Svi proizvodi su originalne robne marke i odgovaraju specifikaciji navedenoj na sajtu. U slucaju odstupanja od navedene specifikacije ili defekta obavezujemo se da Vam proizvod zamenimo, a sve troškove zamene snosi Ugears.rs. Potrebno je da proizvod vratite u originalnom pakovanju sa računom. Garancija ne važi u slucaju defekta nastalog kao posledica neodgovarajuće upotrebe.


U SARAJEVU POČELO SUĐENJE ZA SREBRENICU | Institute for War and Peace Reporting\nZajedno sa Ratkom Mladićem i ostalima, okrivljeni je navodno sudelovao u zaveri čiji je cilj bio da se, nakon pada Srebrenice, ubiju vojno sposobni Bošnjaci.\nU Sarajevu je ove sedmice počelo suđenje jednom oficiru vojske bosanskih Srba, koje se tiče srebreničkog masakra počinjenog 1995. i koje je pre pet meseci Haški tribunal prepustio bosanskom sudu za ratne zločine.\nObaveštajni oficir Zvorničke brigade Vojske Republike Srpske (VRS), Milorad Trbić, trebalo je da se na optuženičkoj klupi nađe zajedno sa nekolicinom drugih vojnih i policijskih zvaničnika bosanskih Srba, i to po optužbama koje se tiču ubijanja 8,000 bošnjačkih muškaraca i dečaka u Srebrenici tokom 1995.\nTrbić je prvobitno optužen zajedno s Ljubišom Bearom, Vujadinom Popovićem, Ljubomirom Borovčaninom, Vinkom Pandurevićem i Dragom Nikolićem, koji se terete za ratne zločine i zločine protiv čovečnosti, uključujući i genocid, te zaveru da se počini genocid; kao i sa Radivojem Miletićem i Milanom Gverom, koji su optuženi za ubistvo, progone, prisilno razmeštanje i deportaciju.\nMeđutim, mesec dana pre no što je suđenje u julu ove godine počelo, njegova je optužnica odvojena od ostalih.\nU optužnici protiv Trbića navodi se kako je on sa nekolicinom ostalih – uključujući i odbeglog optuženika za ratne zločine Ratka Mladića, te generala Radislava Krstića – sklopio sporazum o ubijanju vojno sposobnih Bošnjaka iz Srebrenice koji su se predali ili su bili zarobljeni nakon pada te enklave.\nU aprilu 2004., Krstić je postao prva osoba koja je proglašena krivom za pomaganje i podsticanje genocida u Srebrenici.\nTrbić je optužen i za učešće u organizovanom pokušaju prikrivanja ubistava ponovnim ukopom leševa ekshumiranih iz masovnih grobnica.\nU aprilu 2005. predao se Tribunalu i izjasnio kao nevin.\nSarajevski su se zvaničnici u prvi mah usprotivili Trbićevom transferu u bosanski sud, tvrdeći da su zabrinuti za njegovo duševno zdravlje i napominjući da bi to moglo biti rizično po njega ili druge.\nMeđutim, u odluci od 27. aprila, sudije Tribunala su odbacile te argumente i saopštile da Trbić treba da bude poslan u Bosnu zbog svog „relativno niskog“ nivoa odgovornosti za zločine koji su 1995. počinjeni u Srebrenici.\nSuđenje pred bosanskim Vijećem za ratne zločine u Sarajevu počelo je 8. novembra, tako što su tužioci u kratkim naznakama izložili svoj slučaj.\n„Ovde smo da bi smo dokazali ulogu jedne osobe u [srebreničkoj] tragediji“, rekao je prošle sedmice u svojoj uvodnoj reči međunarodni tužilac Kvaj Hong Ip (Kwai Hong Ip).\nTužilaštvo će pokušati da dokaže da je Trbić bio upoznat sa time da su se dešavala sistematska pogubljenja bošnjačkih muškaraca i dečaka, te da je vršio zadatke u cilju obezbeđivanja uslova za efikasno ubijanje.\nOčekuje se da će se prvi svedoci optužbe pred sudom pojaviti 27. novembra.


RRA: Ne smemo postati Severna Koreja - Istinomer\nLarisa Ranković 18. 12. 2013.\n„Savet Radiodifuzne agencije nikada ne nastupa kao cenzor, to je jedna od osnovnih tački našeg delovanja“, rekao je episkop Porfirije Perić, predsednik Saveta RRA, na sednici Odbora za kulturu i informisanje na kojoj je usvojen izveštaj o radu za 2012. godinu ovog tela. On je dodao da su zakonske odredbe i procedure koje regulišu rad RRA takve da se stiče utisak sporosti u njihovom radu, ali da je istovremeno evropska praksa u ovoj oblasti protiv „prekih sudova“, da se podrzumeva pravo emitera čiji se rad kritikuje da o svom radu pruži objašnjenje ili uloži žalbu.\nPerić je ovo rekao reagujući na primedbe poslanika DSS Siniše Kovačevića da RRA sporo reaguje na „kaljugu medijske scene“. Kovačević u to ubraja i to što se TV Pink u svojim programima „bezočno obračunava“ sa predsednikom DS Draganom Đilasom, primitivizam rijaliti programa, ali i obilje turskih serija koje, kako kaže, uvode nove turske reči u srpski jezik. Vladika Porfirije i Goran Karadžić, zamenik predsednika RRA, naglasili su u više navrata tokom diskusije na sednici Odbora, da su protiv mešanja u uređivačku politiku medija, ali da su u slučajevima grubog narušavanja profesionalnih standarda, kao što su kampanje TV Pink protiv Dragana Đilasa ili lista Blic, reagovali.\nO tome da je na programu prvog programa RTS-a za devet meseci emitovano devet sati programa iz kulture (od čega je tri i po sata bilo posvećeno dodeli nagrade „Oskar“), a druge TV stanice sa nacionalnom frekvencijom daleko manje (ili ni malo), Karadžić kaže:\n„Mediji nemaju obavezne kvote u pogledu dužine trajanja programa iz kulture. Možda se to može regulisati zakonom, ali se plašim da bi nas to pretvorilo u Severnu Koreju. Druge evropske televizije imaju potrebu da promovišu kulturu, kod nas to, nažalost, nije slučaj. Pošto nemamo kvote, ako TV emiter pusti i trideset sekundi programa iz kulture, on je svoju kvotu ispunio.“\nMirjana Dragaš, poslanica SPS, tvrdi da postoji potpuno opravdan utisak javnosti o nedelovanju RRA, i da se postavlja pitanje čime se 79 zaposlenih u ovoj instituciji bavi, kao i zbog čega ona ne traži proširenje svoje nadležnosti.\n„To govori o odnosu države prema medijskoj sceni, ali i o samozadovoljnosti RRA“, rekla je Mirjana Dragaš.\nNedavne opomene koje je Radiodifuzna agencija uputila B92 i TV Vojvodina, a koje su izazvale pažnju javnosti i kritike profesionalnih udruženja, nisu bile tema komentara koje su članovi Odbora za kulturu i informisanje upućivali predstavnicima RRA. Podsetimo, RRA je ocenila da je novinar RTV-a Laslo Tot pokazao „neprofesionalni, pristrasan i neobjektivan pristup“ intervjuišući predsednicu Kosova Atifete Jahjagu.\n„Autor je protivno profesionalnim pravilima, propustio da potpitanjima reaguje na očigledne neistine koje je izrekla gđa Atifete Jahjaga,“ kaže se, između ostalog, u saopštenju regulatornog tela.\nTakođe, RRA izrekla je opomenu Radiju B92 zbog toga što je u emisiji „Mentalno razgibavanje“ narušila „dostojanstvo ličnosti i funkcije“ predsednika Srbije Tomislava Nikolića. Kako je ocenila RRA, taj radio je prekršio obaveze iz Opšteg obavezujućeg uputstva o ponašanju emitera, koje se odnose na zabranu „ekstremizma i uvredljivog govora“. Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) i Asocijacija nezavisnih elektronskih medija ocenili su da je opomena Saveta Republičke radiodifuzne agencije RTV Vojvodine i Radiju B92 zadire u uređivačku politiku. To je, kako navodi NUNS, nespojivo sa ovlašćenjima tog regulatornog tela. U saopštenju NUNS navodi da posebno brine odluka RRA da se bavi sadržajem pitanja i analizom odgovora u intervjuu, jer ako to postane praksa, Srbija će imati cenzora.\nGoran Karadžić mediji RRA Vladika Porfirije