NSZ: Srbija blizu evropskog proseka po stopi nezaposlenosti - Niške vesti\nAutor: N1/Beta u Društvo 19. oktobra 2017.\nStopa nezaposlenosti u Srbiji je 11,8 odsto što je najmanje u poslednjih 20 i više godina, izjavio je u Nišu direktor Nacionalne službe za zapošljavanje Zoran Martinović\n– Na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje sada je 622.000 ljudi, što je u odnosu na isti period prošle godine manje za devet odsto, istakao je Martinović na Sajmu zapošljavanja organizovanom u okviru Foruma naprednih tehnologija.\n– Za prvih devet meseci više od 200.000 lica prijavljeno je na obavezno socijalno osiguranje, a prethodno su bili na našoj evidenciji. Broj zaposlenih povećan je za 2,4 odsto u odnosu prvih devet meseci prošle godine, rekao je Martinović.\n– Radimo na tome da budžet za aktivne mere zapošljavanja bude naredne godine nešto veći. Ove godine iznosio je 2,8 milijardi dinara, plus 550.000 dinara za mere zapošljavanja osoba sa invaliditetom, rekao je Martinović.\n– Narednih nekoliko godina u Nišu će biti završeni pogoni četiri velike kompanije, a nakon toga očekuje se da broj nezaposlenih bude smanjen za 7.000, kazao je on.


Srbija: Od večeras u kafiće samo sa kovid propusnicom 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n23.10.2021. / 22:49\nOčekuje se da će se interesovanje građana za izdavanje zelenih digitalnih sertifikata povećati od ponedjeljka, kada počne kažnjavanje.\nNajnovija odluka Kriznog štaba i Vlade Srbije za borbu protiv korona virusa, na osnovu koje u ugostiteljskim objektima ne može da boravi niko ko nema zelenu kovid propusnicu, na snazi je od 22 časa danas.\nZelena kovid propusnica znači da ste ili vakcinisani protiv korona virusa (da nije prošlo više od sedam mjeseci od drug doze), da imate negativan PCR test (ne stariji od 72 sata), negativan antigenski test na korona virus (ne stariji od 48 sati) ili da ste preležali kovid u periodu do sedam mjeseci.\nTakođe, donijeta je odluka da će kovid propusnica biti validna i u slučaju pozitivnog testa na antitijela (IgG), ne starijeg od tri mjeseca i urađenog u laboratoriji u javnoj svojini.\nPriznavaće se i digitalni zeleni sertifikati iz zemalja EU i drugih država sa kojima Srbija ima sporazum o priznavanju vakcinacije ili preležane bolesti. Očekuje se da će se interesovanje građana za izdavanje zelenih digitalnih sertifikata povećati od ponedjeljka, kada počne kažnjavanje.\nZa ulazak u restorane u kojima se služe hrana i piće poslije 22 sata, novi dokument može da se nosi odštampan na papiru ili u telefonu, i oba načina će biti prihvatljiva. Ukoliko se osoba naknadno vakciniše ili testira, nema potrebe da ponovo vadi dokument, jer će se sve promjene očitati preko njegovog QR koda.\nMjera je stupila na snagu večeras od 22 časa, a od ponedeljka počinje kažnjavanje za one koji nemaju neku od navedenih potvrda.


Gradnja rudnika zlata "Čukara Peki" počinje 2020. godine | Nova Ekonomija\nGradnja rudnika bakra i zlata Čukaru Peki kod Bora počeće 2020. godine i planirano je da bude završen 2022. godine.\nTo je izjavio projekt menadžer u kompaniji Rakita eksplorejšn Bor Veljko Ćulafić.\n"Ovo je jedna od najvećih investicija u Srbiji, imaćemo oko 590 miliona dolara ulaganja do 2022. godine i još 457 miliona od 2022. do 2037, kada se planira završetak eksploatacije rudnika", rekao je Ćulafić na 8.međunarodnoj konferenciji o mineralnim resursima u Srbiji.\nRakita će, kako je rekao, zapošljavati direktno oko 600 radnika i još 300 radnika koji će raditi kao podizvođači.\n"Po nekoj proceni oko 450 miliona dolara će biti naš doprinos koji će platiti putem poreza i rudne rente, to ide u budžet Srbije i deo gradu Boru", rekao je Ćulafić.\nKaže da će operativni troškovi te kompanije iznositi oko 100 miliona dolara godišnje.\n"Taj projekat je među 30 top projekata kada je reč o proizvodnji bakra i stavlja Srbiju na mapu svetskih proizvođača bakra", naveo je Ćulafić.\nKaže da će proizvodnja koncentrata bakra biti primarni proizvodi i napomenuo da u tom nalazištu ima i zlata.\n"Nadamo se da ćemo (kada je reč o bakru) u budućnnosti sarađivati sa RTB-om Bor", dodao je Ćulafić.\nPodsetio je da je taj projekat počeo istraživanjima još 2012. godine.\nRakita je u februaru dobili dozvolu za eksploataciju, a započeti su radoavi i na studiji predizvodljivosti, kao i analizi donjih zona rudnih nalazišta.\nĆulafić kaže da ta kompanija već u privatnom vlasništvu ima oko 80 odsto kupljene zemlje i da su do sada ukupno iskopali 220.000 metara kubnih zemlje i uložili u bušenje više od 60 miliona dolara. Samo ove godine izbušeno je 24.000 metara kubnih.\nGeneralna direktorka u kompaniji Rio Tinto Minerals, na projektu Jadar kod Loznice, Marni Finlejson je rekla da je to značajno nalazište i podsetila da je reč o novom mineralu koji i dallje privlaču svetsku pažnju naučnika.\n"Jadar iz Srbije bi mogao bi da snabdeva veliki deo svetskog tržišta odnosno potreba kada je reč o bornoj kiselini i litijuma. Jadar kao mineral zabavlja geologe širom sveta, kažu da nikada nisu videli nesto slično tome".\nOna je istakla da je Rio Tinto puno uložio u razvoj novih tehnologija za taj projekat i angažovao eksperte širom sveta.\n"Uložili smo ogromne resurse i talente, potražnja za litijumom raste, jer je najbolji za snabdevanje energijom".\nFinlejson kaže da će kod Loznice proizvoditi i litijum karbonat za industriju stakla i keramike, kao i za poljoprivredu.\n"To je projekat svetske klase, želimo dugoročno da ga razvijamo,ali moramo to pažljivo da radimo. Želimo da razvijemo rudnik na koji ćemo biti ponosni", poručila je ona.\nTa kompanija je ranije najavila da bi od 2023. mogla da proizvodi kod Loznice oko 10 odsto svetskih potreba za litijumom.\nRio Tinto tvrdi da otpad od jadarita neće biti otrovan, meštani mu ne veruju\nNemačka firma dobila pristup najvećim rezervama litijuma na svetu


Vi ste ovdje:Naslovna/Socijalna pravda\nObilježavanje 16 dana aktivizma\n16 dana aktivizma borbe protiv nasilja nad ženama\nPovodom 16 dana aktivizma borbe protiv nasilja nad ženama organizujemo 02. i 03. decembra različite aktivnosti koje imaju za cilj ukazivanje i informisanje o političko – aktivističkom djelovanju, društvenom angažmanu i ljudskim pravima.\nSonja Lokar: “Mi smo zapravo zatočenici kapitalizma koji se oženio sa patrijarhatom”\nNa feminističkoj kafi „Žene i rad“, koja je održana krajem aprila u Banjalučkom socijalnom centru (BASOC), razgovarali smo sa Sonjom Lokar, profesoricom i političarkom iz Slovenije. Pričale smo o promjenama koje je donio izlazak žena na tržište rada, zašto se…\nFeministička kafa: “Žene i rad”\nSonju Lokar, slovenačku profesoricu, političarku i feministkinju, ugostili smo u Banjaluci u utorak, 26. aprila u banjalučkom socijalnom centru (BASOC).\nMaja Ulićević: “Samohrani roditelji u Republici Srpskoj nemaju nikakva prava”\nKategorija: Socijalna pravda\nSa Majom Ulićević, predsjednicom Udruženja samohranih roditelja „Ponos“ razgovarali smo o tome kako je biti samohrani roditelj, sa kojim se problemima najčešće suočavaju i kakva je podrška države u ostvarivanju njihovih prava.\nOsmomartovski marš: “Ne perite ruke od ženskih prava”\nPovodom Međunarodnog dana žena u Banjaluci je održan Osmomartovski marš „Ne perite ruke od ženskih prava!“. Marš je tradicionalno krenuo od Narodnog pozorišta Republike Srpske, a završio se na Trgu Krajine gdje su prikupljani sapuni za odjeljenje porodilišta na banjalučkom…\nDebata: “Šta su prava bez pravne države?”\nJavna diskusija na temu „Šta su prava bez pravne države?“ , koju je organizovalo Udruženje građana „Oštra Nula“ održana je u srijedu u Muzičkom paviljnonu Staklenac.\nBili su protesti, imamo novi Zakon, šta sad?\nOd 29. decembra 2015. godine u Republici Srpskoj je na snazi novi Zakon o radu, koji je donesen po hitnoj proceduri uprkos protivljenju Saveza sindikata, radnika, radnica i organizacija civilnog društva. Više o ovome možete naći na ovom linku. Kakva…\nPovodom Međunarodnog dana ljudskih prava, 10. decembra, Centar za mlade „KVART“ i Udruženje Prijedorčanki Izvor organizovali su protestnu šetnju glavnom pješačkom zonom i javni skup na glavnom gradskom trgu u Prijedoru. Aktivno učešće i podršku ovom skupu je pružilo Udruženje…\nPoziv za podršku aktivnosti žena sa invaliditetom\nPozivamo Vas da se u četvrtak 03. 12. 2015. godine u 14 časova pridružite ispred Narodnog pozorišta RS u Banjoj Luci odakle će krenuti šetnja koju povodom 3. decembra – Međunarodnog dana lica sa invaliditetom organizuje Mreža žena sa invaliditetom u…


Pokretači #64 Stefan Lalić – Ćao Šećeru / Beograd – The Nutshell Times\nPostanite mecena Pokretača i The Nutshell Times-a preko Patreona ili pomozite jednokratnom donacijom preko PayPala!\nĆao Šećeru je jedna od mojih poslastičarnica u Beogradu koja se specijalizuje za veganske kolače sa smanjenim sadržajem šećera. Stefan, koji sa svojom suprugom Jelenom, stoji iza cele priče je fascinatan sagovornik koji se bavio najrazličitijim stvarima, od fudbala, preko pisanja do copy-writinga.\nA post shared by Ćao Šećeru (@cao_seceru)\nAbout page Ćao Šećeru\nMoje preporuke za gde lepo jesti i piti u Beogradu\nAko vam se svideo moj razgovor sa Stefanom i interesuju vas ugostiteljstvo i hrana, poslučajte moje razgovore sa pokretačima Cogito Coffee-a iz Zagreba, kao i sjajnih beogradskih mesta kao što su New Balkan Cuisine, Mandarina, Ispeci Pa Reci, Burger House, Užitak i Re-Bon.\nPostanite mecena Pokretača i The Nutshell Times-a preko Patreona ili pomozite donacijom preko PayPala!\nPratite Pokretače i na iTunesu, TuneIn i Stitcheru i slušajte nove epizode na Radioaparatu svakog ponedeljka od 16h.\nSrdjan Garcevic December 17, 2019 Belgrade, Beograd, cao seceru, dorćol, fitness, podcast, podkast, Pokretači, pokretači podcast, poslastičarnica, posna hrana, posna poslastičarnica, Serbia, Srbija, vegan, veganska hrana, veganska poslastičarnica\nPrevious Previous post: Pokretači #63 Tijana Grumić / Beograd\nNext Next post: How Ivan Meštrović brought the Kosovo Myth to life


Milošević: Milanović me iznenadio, treba paziti na javnu reč – Srbija NAŠA Zemlja\nMilošević: Milanović me iznenadio, treba paziti na javnu reč\nby srbijanasazemlja March 30, 2021, 10:00 pm 1.2k Views\nMilošević je komentarišući verbalne napade predsednika Zorana Milanovića na lidere vladajuće većine rekao da ga je Milanović iznenadio.\n“Predsednik je jedna vrsta ustavnog ombudsmana koji treba da se založi za to da uvek štiti slabije, da štiti ljudska prava, da ne dopusti da u društvu prevlada ili proklija mržnja… Ovi nastupi su sve suprotno tome”, rekao je Milošević za Dnevnik HTV-a.\nOn je podsetio da je Milanović ranije sarađivao sa liderom SDS S Miloradom Pupovcem, kojeg u poslednje vreme kritikuje, te podsetio da je Milanović “ne tako davno” rekao za Pupovca da je “čovek bez mrlje”, prenosi Hina.\n“Kako god bilo, predsednica ili predsednik Vrhovnog suda biće izabrani glasovima većine u Hrvatskom saboru na predlog predsednika koji je ustavni predlagač. Dakle, saradnja je nužna i jedino moguće rešenje”, poručio je Milošević.\nUpitan da li se Milanović stavlja u poziciju šefa opozicije, kao što je to rekao premijer Andrej Plenković, Milošević je rekao da je Milanović “definitivno glasniji od opozicije”.\nHrvatska javnost se danima već suočava sa verbalnim “prepucavanjem” između Zorana Milanovića s jedne i premijera Andreja Plenkovića, HDZ-a i poslanika i lidera SDS S Milorada Pupovca s druge strane.


- Važni su putevi, bili oni veliki ili mali, da dovodimo investitore, da biste vi otvarali svoje firme, da imamo više radnih mesta i veće plate - poručila je Brnabić okupljenim građanima na otvaranju nove saobraćajnice.\nKako je rekla, u poslednje četiri godine izgrađeno je više autoputeva nego u poslednjih 35 godina.\n- U poslednje četiri godine izgrađeno je 160 kilometara autoputeva, da ne kažem koliko je lokalnih saobraćajnica urađeno, koje su važne za građane svake opštine, a do kraja godine završićemo još oko 30 kilometara autoputeva - istakla je Brnabić.\nUloženo 400 miliona dinara\nOna je rekla da je obilaznica važna, pre svega, zbog bezbednosti žitelja, odnosno izmeštanja teretnog saobraćaja van samog Bavaništa, jer su nesreće sa smrtnim ishodom bile česte.\n- Nastavićemo ovako da radimo, na svakom projektu kao da je najveći, jer je to važno za bolji kvalitet života svih građana - podvukla je premijerka.\nPregovori sa 21 investitorom\n- Svaki put kada razgovaram sa predsednikom Aleksandrom Vučićem o investicijama i infrastrukturnim projektima, on mi da jednu poruku, misli na Banat, podigni Banat na noge. To je savet koji mi je dao, posao koji ji je preda mnom i jedan od prioriteta vlade - rekla je Brnabić.


Šta je dobro za regeneraciju organa - Zdrava i prava\nZa jetru se sigurno zna da se obnavlja. Njene ćelije žive oko 150 dana, nakon čega stare zamene nove i jetra može da nastavi da obavlja svoju funkciju izbacivanja otrova iz organizma. Za srce se mislilo da se ne regeneriše, da ceo život imamo “isto” srce, ali istraživanja su dokazala da pumpa organizma može da se obnovi i to tri do četiri puta u toku života. Koža se obnavlja na 28 dana, kostima treba oko 10 godina, crvena krvna zrnca žive oko četiri meseca, ćelije creva se obnavljaju na svaka tri do četiri dana, a što se moždanih ćelija tiče, one se ne regenerišu i to što smo dobili rođenjem, dobili smo.\nPostoji širok spektar prirodnih jedinjenja koja regenerativno deluju na nerve. Studija iz 2010. godine objavljena u “Rejuvenation Research” kaže da kombinacija borovnice, zelenog čaja i karnozina (nalazi se u svinjetini, junetini, ribi) pomaže nervnu i regeneraciju matičnih ćelija kod životinja sa neurodegenerativnim bolestima.\napigenin (jedinjenje koje se nalazi u celeru, peršunu, artičokama)\nPostoje i druge supstance koje pomažu ozdravljenju nerava popravljajući omotač nervnog vlakna mijelina. I muzika i zaljubljivanje utiču pozitivno na regeneraciju i oporavak neurona.\nGlicirizin je jedinjenje koje se nalazi u korenu sladića i koji se prema jednoj studiji pokazao kao odličan stimulans u regeneraciji kod životinja kod kojih je hirurški odstranjivan deo jetre. Druge supstance koje pomažu regeneraciji jetre su:\nvitamin E (tofu, spanać, badem, seme suncokreta, avokado, škampi, riba, maslinovo ulje, brokoli, bundeva i tikva)\nŠTA POMAŽE PANKREASU\nBeta ćelije prozvode insulin u pankreasu. Sa sledećim jedinjenjima je uspešno eksperimentisano kako bi se pomoglo dijabetičarima:\nkurkumin (koren kurkume)\nsulforafan (klice brokolija, kelj, prokelj, kupus, karfiol)


САКРИВАЛИ ТИЈЕЛО ДА БИ УЦЈЕЊИВАЛИ СРПСКУ - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nSAKRIVALI TIJELO DA BI UCJENjIVALI SRPSKU\nBANjALUKA, (SRNA) – Međunarodna komisija za nestala lica (ICMP) godinama je prikrivala da su posmrtni ostaci pukovnika Avde Palića, komandanta Žepačke brigade Armije RBiH koji je nestao u septembru 1995, pronađeni još 2001. godine u masovnoj grobnici u okolini Rogatice, kako bi vlasti Republike Srpske držala pod stalnim političkim pritiskom, piše “Pres”.\nList je u posjedu povjerljivog dopisa OHR-a od 29. januara 2007. godine u kome je Peter Bas Baker, tadašnji zamjenik visokog predstavnika, u ime Komisije Vlade Republike Srpske za rješavanje sudbine nestalog Palića, tražio od direktorke ICMP-a Ketrin Bomberger da DNK uzorke Palićevih srodnika ciljano uporedi sa neidentifikovanim tijelima ekshumiranim u novembru 2001. godine u Vragolovima, selu nadomak Rogatice.\nU tom dopisu aludira se na mogućnost da je Palićevo tijelo davno pronađeno, ali da još nije identifikovano, a to je, kako će se kasnije pokazati, i bila istina, jer je u avgustu 2009. godine otkriveno da su njegovi posmrtni ostaci sve te godine bili u mrtvačnici u Visokom, što govori da su vlasti Srpske punih osam godina bile primoravane da rade uzaludan posao.\nNekadašnji direktor Policije Repubike Srpske Dragomir Andan vjeruje da je u zavjeru međunarodne zajednice bio direktno uključen tadašnji uticajni zamjenik visokog predstavnika Rafi Gregorijan.\nOn tvrdi da je Gregorijan, preko ovog slučaja, želio da vlast drži pod stalnom tenzijom da bi sebi osigurao novi mandat u OHR-u.\n“Sve te godine cilj nije bio ponalaženje tijela, nego je to za njih bilo odlično političko sredstvo pritiska na vlasti Srpske. Ovaj slučaj se koristio u toj mjeri da je kod razgovora o reformi policije jedan od uslova bio i otkrivanje Palićevog tijela. Savršeno dobro su znali da tijelo ne može biti pronađeno, jer je bilo u mrtvačnici, pa im je to bio sjajan adut za razne ucjene”, rekao je Andan.


Potpisan sporazum o saradnji između turističkih organizacija Trebinja i Budve -\nĆurić je podsjetio da su Trebinje u 2019. godini posjetili turisti iz 94 zemlje kada je zabilježeno oko 100.000 noćenja, kao i prošle godine, istakavši značaj toga.\n“Ubijeđen sam da ćemo potpisivanjem današnjeg sporazuma da poboljšamo turističku sezonu u Trebinju i Budvi”, istakao je Ćurić.\nCarević je rekao da je želja opštine Budva i grada Trebinja da zajednički nastupaju prema svjetskim tržištima i turističkim destinacijama, istakavši da ga današnji sporazum raduje jer je riječ o narodu iste vjere.\n“Ekonomsko povezivanje je nešto na čemu treba da baziramo budućnost i samo ekonomski povezani možemo biti jači. Teritorija Budve je 60 odsto turističkog proizvoda Crne Gore i to je potencijal koji treba iskoristiti”, istakao je Carević.\nDirektor Turističke organizacije grada Trebinja Mirjana Putica rekla je da je današnjim protokolom izražena saglasnost obje strane o potrebi unapređenja međusobne saradnje u turizmu i ugostiteljstvu, kroz razmjenu znanja i pozitivnih iskustava u poslovanju turističkih organizacija Trebinja i Budve.\n“Izražavamo uvjerenje da je saradnja i partnerstvo u obostranom interesu te da će doprinijeti budućem uspješnijem razvoju i pozitivnim ekonomskim i drugim benefitima po obje lokalne zajednice”, rekla je Putica.\nDirektor Turističke organizacije opštine Budva Nemanja Kuljača rekao je da će se saradnja dvije turističke organizacije nakon potpisivanja protokola dodatno razvijati u pravcu razmjene iskustava iz oblasti turizma ali i promocije i organizacije zajedničkih događaja koji će oplemeniti turističke ponude Trebinja i Budve.\n“Nema sumnje da će prijateljstvo i saradnja naša dva lijepa grada u budućnosti biti još ljepša bolja i kvalitetnija”, rekao je Kuljača.


10 najboljih hotela u blizini: Piazza Salotto - TripAdvisor\nNajbolji hoteli u blizini: Piazza Salotto, Pescara\nPiazza Della Rinascita, 65122, Pescara, Italija\nČitajte komentare o: Piazza Salotto\n272 hotela su u krugu od 50 km od: Piazza Salotto\nFiltrirajHoteli50 km od lokacije Piazza Salotto\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 587 hotela u Pescara\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 587 hotela u Pescara\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 587 hotela u Pescara\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 587 hotela u Pescara\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 587 hotela u Pescara\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 587 hotela u Pescara\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 587 hotela u Pescara\n0,5 km od: Piazza Salotto\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 587 hotela u Pescara\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 587 hotela u Pescara\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 587 hotela u Pescara\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 587 hotela u Pescara\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 587 hotela u Pescara\n2,2 km od: Piazza Salotto\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 587 hotela u Pescara\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 587 hotela u Pescara\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 587 hotela u Pescara\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 587 hotela u Pescara\nBr. 17 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 587 hotela u Pescara\nBr. 18 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 587 hotela u Pescara\nBr. 19 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 587 hotela u Pescara\nBr. 20 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 587 hotela u Pescara


Umesto manifesta - Društvo arhitekata Novog Sada - DaNS\nNaslovnaO DruštvuKonkursiManifestacijeIntervjuiČasopisIn English\tNaslovna Vox architectum Umesto manifesta\tUmesto manifesta\tTekst: DaNS\t12. jul 2012.\tŽelimo da se bavimo arhitekturom u Srbiji. Uprkos višegodišnjem trendu opadanja u svim delovima građevinske industrije, želimo da verujemo da je vreme da se govori, piše i radi na unapređenju stanja u arhitekturi, odnosno unapređenju stanja u gradovima Srbije.\nTrudićemo se da\nobjasnimo investitorima i developerima da projekat nije tek još jedan u nizu\ndokumenata koje moraju da prilože da bi dobili dozvolu za gradnju. Zalagaćemo\nse za princip da se ni jedna kuća ne može izgraditi bez učešća arhitekata.\narhitekte da se bave arhitekturom, ali i da deluju kroz postojeće ili nove\nstrukovne institucije i organizacije. Pomoći ćemo studentima da se spremaju za\nrešavanje kompleksnih inženjerskih problema koji ih očekuju u praksi, umesto da\nizučavaju samo rubna područja arhitektonskog delovanja. Podržaćemo sve javne\nmanifestacije, konferencije i izložbe koje se ozbiljno bave arhitekturom i\nizuzetno bogate tradicije i visokih dometa jugoslovenske arhitekture druge\npolovine XX veka, kao i savremenih evropskih i svetskih primera, promovisaćemo\nprincip dobrog projektnog rešenja kao ključnog za ukupan kvalitet nekog\nprostora, objekta ili naselja. Samo kvalitetan plan ili projekat, uz\ninsistiranje na kvalitetu i u svim ostalim fazama - izvođenju radova,\nprimenjenim materijalima, nadzoru i kontroli - može da na kraju procesa\ngrađenja da dobar rezultat, odnosno proizvod (stan, zgradu, naselje) koji će\nnaći svoje mesto na tržištu.\nda se veliki i značajni graditeljski poduhvati realizuju javno, a da rokovi za\nizradu konkursnih rešenja ili projekata ne budu apsurdno kratki. Na taj način, kroz\nstručno nadmetanje i učešće javnosti, dobijaće se mnogo kvalitetnija nova naselja\nili javni prostori - ujedno i lepši, funkcionalniji, bolje izvedeni i\ndugotrajniji. I značajno jeftiniji, naravno.\nZalagaćemo se za\nprimenu savremenih tehnologija i novih materijala. Kao dokaz da je to moguće,\npodsećamo da je ovo zemlja koja je nekada imala građevinsku operativu svetskog\nnivoa. Promovisaćemo napredne i energetski efikasne sisteme, kao i poznata i\nproverena rešenja prefabrikacije.\nU kontekstu energetske\nefikasnosti objekata, ukazivaćemo da se najveće uštede i najveći dobitak u\nkomforu mogu ostvariti upravo primenom kvalitetnih arhitektonskih rešenja, od\norganizacije osnove i forme objekta, do arhitektonskih detalja i\nmaterijalizacije. Urbanističko planiranje može suštinski da unapredi ili\nupropasti energetsku efikasnost jednog objekta ili čitavog naselja.\nje razlika u ceni između vrhunskog arhitektonskog rešenja i besprizorno lošeg,\npretvorena u procenat ukupne cene izgrađenog kvadratnog metra, potpuno\nzanemarljivo mala. Insistiraćemo na ozbiljnom pristupu u početnoj (projektnoj )\nfazi, kako bi se prepoznali i prevazišli svi očekivani problemi i realno\nsagledala celokupna investicija, a na kraju dobio proizvod koji je tržišno\nkonkurentan i istovremeno kvalitetan i primeren. Rezultati - posledice\ngraditeljskog delovanja, dobrog ili lošeg, uvek su znatni i traju veoma dugo, a\nmenjaju se teško.\nprincipe promovisaćemo kroz javne nastupe, tekstove, razgovore i radionice, ali\ni kroz arhitektonsko delovanje - konkursna rešenja, planove, projekte i\nnaravno, izvedene objekte.\nPrethodni tekst nije samo spisak lepih želja -\narhitekti koji stoje iza Centra za arhitekturu pokazali su, tokom više od deset\ngodina rada, da je moguće baviti se arhitekturom u Srbiji. U situaciji da od\nsamog početka rade kao autori, ali i da razrađuju sopstvena rešenja do\nizvođačkih detalja, mogu se pohvaliti da je najveći deo projekata koje su\nuradili i izveden. O arhitekturi su učili radeći veliki broj konkursnih radova\n- od kojih su mnogi nagrađeni, ali i uporno slušajući zvanična ili sasvim\nneformalna predavanja, putujući, pišući i govoreći o svom radu ili o temama za\nkoje im se činilo da su značajne. Komunicirali su i sarađivali su sa nekim od\nnajpoznatijih svetskih arhitekata, neke i nagovorili ili da dođu ili rade\nkonkretne projekte u našoj sredini. Mnogo puta su okupili malu, ugroženu i\nsvadljivu arhitektonsku zajednicu - nekada oko ozbiljnih tema, a često i sasvim\nveselim i bezbrižnim povodom. Još uvek veruju da uporan i pošten rad uvek\ndonosi rezultate. Uz neophodnu dozu minglovanja, naravno. Osnivači centra za arhitekturu\nsu: Vanja Petrović, Goran Petrović i Darko Polić Novi Bečej - konkurs za idejno arhitektonsko rešenje parternog uređenja parka\tOKO ARHITEKTURE - Fotografija u arhitektonskom stvaralaštvu\tUsvojena deklaracija o osnivanju Komore arhitekata Srbije (KAS)\tStavovi ::\tIvan Antić\tTamo gde postoji fenomen prirode teško je napraviti fenomen arhitekture


Izvor: B92, 01.Dec.2020, 19:56\nOsječka vazdušna luka biće prva u Hrvatskoj s koje će poletati i sletati dronovi te bi trebalo da postane regionalni centar za prevoz tereta dronovima. Plan je to bugarskog startapa "Dronamics", koji razvija i upravlja bespilotnim teretnim letelicama i koji želi da pozicionira Osijek kao jednu od 5 ključnih luka za dronove u Uniji. Prvi ugovor već je potpisao s operaterom italijanske luke >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << Breša.\n"Partnerstvo s 'Dronamics-om' ključno je za nas u ovo kritično vreme velike potražnje za vazdušnim prevozom uzrokovane pandemijom koronavirusa, ali kada imate način premeštanja tereta bez putovanja s njim, distributivni lanci postaju otporni na zatvaranja", kaže Rokaseka.\nDavor Forgić, direktor Zračne luke Osijek u izjavi za regionalni avio-portal ZamaAero potvrdio je da zna za bugarski projekat. Ugovor je, navodno, već potpisan.\n"Na ovom projektu smo radili u velikoj tajnosti. Hteli smo nišu gde ćemo biti prvi, te gde ćemo iskoristiti upravo nove tehnologije koje otvaraju velike mogućnosti. Ovo je velika prilika za Osijek u kojoj vidimo budućnost naše vazdušne luke u okruženju velikih", kaže Forgić.\nZamaAero navodi da bi prve cene prevoza tereta bile manje od 3 evra po kilogramu na letovima do Berlina, Basela, Milana, Catanije, Athene, Buchureste i Varšave, a manje od četiri evra na letovima do Barselone, Osla, Helsinkija, Stockholma i Londona.\nSvilen Rangelov, suosnivač i izvršni direktor firme "Dronamics", kaže da želi u Evropi, gde dronovi koji imaju doseg do 2.500 kilometara već sada jednim letom mogu preći celi kontinent i gde ima više od 3.000 zračnih luka i pista, zakoračiti u nove prilike koje je otvorila EU sa sinhronizovanom regulativom.\n"EU i EASA pokazali su izuzetno regulatorno vođenje na polju vazdušne mobilnosti i srećni smo što smo pronašli tako sjajne aerodromske partnere koji će raditi s nama na pioniru ove nove tehnologije", kaže Rangelov.\nOsječka vazdušna luka, ako se planovi "Dronamics-a" ostvare, postala bi prvo središte za prevoz tereta dronovima u Hrvatskoj, ali i u regionu. Pet ključnih, regionalnih luka, kako je zamislio bugarski startap, bile bi Lijež u Belgiji, gde se nalazi evropsko sedište Alibabe, Breši u Italiji, gradovima Ševde u Švedskoj i Sejnejoki u Finskoj. Preko njih bi "Dronamics" pružao svoje usluge kurirskim službama, dostavljačkim službama, poštama, e-trgovini i drugima. Bio bi usmeren na poslovne korisnike, a oni bi pak kroz tu mrežu imali doseg do 300 miliona potencijalnih korisnika.\nUnija, naime, planira od 1. januara 2021. da počne da primenjuje prvi jedinstveni EU propis o bespilotnim letelicama. "Dronamics" je već najavio da će na temelju te nove, sinhronizovane regulative, zatražiti odobrenja za početak operativnog poslovanja do kraja iduće godine. Ostalih 30 vazdušnih luka bi se nadovezale na tu mrežu.\nStartap "Dronamics", koji su 2014. osnovali su braća Rangelov, ekonomista i vazduhoplovni inženjer, razvio je i prototip drona koji planiraju da koriste. Reč je o teretnoj bespilotnoj letelici s fiksnim krilima, koju zovu Crni labud i koja ima kapacitet od 350 kg i domet do 2.500 kilometara.\n"Radimo s nekoliko najvećih dostavljačkih službi kako bismo svojim kupcima pružili kapacitet prevoza, kao i s nizom ključnih igrača direktno na više prilagođenih rešenja", zaključuje Rangelov.


Srbija do kraja godine završava dio „Turskog toka“, Srpska sljedeća – Top Portal\npetak 29 maja 2020 / 20:12\nSrbija do kraja godine završava dio „Turskog toka“, Srpska sljedeća\nMinistar energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić rekao je danas da ima informacije da Srbija treba već do kraja godine da završi najveći dio gasne mreže na izgradnji gasovoda „Turski tok“, te da je Republika Srpska sljedeća na redu.\n„To je veliki projekat kojim će se baviti Republika Srpska. Vidim gasifikaciju kao jedan zajednički projekat. Srbija je na to potpuno spremna. Nadamo se da neće biti nekih novih problema i prepreka u realizaciji tog gasovoda“, rekao je Đokić Srni u Beogradu, gdje učestvuje na Ekonomskom samitu Srbije.\nOn je rekao da je za Srpsku od velike važnosti razvoj zajedničkih energetskih projekata sa Srbijom, a jedan od njih je izgradnja hidroelektrana na Drini, te podsjetio na projekte izgradnje hidroelektrana na gornjem toku Drine – „Buk bijela“, „Foča“ i „Paunci“.\n„Poznato je da smo mi u jednoj fazi bili krenuli sami, ali evo sada smo se zajedno sa Srbijom usmjerili ka realizaciji tih projekata, za koje vjerujem da će biti veoma uspješno ostvareni i da će to biti jedan od preokreta u pogledu ukupne ekonomske saradnje Republike Srpske, jer prvi put dobijamo zajedničke objekte, dobijamo velike investicije koje zajedno realizujemo“, rekao je Đokić.\n„Biće to jedno novo veliko iskustvo za nas, ali i snažna poruka ljudima i u Srpskoj i Srbiji da radimo zajedno na obezbjeđenju razvoja“, rekao je Đokić.\nKada je riječ o gasifikaciji Republike Srpske, Đokić je rekao da ona treba da se izvrši priključenjem na „Turski tok“ i da jedan krak gasovoda treba da se odvoji i da ide kroz Republiku Srpsku, koja je to i planirala u svojoj strategiji.\n„Gasna mreža je neophodna Republici Srpskoj, gasifikacija područja Srpske treba da se proširi osim dijela koji sada ima, Zvornik, dijelovi Istočnog Sarajeva. Nekoliko naših privrednih kolektiva već koriste gas, to je prije svega najviše `Alumina`“, kaže on.\nĐokić je dodao da je Bijeljina „na pragu“ da zaokruži gasni projekat i pusti gas u Bijeljini. „Infrastruktura na nivou grada je završena i radi se sada pri kraju priključni gasovod od Šepka do Bijeljine“, rekao je on.\nTakođe, istakao je da je važno da se poveća obim stranih investicija i da je za Srpsku veoma značajno što je pitanja energetskog razvoja stavila gotovo na prvo mjesto.\n„Jako je važno da su pogledi usmjereni na Republiku Srpsku na način da poštuju Srpsku i da je prihvataju kao svog partnera. Mi sada tu partnersku ulogu moramo samo da dokažemo i kroz ovakve skupove, ali i kroz praktičan rad gdje ćemo realizovati ono o čemu govorimo“, rekao je Đokić.\n„Želimo proizvoditi novu energiju, nove kilovat-časove, a pritom želimo da budemo dio svijeta, da u okviru opštih politika i mi funkcionišemo, da ne dođemo u sukob sa njima i da energetska tranzicija bude proces kroz koji normalno prolazi i Republika Srpska“, istakao je Đokić.\n„Za nas je veoma važno da predstavimo Republiku Srpsku kao mjesto sigurnih investicija. Mi već imamo Zakon o stranim investicijama koji štiti stranog investitora, kao i domaćeg“, rekao je Đokić, ističući da je važno da se poveća obim stranih investicija, te da je Republika Srpska na to veoma spremna i ima ne samo politiku, nego i konkretne inicijative.\n„Smatram da je za nas od velike važnosti da sve promjene koje ćemo učiniti budu jedan vid sigurnosti za ljude, da to bude nada za mogućnost boljeg i kvalitetnijeg života ovdje i za opstanak ljudi na ovim prostorima“, istakao je Đokić.\nNaveo je da je na skupu bilo riječi o tome da je Srbija veoma pogođena odlivom stanovništva, da su velike migracije, ne samo u Srbiji ili BiH i Srpskoj, nego su migracije zahvatile svijet.\n„Mi gradove moramo pripremati za to da budu u funkciji prihvata tog stanovništva koje teži danas da živi u gradovima ili oko velikih gradova ili većih centara. I Srpska ima nekoliko takvih većih centara“, rekao je Đokić.\nDodik: Izbori obesmišljeni jer Bošnjaci uskraćuju Srbima pravo na političko predstavljanje


2H4S Fest2H4SadminSeptember 8, 2017 March 9, 2022\n2Hot4Stage FEST 2022\n⚬ RE:AKTIVACIJA ⚬\nSa velikim zadovoljstvom vas obaveštavamo da će se u martu 2022. godine održati Hip Hop Festival – 2HOT4STAGE FEST!\nFest predstavlja najprepoznatljivije regionalno okupljanje umetnika objedinjenih Hip Hop delatnosti na jednom mestu.\n,,Reaktivacija”, ovogodišnji lajtmotiv festivala, za nas predstavlja najpre duhovni, pa i kulturno umetnički preporod. U vreme epidemije globalnih razmera, nikada nismo bili svesniji važnosti platforme za razmenu, ali i snage zajedništva i sinergije svih poklonika ulične kulture.\nČvrsto verujemo da ćemo ove godine, jasnim motivom i ideologijom kojom se vodimo, inspirisati umetnike da svojim zdravim stavovima, idejama i stvaralačkim duhom zajedno doprinesemo stvaranju nekog boljeg društva, okrenuto vrednostima koje negujemo.


Lavrov prekinuo novinara BBC-a u pola rečenice, pa poručio: Ne zanimaju me oči Zapada – Otvoreno\nIzvor: 17.06.2022, 9:00 17.3k Views\nŠef ruske diplomatije Sergej Lavrov je u intervjuu BBC-u rekao da Rusija nije izvršila invaziju na Ukrajinu, već je proglasila specijalnu vojnu operaciju jer nije imala apsolutno nikakav drugi način da objasni Zapadu da je uvlačenje Ukrajine u NATO zločin.\nIntervju ruskog ministra spoljnih poslova izazvao je veliku pažnju svjetske javnosti, pa i korisnika društvenih mreža koji su pronašli i jedan zanimljiv momenat.\nNaime, Rozenberg se u jednom trenutku dotakao i dvojice zarobljenih Britanaca koje je sud u Donbasu kao plaćenike osudio na smrt, zajedno sa Marokancem.\nRozenberg je istakao da je “u očima Zapada Rusija odgovorna za sudbinu zarobljenih stranaca”, na šta ga je Lavrov prekinuo usred rečenice i odgovorio:\n“Uopšte me ne zanimaju oči Zapada. Mene zanima samo međunarodno pravo. Prema međunarodnim zakonima, plaćenici nemaju ista prava kao i vojnici. Tako da, šta god da je u očima Zapada, da budem iskren – nije bitno”, rekao je on.


Bajdenovo podizanje tenzija je, kaže dr Srđa Trifković, retorička drama namenjena američkoj javnosti i — pretnja praznom puškom.\nKako kaže Trifković, spoljnopolitički urednik američkog časopisa „Kronikls“, reč je o „dimnoj zavesi“ od koje će, na kraju balade, ispasti da se tresla gora, a rodio miš\nZašto Amerika podiže tenzije?\n– Na ovo gledam kao na pretnju praznom puškom, jer je u širem, geostrateškom smislu, fokus američke globalne strategije definitivno na prostoru Indopacifika, imajući u vidu da je američki establišment prepoznao Kinu kao jedinog istinskog globalnog takmaca. Takođe, krajem novembra sam bio u Americi i u Vašingtonu sam sreo ljude koji su upoznati sa prilikama u ovom drugom ešalonu birokratskog analitičkog aparata, koji smatraju da je zaoštravanje odnosa sa Rusijom više teatralna, pomalo koreografisana predstava, nego istinska pretnja – navodi Trifković.\nOn dodaje da nikome ne pada na pamet da ulazi u rat sa Rusijom zbog Ukrajine, pogotovo što ta zemlja nije deo odbrambene strukture za koju bi SAD, Velika Britanija ili NATO u celini bili u obavezi da je brane od eventualne ruske agresije.\n– A što je najvažnije, svima je jasno da Putin takvu tobožnju agresiju uopšte i ne planira, pa je ovde više reč o jednom retoričkom zaoštravanju koje, pritom, nema naročitu supstancu – smatra Trifković.\nOn je uveren da će sa evropske strane sigurno biti pokušaja da se takav retorički zalet spreči.\n– Evropi to ne treba u trenutku kada Britanci i Francuzi teže zaoštravanju međusobnih odnosa, a energetska kriza Evrope je došla do tačke u kojoj čak ni Zeleni u novoj nemačkoj ’semafor koaliciji‘ više neće moći da koče ’Severni tok 2‘, jer je dovedeno u pitanje funkcionisanje nemačkog energetskog sistema. I konačno, mada ne i najmanje važno, u globalnom smislu zaoštravati odnose sa dva suparnika istovremeno, Kinom na istoku i Rusijom na zapadu, krajnje je neuputna strategija i toga su američki planeri svesni – ocenjuje Trifković.\nZaoštravanje namenjeno konsolidaciji domaće javnosti\nNa pitanje da li je Bajdenova poruka pre upućena domaćoj javnosti nego Rusiji, istoričar je jasan:\n– Uvek je kroz istoriju zaoštravanje na spoljnom planu bio oblik rešavanja unutrašnjih problema, a ja sam ponovo imao priliku da se uverim u duboku podeljenost američkog društva po čitavom nizu kulturnih i moralnih pitanja. Ali, ukoliko Amerika nastavi konfrontaciju sa Rusijom u Evropi i basenu Crnog mora, a istovremeno pokušava da suzbije Kinu kroz novu vojnu strukturu, koja uključuje Australiju i Veliku Britaniju, doći će u fazu imperijalne prenapregnutosti, tim pre jer govorimo o sili koja je dostigla neverovatnih 30.000 milijardi dolara federalnog javnog duga. Kada još saberemo i dugove saveznih država, gradova i lokanih organa, dolazimo do neverovatnih 200.000 milijardi dolara.\nZaoštravanje je, kako kaže, namenjeno konsolidaciji domaćeg javnog mnjenja.\n– Iz nedavne ankete vidimo da oko 65 odsto Amerikanaca sada smatra Kinu za pretnju, što znači da je implantacija teze o spoljnoj pretnji uspešno sprovedena. Kina, naravno, ima ambicije regionalne sile, ali joj ne pada na pamet da ulazi u sukob sa SAD. Dakle, ovo je predstava delimično namenjena domaćem javnom mnjenju, a delimično je i odraz jedne latentno rusofobne tendencije u američkom Stejt departmentu. Ta tendencija je naročito bila izražena u vreme Donalda Trampa, kada je birokratski aparat Stejt departmenta ’torpedovao‘ njegove pokušaje poboljšanja odnosa sa Rusijom. To smo videli u histeričnoj reakciji američkog establišmenta posle samita sa Putinom u Helsinkiju 2018. godine – primećuje Trifković.\nDa li Amerika sprema nove sankcije\nKomentarišući Bajdenovu izjavu da „priprema set sveobuhvatnih i smislenih mera“ koje će „Putinu otežati da sprovede ono čega se ljudi plaše da će uraditi“, Trifković kaže da je Bajden to rekao sa očiglednom implikacijom da je reč o eventualnoj ruskoj invaziji Ukrajine.\n– Te invazije neće biti i Putin je ne planira, ali ako Vašington hoće da nametne nove sankcije Rusiji, to će uraditi pod izgovorom navodnog ilegalnog i skrivenog pomaganja donbaskih snaga od strane Ruske Federacije, što naravno može da bude samo plod nekih kvaziobaveštajnih konstrukcija. Dakle, ukoliko je Bajden naumio da proglašava nove sankcije, to će verovatno biti sprovedeno kroz neku kampanju dezinformacija, poput one koja je propratila i sam početak sukoba u Donbasu, kada su Rusi optuživani da su angažovali svoje regularne snage. To naravno nije bila istina, isto kao što je i mit o ruskom uplitanju u američke izbore od početka bila nameštaljka i konstrukcija naručena od strane kampanje Hilari Klinton, za koju je ceo establišment koji je gurao tu priču pune dve godine od početka znao da je lažna – objašnjava Srđa Trifković.\nKako je saopštio Kremlj, video-konferencija Putina i Bajdena mogla bi da bude održana 7. decembra, a pomoćnik ruskog predsednika Jurij Ušakov rekao je da će glavna tema biti pitanje širenja NATO-a na istok, kao i situacija vezana za raspoređivanje oružanih snaga SAD koje predstavljaju pretnju za Rusiju.\nFrankenštajn stisnuo zube , pazi da ih ne polomiš senilac !


Uspešan nastup Srbije na Sajmu knjiga u Moskvi - Ministarstvo kulture i informisanja\nNa nacionalnom štandu Srbije na ovogodišnjem Sajmu knjiga u Moskvi, koji se održava od 5. do 9. septembra, izložena su dela domaćih savremenih pisaca, kao i dela posvećena našoj srednjovekovnoj umetnosti, kulturi i tradiciji.\nRuskoj publici premijerno je predstavljena zbirka pripovedaka Danila Kiša „Grobnica za Borisa Davidoviča“, nedavno prevedena i objavljena na ruskom jeziku. Posetioci su imali priliku da se susretnu i sa delima Borislava Pekića, Vaska Pope, Miodraga Pavlovića, Ivana V. Lalića, kao i Milorada Pavića na čiju je bistu u Moskvi, tokom sajma, delegacija Republike Srbije predvođena pomoćnicom ministra za savremeno stvaralaštvo i kreativne industrije Ivanom Dedić, položila cveće.\nNa sajamskim forumima posebnu pažnju publike privukli su razgovori sa piscima Vladanom Matijevićem i Nikolom Vujčićem, a u tematskim diskusijama skrenuta je pažnja na savremeni srpski roman, dramu i poeziju.\nDeo štanda Srbije posvećen je autorima koji su učestvovali i pisali o Prvom svetskom ratu: Vladislavu Petkoviću Disu, Petru Kočiću, Milutinu Uskokoviću i Milutinu Bojiću, kao i obeležavanju aktuelnih godišnjica naših klasika Miloša Crnjanskog, Desanke Maksimović i Alekse Šantića.\nProgram je obuhvatao i prezentaciju sajma knjiga u Beogradu čije je aktivnosti ruskoj publici predstavio dr Zoran Avramović, predsednik Odbora sajma knjiga.\nRepublika Srbija se na moskovskom Sajmu knjiga predstavlja pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture i informisanja, a u organizaciji Univerzitetske biblioteke „Svetozar Marković“, kao programskog i Privredne komore, kao tehničkog realizatora.


Društvo i ekonomija: I farmeri kažu krajem godine neće biti mleka - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nI farmeri kažu krajem godine neće biti mleka\nUdruženje proizvođača mleka Srbije upozorilo je danas da će se naša zemlja do kraja godine suočiti sa ozbiljnom nestašicom sirovog mleka i pokoljem krava.\nFarmeri sve više odustaju od proizvodnje koja je dovedena na "rub održivosti", upozorili su predstavnici udruženja koje proizvodi trećinu sirovog mleka u Srbiji.\nMlekari ukazuju da je taj segment primarne poljoprivredne proizvodnje ugrožen pre svega zbog drastičnog poskupljenja stočne hrane usled dugotrajne suše, kao i "trogodišnje nebrige prema proizvodnji mleka".\nPredsednik Upravnog odbora Udruženja proizvođača mleka Srbije Ljubiša Jovanović kazao je na konferenciji za novinare da su primarni proizvođači, pre svega mali, prinuđeni na prinudan pokolj goveda zbog gubitka koji se akumulira već tri godine unazad.\n"Kad je cena koštanja litra mleka bila 42 dinara, otkupna cena je bila 25 dinara po litru, a kada se cena koštanja popela na preko 50 dinara, mi smo od prerađivača dobijali 36 dinara", istakao je Jovanović, dodajući da se na osnovu toga može zaključiti da je ukupan gubitak "dramatičan".\nOn je napomenuo i da su proizvođači juče sa Imlekom postigli dogovor da otkupna cena mleka bude povećana za tri dinara, sa 36 na maksimalnih 39 dinara po litru, ali i da cena "daleko zaostaje" od proizvodne cene sirovog mleka.\nU Udruženju, čiji članovi imaju 40.000 goveda, ističu i da su cene stočne hrane na tržištu dostigle nagli rast, pa je za samo mesec dana cena kukuruza skočila sa 20 dinara na 29 dinara, soje sa 42 na 71,5 dinara, a cena sojine sačme sa 40 dinara na 71 dinar.\nPrema rečima Jovanovića, očekuje nas dalji pad proizvodnje sirovog mleka i da "ne zna kakva nam je perspektiva", napominjući i da ne zna kakva će biti situacija na rafovima, jer to zavisi od prerađivača.\nČlan UO Udruženja proizvođača mleka Srbije Radislav Čobanin kazao je da su farmeri i pre suše upozoravali na to da "im je dogorelo do nokata", ali nisu ozbiljno shvaćeni.\nOn je rekao da se beleži trend konstatnog smanjenja grla, jer je i proizvodnja mleka kao svaki drugi biznis - "ako nemate plus, nećete to ni raditi".\nČobanin je naglasio da su proizvođači svesni težine situacije u kojoj se Srbija nalazi i imaju strpljenja, ali i istakao da je preraspodela cena mleka od polica do njih nepravedna i ide u koriste prerađivača i trgovaca.\nPredstavnici Udruženja su podvukli da postoji želja aktuelne vlade da im pomogne, ali je pitanje koliki je manevarski prostor s obzirom na stanje u javnim finansijama.\n"Nećemo tražiti novac, ali nam je potrebno da održimo našu proizvodnju kako bi naša deca pila naše mleko", poručili su oni i dodali da su za oporavak sektora i povećanje proizvodnje potrebne godine i stabilna agrarna politika, koja će obezbediti predvidljive uslove poslovanja.\nMoguće nestašice juče je najavio i direktor beogradskog Imleka Slobodan Petrović, koji je rekao da će njegova kompanija to pokušati da prevaziđe uvozom iz svojih pogona van zemlje.\nPrimarni proizvođači, nažalost, nemaju takvu "rezervnu varijantu".


Leskovački pesnici obeležili Evropski dan jezika - Dnevnik Juga\nPočetna / DOGAĐAJI / Leskovački pesnici obeležili Evropski dan jezika\nIna Dendić 30/09/2019\tDOGAĐAJI, DRUŠTVO, KULTURA, Leskovac, Vlasotince Ostavi komentar\nEvropski dan jezika (26.9) bio je tek dobar izgovor da se okupe pesnici iz Leskovca i Vlasotinca, i da svoje druženje začine stihovima.\nU Galeriji Biblioteke, u petak, 27.9, tražila se stolica više, i sa pažnjom su se slušale pesme i priče, čiji su autori te večeri bili prisutni. Njihova čitanja i recitali nagrađivani su aplauzima i odobravanjem, što nam je još jednom posvedočilo da Vlasotince ima odnegovanu publiku, koja voli da dođe i isprati interesantna literarna dešavanja.\nOvom prilikom želimo da iskažemo posebnu zahvalnost profesorici Suzani Pešić, koja je radila sa ovom talentovanom grupom, i njenoj kolegenici i saradnici u ovom nastojanju da se jače prigrli lepa pisana reč, Ivani Pavlović. Priznanje ovim putem iskazujemo i Ireni Petrović, profesorici srpskog jezika u osnovnoj školi „Braća Milenković“, koja je dovela grupu svojih učenika iz Donje Lomnice i Šišave.\nPrethodni Obeležena godišnjica smrti leskovačkog boema Tome Zdravkovića\nSledeći Nema više kioska na raskrsnici kod Tehnološkog – Leskovac uskoro dobija spomenik palim borcima u ratovima od 1991. do 1999.


Čuvati tradiciju Sarajevsko-romanijskog korpusa - FILTER\nBoračka organizacija Istočno Novo Sarajevo obilježila je danas 30 godina od formiranja Prve sarajevske mehanizovane brigade i Sarajevsko-romanijskog korpusa Vojske Republike Srpske.\nParastos poginulim borcima služen je u Crkvi Svetog velikomučenika Georgija na Vracama, nakon čega su položeni vijenci i cvijeće kod centralnog krsta Vojničkog groblja Vraca.\nGradonačelnik Istočnog Sarajeva Ljubiša Ćosić izjavio je da se danas obilježava dan formiranja Prve sarajevske mehanizovane brigade i prisjeća na slavu Sarajevsko-romanijskog korpusa Vojske Republike Srpske.\n“Najzaslužniji su oni koji danas nisu među živima i koji su za odbranu Republike Srpske položili svoje živote. Srećom, oni koji su ostali živi znaju šta znači dati više od 1.000 dana svog života za odbranu ovog naroda. Na nama koji smo tada bili djeca ostaje obaveza da čuvamo tradiciju Sarajevsko-romanijskog korpusa”, rekao je Ćosić.\nGradonačelnik Istočnog Sarajeva je podsjetio da je srpski narod u proteklih 100 godina stradao samo zbog činjenice da je neprestano bio pod pritiskom velikih sila koje su pokušavale ugroziti srpski identitet i ono što su Srbi stvarali.\n“Jedina istina su životi koji su dati za odbranu Republike Srpske. Možemo imati milion različitih gledišta i baviti se u svim segmentima života različitim stvarima, ali je ona istina neupitna – a to je stvaranje Republike Srpske životima ljudi koji su bili pripadnici ove brigade. Treba poslati poruku da je na ovom mjestu prije 30 godina stvarano Srpsko Sarajevo i Republika Srpska i odavde je sve krenulo”, kaže Ćosić.\nPočasni general Vojske Republike Srpske Blagoje Kovačević je podsjetio da je Sarajevsko-romansijski korpus formiran odlukom Glavnog štaba Vojske Republike Srpske 22. maja 1992. godine od nekoliko starješina koji su prethodno službovali u Četvrtom korpusu bivše JNA i rezervnog sastava koji je tada bio na području Srpskog Sarajeva.\nOn je naveo da su vojnici Sarajevsko-romanijskog korpusa savladali sve izazove koji je donio početak rata, te se odbranili od dvije muslimanske ofanzive.\n“Od jeseni 1992. godine Sarajevsko-romanijski korpus stasao je u respektabilnu vojnu formaciju i pristupio planskom izvođenju borbenih dejstava. Tokom čitavog rata djelovao je u odbrani oko Sarajeva. Dijelovi Korpusa đelovali su prema Visokom, Varešu, Ivan sedlu. Takođe je 1993. godine izvedena brilijantna operacija Lukavac93` kada je muslimanska vojska dovedena do pred čin kapitulacije”, rekao je Kovačević.\nKovačević je podsjetio da se tada umiješao NATO i djelovanje međunarodne zajednice u potpunosti se okrenulo protiv Republike Srpske i do kraja rata djelovala je na strani muslimansko-hrvatske koalicije.\nOn je ukazao da se značaj Sarajeva i Sarajevsko-romanijskog korpusa vidi iz današnje perspektive jer se i dan danas vodi politička borba a Srbi su opstali i ostali na prostoru koji im je pripao po Dejtonskom mirovnom sporazumi i izgrađuju svoj novi grad.\nPredsjednik Boračke organizacije Istočno Novo Sarajevo Dragiša Tuševljak prisjetio se vremena stvaranja Prve sarajevske mehanizovane brigade, ističući da je ova formacija imala isključivo imala odbrambeni karakter.\n“Kroz brigadu je prošlo oko 5.000 srpskih boraca, a imali smo i boraca drugih nacionalnosti i bila je postavljena tako da zaštiti sprski narod i srpsku teritoriju. Prvenstveni zadatak je bio da obezbijedi komunikacije Lukavica- Pale i Lukavica-Trnovo. Brigada je podnijela velike žrtve ima li smo 618 poginulih saboraca”, rekao je Tuševljak.\nTuševljak je podsjetio da se Prva sarajevska mehanizovana brigada uspješno odbranila tokom akcija 1992, 1993. i 1995. godine i nanijela velike gubitke borcima takozvane Armije BiH i specijalnoj jedini “Crni labudovi” na lokalitetima Očeve Vode, Trebević i Kijevo.\nProgram obilježavanja 30 godina od formiranja Prve sarajevske mehanizovane brigade i Sarajevsko-romanijskog korpusa Vojske Republike Srpske počeo je izložbom ratnih fotografija u Kulturnom centru Istočno Novo Sarajevo, gdje je upriličena i svečana akademija.\nPrethodna Na sajmu zapošljavanja predstavilo se 15 kompanija\nSledeća Bitka na Paštriku – herojstvo vojnika koji nisu popustili ni u najtežim okršajima


PREDLOG ZAKONA O ORGANIZACIJI I NADLEŽNOSTI DRŽAVNIH ORGANA U SUZBIJANJU ORGANIZOVANOG KRIMINALA, TERORIZMA I KORUPCIJE: Predlog zakona predviđa formiranje jedinice unutar MUP koja će biti nadležna za suzbijanje korupcije, a predviđeno je i otvaranje posebnih odeljenja viših javnih tužilaštva i viših sudova koja će se baviti takvim slučajevima. Ove institucije imaće odeljenja u četiri grada, a tužilačkim odeljenjima biće omogućeno da oforme udarne grupe koje će se baviti određenim predmetima. Svi zaposleni moraće da prođu posebnu obuku, koju će sprovoditi Pravosudna akademija u saradnji sa drugim institucijama\nPredlog zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala, terorizma i korupcije predviđa niz promena u policiji, sudovima i odeljenjima tužilaštva kako bi se efikasnije borili protiv korupcije.\nPredlogom zakona je predviđena i saradnja Tužilaštva sa različitim državnim organima - Poreskom upravom, Upravom za javne nabavke, Agencijom za borbu protiv korupcije, Direkcijom za imovinu, Upravom za sprečavanje pranja novca, Agencijom za privredne registre, Republičkim geodetskim zavodom. Svi oni moraju da odrede jednog službenika za vezu zarad efikasnijeg dostavljanja podataka.\nNovi zakon predviđa formiranje jedinice unutar MUP koja će biti nadležna za suzbijanje korupcije, a predviđeno je i otvaranje posebnih odeljenja viših javnih tužilaštva i viših sudova koja će se baviti takvim slučajevima.\nOve institucije imaće odeljenja u četiri grada, a tužilačkim odeljenjima biće omogućeno da oforme udarne grupe koje će se baviti određenim predmetima. Svi zaposleni moraće da prođu posebnu obuku, koju će sprovoditi Pravosudna akademija u saradnji sa drugim institucijama.\nIzveštaj EU o napretku Srbije uglavnom je bio pozitivan, a jedna od stavki koja nije dobila pozitivno mišljenje upravo je borba protiv korupcije. Predlog zakona koji je trenutno pred poslanicima u Narodnoj skupštini donosi se po hitnom postupku upravo na zahtev Brisela.\n"Ključna stvar kada je reč o tužilaštvu je volja da se svi slučajevi korupcije koji su ispitani ili o kojima se mogu naći neka saznanja da se dovedu do kraja. Dakle da se obuhvate optužnicama svi ljudi koji su odgovorni i za koje postoje dokazi, a to je nešto što ni jedan zakon ne može da reši, dakle to je nešto što u praksi može da se dokaže, da li takva spremnost da se radi svoj posao postoji ili ne", navodi Nemanja Nenadić iz Transparentnosti.\nImenovani funkcioneri i zaposleni u državnim institucijama i ubuduće će morati da pre stupanja na dužnost Agenciji za borbu protiv korupcije dostavljaju potpune i tačne podatke o svojoj imovini i imovini supružnika i vanbračnog partnera, kao i maloletne dece, ukoliko žive u istom domaćinstvu.\nIzvor: Vebsajt B92, 15.11.2016.


Grdžaliju pozdravlja ideju da se u okivru nastavka dijaloga razmatra pitanje ekonomije, ističući da ekonomska saradnja može da bude mehanizam približavanja Kosova i Srbije, ali i izgradnje budućnosti i pomirenja.\n„Sa Srbijom će uvek biti dijaloga i potrebe da se vodi dijalog. Što pre se shvati značaj dijaloga, puno problema će se rešiti i u tom kontekstu meni je drago da će se pričati o ekonomskoj saradnji“.\nIako smatra da ima mnogo otvorenih pitanja po pitanju ekonomske saradnje između Beograda i Prištine, Grdžaliju smatra da posebnu pažnju treba posvetiti tome kako eliminisati trgovinske barijere, rešiti probleme oko dokumenta, te omogućavati slobodu kretanja roba, usluga i ljudi.\n„Kroz eliminisanje postojećih barijera povećavamo atraktivnost za investitore koji će ulagati, ne samo u Srbiju, na Kosovo, nego u celom regionu. Tako da ja jednostavno podržavam ovaj dijalog. Mislim da nije bilo razloga da bude ta pauza, ali na kraju krajeva nikad nije kasno da se priča i da se rešavaju problema“, kazao je on“.\nDijalog je, kaže, jedini put koji vodi i Kosovo i Srbiju ali i čitav zapadni Balkan ka EU.\nNa pitanje ima li nade da će se nakon ukidanja takse trgovinska saradnja između Kosova i Srbije vratiti na isti nivo na kojem je bila pre uvođenja, Grdžaliju kaže da je „ekonomska saradnja i trgovina kao voda, koja pronalazi svoje puteve“.\n„Danas je glavni indikator za unutrašnje poslovanje smanjenje troškova i ako mi uvozimo sirovine iz Evrope, mi samo za transport plaćamo pet puta skuplje nego što to košta u Srbiji. U tom kontekstu saradnja Srbijom ima svoju prošlost, ima jezik i ja se nadam da, ako mi rešavamo neke političke probleme, ekonomska saradnja će biti još veća nego što je bila do sada. Mi moramo shvatiti jednu stvar da je glavni imenik svih problema, svega ovoga, politiziranje svega ovoga što povezuje Prištinu i Beograd, bilo ekonomski, bilo obrazovano, bilo kulturološki. Trebamo sve ove sektore ili segmente depolitizirati i tek odna će sigurna budućnost pripasti svima nama“.\nNa pitanje da li očekuje da Srbija promeni svoj pristup prema uvozu robe sa Kosova koji je bio znatno niži u odnosu na uvoz robe iz Srbije na Kosovo, on kaže: „Ako je dogovor onda mora da bude takav da će pružiti „win win efekat“ sa obe strane i u tom kontekstu, znam da postoje određene trgovinske barijere, znam da tu ima puno izazova".\nMeđutim, kaže Grdžaliju, da to nije problem samo između Kosova i Srbije, već naglašava da isti preoblemi postoje između Bosne i Crne Gore, Srbije i Makedonije, između Albanije i Makedonije i Grčke.\n„Jednostavno, takav je Balkan“, kaže Grdžaliju ali naglašava da je „daleko bolje sto puta razgovarati nego sat vremena ratovati“.\nEkonomija je samo jedna od tema o kojoj će sutra u Briselu razgovarati predsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijer Kosova Avdulah Hoti. U okviru nastavka dijaloga pod posredstvom EU, srpski i kosovski zvaničnici će razmatrati i pitanje nestalih i raseljenih lica.\nDijalog se održava nakon dvadest meseci pauze.


Piratske partije i pokreti\nPreko ramena > Fokus > Piratske partije i pokreti - Slobodno i anonimno\nSlobodno i anonimno\nAutor Uroš Nedeljković 2011/2/9 : Tekstovi istog autora\nAfera Vikiliks je na naslovne strane svetskih medija iznedrila Džulijena Asanža kao frontmena Vikiliks portala, koji je napravljen sa idejom da objavljuje škakljiva dokumenta koje vlade svetskih sila ne žele da podele sa svojim građanima i šire. Međutim, nije Vikiliks sam u toj ideji. Iza ove ideje krije se kakofonija raznih pokreta, aktivista i haktivista (hakeri aktivisti) čije ideje još uvek traže teorijsko udžbeničko zaokruživanje. Ovom prilikom osvrćemo se na pokret Piratskih partija.\nOvaj društveni pokret nazvan „pokret za slobodnu kulturu“ ima dublji istorijat. U poslednjoj dekadi nastali su pokreti koji se bore za slobodu informacija, ali i njihovu zaštitu - kada su pojedinci u pitanju, dakle, zaštitu privatnosti. Time se konkretno bave piratske partije u svetu, čiji je glavni cilj reforma Zakona o autorskim (i srodnim) pravima i patentima. Kako je to definisao Kristijan Engstorm iz švedske piratske partije, razlog za to je što zaštita autorskih prava u današnjem smislu ugrožava „zajedničko kulturno nasleđe“ i dodaje da „niko ne može slušati ili gledati muzičke ikone kao što je to Elvis Presli, a da pri tom ne plati za to. Umetnici kao Presli su deo šire kulture i uticali su na mnoge muzičare i generacije koje su došle.“\nO karakteru informacija\nPojava ličnih računara radikalno je transformisala ekonomsku prirodu informacije. Pre sedamdesetih godina prošlog veka informacija je bila uglavnom fizički objekat, dakle, parče papira, gramofonska ploča, rolna filma... Čitava industrija je bila zasnovana na prodaji informacija u fizičkom obliku. Kada su se pojavili kompjuteri informacije su se promenile njihovom digitalizacijom. Materijal se mogao da se umnožavti beskonačan broj puta i da se, kasnije, Internetom distribuira do najšire publike. Naravno, kada je u digitalnoj formi, informaciju je skoro nemoguće kontrolisati ili se to odvija uz značajne napore. Piratski pokreti za upravo zalažu da informacije postanu javno dobro, a države se trude da informacije što bolje kontrolišu.\nS druge strane, ovi pokreti se zalažu za veću privatnost na internetu. Kompanije poput Gugla i Fejsbuka su zasnovane na biznis modelu sakupljanja informacija o svojim korisnicima na osnovu kojih svojim oglašivačima omogućavaju da lako ciljaju publiku. Međutim, sakupljanje podataka je posao i državnih službi i po rečima Alistera Dejvidsona iz pokreta „Sloboda i solidarnost“: „Vikiliks je ključni deo 'pokreta za slobodnu kulturu', jer je napao na bastione privatizovanih informacija.“\nCela ideja je u stvari borba za „slobodne“ nasuprot „vlasničkim“ informacijama, a po filozofijama ovih pokreta, sve informacije moraju biti „slobodne“ tj. javno dostupne, osim privatnih informacija pojedinaca u cilju zaštite privatnosti. Drugim rečima, niko nema pravo da korisničke informacije sakuplja, obrađuje i u krajnjem slučaju – ekonomski eksploatiše.\nZanimljivo je da, ako pratimo Asanža i neke piratske pokrete u svetu, videćemo da iza mnogih od njih stoji zajednica koja je nastala iz hakera i krakera. Skandinavske zemlje su bile poznate po svojim hakerima i hakerskim grupama osamdesetih i devedesetih, a toga se naročito sećaju oni koji su tih godina koristili piratski softver. Da li je vikinško poreklo ovih naroda razlog za bunt, to ne možemo bez detaljnije analize saznati, ali činjenica je da je prva Piratska partija je nastala u Švedskoj 2006. godine.\nNakon Švedske, piratske partije nastajale su u Austriji, Danskoj, Finskoj, Nemačkoj, Irskoj, Holandiji, Poljskoj i dalje redom. Ove partije se mogu podeliti na aktivne i registrovane. Neke su i jedno i drugo, dok je na primer srpska aktivna, ali neregistrovana. Takođe, piratske partije negde rade kao udruženja građana, ali aktivno sarađuju sa regularnim partijama, kao što je to primer u Mađarskoj, gde je saradnja nevladine organizacije sa partijom „Politika može biti drugačija“ (Lehet Más a Politika). To je, zapravo, stranka liberalnih zelenih i jedna je od četiri partije koje su u mađarskom parlamentu sa 16 poslanika.\nU nekim državama je pokrenuta inicijativa za osnivanje Piratske partije na primer u Kolumbiji, Venecueli, Peruu i Južnoj Koreji. U Kini, u kojoj vlada jednopartijski sistem, takođe postoji inicijativa i biće zanimljivo pratiti dalji rad na eventualnom osnivanju.\nPrvoosnovana partija u Švedskoj je na prvim izborima osvojila oko 35.000 glasova. Tada nisu ušli u nacionalni parlament, ali su zato 2009. godine osvojili dva poslanička mesta u Evropskom parlamentu, što je bila vest koju su preneli svi svetski mediji. Na nacionalnim izborima u Švedskoj partija nije uspela da ponovi uspeh sa evropskih izbora i uđe u parlament. Razočaran neuspehom, predsednik partije, Falkvinge, izjavio je da „svaka generacija mora da se izbori za demokratiju. Niko nije rekao da će to biti laka borba.“\nU ovoj izjavi dolazimo i do suštine ovakvih pokreta. Po njihovim rečima to je borba za demokratiju. Naime, na primeru Vikiliksa konkretno smo mogli videti da države tj. njihove vlade ne žele da dele mnoštvo informacija od javnog značaja sa svojim, i ne samo svojim, građanima. Iako su piratski pokreti (odatle i naziv) nastali na osnovu čina „piraterije“ tj. drugačijeg viđenja autorskih prava, brzo su partije prihvatile deljenje informacija u širem smislu, ali uz duboku zaštitu privatnosti.\nPolitičke partije klasičnog tipa, koje su se formirale u današnjem obliku mahom u 19. veku, a svoj procvat doživele u prošlom, nastale su kao logičan odgovor na novonastale prilike za vreme i posle industrijske revolucije. Međutim, današnje partije kao i zakonodavstvo modernih država teško se prilagođavaju potrebama savremenog doba, tj. industrijskoj revoluciji i sveopštoj globalizaciji i digitalizaciji – dobu kada informacija za kratko vreme biva dostupna diljem sveta.\nMeđutim, „piratski“ pokret nije stvar samo političke partije. To je čitava ideja i borba za redefinisanje zakonodavstava, privatnosti, politike, ali i ekonomije i misli. Na primeru suđenja ekipi koja stoji iza sajta The Pirate Bay u Švedskoj, koje su pratile brojne kontroverze oko pritisaka na sud, može se naslutiti koliki je pritisak vlada, u ovom slučaju konkretno vlade SAD, za zaštitu autorskih prava poteklih iz nacionalne industrije zabave. Iako je sajt namenjen samo posredovanju korisnika koji žele da razmene podatke između sebe, administratori sajta su osuđeni i na zatvorsku i na novčanu kaznu (zatvorska je drugostepeno ukinuta).\nU svetlu nedavnih događaja, Piratska partija Tunisa postala je prva u istoriji koja je ušla u vlast – doduše prelaznu vladu. Slim Amamu postao je ministar za omladinu. Inače, aktuelnu krizu pratile su i vesti o prebijanju članova tunižanske Piratske partije u zatvorima.\nIako piratski pokreti dobijaju sve više simpatija i pristalica u svetu, postavlja se pitanje svrsishodnosti piraterije i drugih vidova slobodnog toka informacija. Da li će i kako autorska prava preživeti trubulenciju s početka 21. veka – videćemo. Uvek ostaje pitanje od čega će umetnici živeti, kao i industrija koja stoji iza njih. Direktna posledica piraterije je i učestalost živih nastupa svetskih zvezda.\nS druge strane, privatnost je ozbiljna tema i njome bi trebalo države ozbiljnije da se bave. Sve partije, ne samo piratske. Stiče se utisak da 21. vek tek sada počinje.\nPročitajte i Hakeri i haktivisti ili uticaj Anonimusa na političke događaje


CIPRAS: KOSOVO DOLIVA ULJE NA VATRU! - Avala Info\nGrčki premijer Aleksis Cipras u današnjoj poseti Srbiji rekao da Kosovo doliva ulje na vatru\nNakon današnjeg sastanka sa grčkim premijerom Aleksisom Ciprasom, predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da Srbija i Grčka imaju veoma dobre odnose i da građani Srbije doživljavaju Grčku kao saveznika i prijatelja u politici, ekonomiji i drugim važnim pitanjima. Cipras poručio da najnovije inicijative Prištine ne doprinose perspektivi stabilnosti u regionu već izazivaju destabilizaciju. Ističe da Kosovo doliva ulje na vatru.\n„Grčka je kroz vekove bila naš saveznik i prijatelj u političkim i ekonomskim, i u svim važnim pitanjima. Želimo što je moguće bolje odnose da unapređujemo – trgovinske, odnosne ukupne ekonomske odnose“, kaže Vučić.\n„Verujemo da i vas, koji pružate podršku, Srbija nije obrukala radom u ekonomskoj sferi i drugim sferama života“, rekao je predsednik.\nNavodi da je Ciprasu u tet-a-tet razgovoru rekao s kakvim problemima se Beograd suočava kada je reč o Kosmetu, o formiranju vojske Kosova, ali i kada je reč o taksama od 100 odsto na srpsku robu koje su uvedene suprotno racionalnom ponašanju u 21. veku.\n„Mi smo u forumima EU imali podršku Grčke i izražavam zahvalnost za to“, rekao je Vučić.\n„Mir se mora očuvati“\n„A ja bih na to dodao – da tražimo rešenje da ne bi loše rešenje zateklo nas, jer posle toga, sem plakanja i kukanja, ništa drugo nećemo moći da ponudimo narodu“, rekao je Vučić.\nNaveo je da su u Srbiji uvek negativne reakcije i na pominjanje bilo kakvog sporazuma, i šta god da se dešava o pitanju KiM, „osim ako nismo u predratnom stanju“.\n„Ali neću odustati od traženja kompromisa, a narod će odlučiti. Moje je da se borim za budućnost Srbije, očuvanje mira je posao koji moram da obavim zbog budućih generacija“, rekao je Vučić.\nPredsednik ukazuje na to da je uvek bolje da sporazum postignemo mi i dođemo do bilo kakvog kompromisnog rešenja, nego da loše rešenje pronađe nas. „A po tom pitanju je još gora situacija u Prištini“, rekao je Vučić.\n„Kada svi pričaju o tome da ćemo lako da ostvarimo neke ciljeve oružjem, a ja bolje znam stanje vojske i policije nego bilo ko drugi u zemlji… A pošto to znam, moje pitanje je – ko će biti kriv sutra ili kome ćete da zamerite ako vašeg oca, brata ili dete neko bude vraćao u kovčegu. I tada će Vučić biti odgovoran“, upozorava predsednik.\nTeško je racionalno odgovoriti\nNaveo je da se Beograd danas nalazi u veoma teškoj situaciji, jer je teško dati racionalan odgovor na iracionalne poteze Prištine, poput povećanja taksi od 100 odsto na proizvode iz Srbije.\n„Mi insistiramo na racionalnom odgovoru, ali ne mislim da to ima značaja i da to neko hoće da vidi“, kazao je Vučić i dodao da su ljudi naučili na uzdržanost i racionalno ponašanje Srbije, koja mora tako da se ponaša iako to ne donosi ozbiljnije rezultate u odnosima sa kosovskim Albancima.\nPoručio je da se nada da će EU i SAD izvršiti značajniji pritisak na Prištinu da povuče mere.\n„Mi ćemo gledati da svom snagom čuvamo mir i stabilnost. To je naš posao“, istakao je Vučić.\nPribližavanje Beograda i Atine uz Prespanski sporazum\nVučić je rekao da je sa grčkim premijerom razgovarao o svim važnim regionalnim pitanjima, te da bi za Srbiju bilo veoma važno da se dogovor Atine i Skoplja sprovede u delo.\n„To bi značilo da Republika Severna Makedonija postaje neka vrsta mosta između Srbije i Grčke, a u regionalnom smislu to bi bilo dodatno približavanje Beograda i Atine. Znamo da to nije lako ni jednostavno“, kaže Vučić napomenuvši da Srbija ne želi da se meša u unutrašnje stvari drugih država, već da je to put koji podržava.\nPredsednik je istakao da je prvi put posle više godina trgovinska razmena između Srbije i Grčke porasla za oko devet odsto, a da se očekuje da će ove godine preći 500 miliona evra.\nPrecizirao je da je 10,7 odsto rast uvoza iz Grčke, dok je naš izvoz u Grčku porastao za sedam odsto.\nZato kaže da je važno razgovarati o tome šta, kako i na koji način mogu da se dodatno poboljšaju odnosi dve zemlje.\nPredsednik je naveo da u narednih nekoliko nedelja biti potpuno završen južni krak Koridora 10 i da će vozači iz Grčke kroz celu Srbiju imati auto-put.\n„Problem ostaje pruga, mnogo brža pruga i vozovi – verujem da ćemo to uspeti da rešimo sa Skopljem i Grčkom… Ukoliko se sve dobro završi sa Prespanskim sporazumom, mogli bismo da održimo trilateralu Atina–Beograd–Skoplje, što bi bilo dobro za sve zemlje“, istakao je predsednik.\nDodao je da se danas razgovaralo i o digitalizaciji, o telekomunikacionom sistemu.\n„Ići ćemo na snižavanje cena za telefonske usluge, dok u potpunosti ne ukinemo roming“, rekao je Vučić dodavši da tek predstoje razgovori sa rumunskim i bugarskim zvaničnicima o sportskim temama.\nNaveo je da Srbija sa Bugarskom i Rumunijom organizuje evropsko takmičenje u odbojci i izrazio nadu da će četiri zemlje zajedno uspeti da se izbore oko Evropskog i Svetskog fudbalskog prvenstva.\nZa proleće najavljuje treći visoki savet za saradnju i potpisivanje važnih dokumenata za stratešku saradnju.\n„Srbi su uvek bili i biće prijateljski nastrojeni prema našim grčkim prijateljima i zahvalni na svoj pomoći iz Atine“, naveo je predsednik i grčkog premijera pozvao da češće dolazi u našu zemlju.\nPremijer Aleksis Cipras je rekao da su inicijative Prištine o uvođenju taksi protiv Srbije i BiH ali i pokušaji stvaranja kosovske vojske neprimereni.\n„Imali smo priliku da porazgovaramo o nekim značajnim pitanja – i o poslednjim, najnovijim, neprijatnim dešavanjima na Kosovu, o neprihvatljivim aktivnostima sa strane Prištine o uvođenju taksi protiv Srbije i BiH, ali i pokušaja stvaranja kosovske vojske“, rekao je Cipras.\n„Potrebno je da to kažemo svom snagom, da iskažemo svoj glas i da istaknem da Vučić i Vlada imaju veoma težak posao i ne treba da skrenu sa kursa… Želim da pošaljem poruku osude radnji koje sprovodi Kosovo, koje baca ulje u vatru, želim da podržim Republiku Srbiju na tom putu i naporu da pronađe rešenje“, rekao je Cipras ističući da je perspektiva Srbije da održi stabilnost u regionu.\n„Imamo sporazum posle 30 godina sa susednom zemljom, koja je i vama sused. Makedonija je između Srbije i Grčke. Neće biti preterivanje reći da je to bila država koja je predstavljala sivu zonu između nas i više nećemo imati zid već most između nas. Prespanski sporazum će pomoći da razvijemo što više saradnju kroz investicije, ali pre svega kroz projekte koji će podržati naše povezivanje“, rekao je Cipras.\n„Na taj način ćemo omogućiti da građani i roba brže stignu do Srbije, Soluna, Skoplja“, kaže Cipras ističući da će to imati povoljne posledice po region.\n„Rešenje znači kompromis“\n„Naš stav će biti iskren i održiv i pomagaće rešavanju problema u regionu i ostvarivanju stabilnosti“, istakao je grčki premijer.\n„Nijedno rešenje nije lako. Rešenje znači da postoji sporazum, a to znači postojanje kompromisa, a kompromis znači gubitak i za jednu i za drugu stranu. Niko neće dobiti 100 procenata od onoga što želi. Ali, ako treba da izaberemo između perspektive iznalaženja kompromisnog rešenja i mogućnosti da ne pronađemo rešenje, treba da razmislimo koje su tu posledice i kakvo je naše iskustvo u regionu“, rekao je Cipras.\n„I vi imate takvo iskustvo“, rekao je grčki premijer i nastavio:\n„Između pokušaja da se rešenje nađe i strategije inertnosti, koju neki u regionu često biraju, ja sam za strateški pokušaj pronalaženja rešenja koje može biti teško. Onaj ko to iskreno učini neće izgubiti ništa, a onaj ko ne uradi biće na gubitku“, rekao je Cipras.\n„U tom smeru se treba orijentisati“, dodao je Cipras.\n„Ali ja duboko verujem da mi, balkanski narodi, treba da shvatimo da smo iskusne zemlje i da imamo svoj suverenitet. A ostale zemlje će se pozicionirati zavisno od situacije koja vlada u regionu – jedno je ako ne pokažemo nikakvu zainteresovanost da rešimo ovo pitanje, a drugačije ako budemo odvažni i pokušamo da rešimo situaciju“, smatra Cipras.\nTreba da se orijentišemo u pravcu zaštite naših interesa, obezbeđivanja stabilnosti i saradnje u regionu.\n„To je naše mišljenje, tako se mi krećemo i radujem se što vidim da niz zemalja ima isti stav i što Vlada Srbije ima taj stav. Smatram da je to korisno za stabilnost u regionu“, zaključio je Cipras.\n„Niko neće moći da zaboravi podršku koju je grčki narod pokazao za Srbiju, kada su se dešavala bombardovanja, ali ni mi nećemo zaboraviti solidarnost Srbije u periodu teške ekonomske krize. Međutim, ne oslanjamo se samo na osećanja, već na zajedničku viziju koja se odnosi na saradnju, stabilnost, blagostanje, da pristupimo rešavanju problema kako bi naše zemlje bile bedem pozitivnih dešavanja u regionu“, kaže Cipras.\n„Mi mislimo da to vodi stabilnosti na Balkanu, ali i pokazuje perspektivu Srbije u narednim godinama, a Srbija za nas predstavlja državu od strateškog značaja za bezbednost i stabilnost u regionu“, navodi grčki premijer.\nNakon toga je održana druga sednica Visokog saveta za saradnju Srbije i Grčke, u prisustvu Vučića i Ciprasa.\nCipras danas završava bilateralnu posetu Srbiji, ali ostaje u Beogradu zbog sutrašnjeg sastanka kvadrilaterale, kojem će uz njega i predsednika Srbije, prisustvovati i premijeri Bugarske i Rumunije, Bojko Borisov i Vjorika Dančila.\nPutin 17. januara u Srbiji\nPredsednik Ruske Federacije Vladimir Putin dolazi u Srbiju 17. januara, rekao je Aleksandar Vučić novinarima i najavio otvorene razgovore o svim pitanjima, pa i pismu američkog predsednika Donalda Trampa Hašimu Tačiju.


Epidemije na filmu - dramatične i nerealistične\nMet Dejmon u sceni iz filma "Zaraza"\nSvi znamo da holivudski filmovi nisu stvarni, ali koliko je verodostojan scenario širenja smrtosnonih virusa – kao što je ebola – prikazan u tim filmovima?\nHolivudski film “Epidemija”, iz 1995, govori o fiktivnom virusu nalik na ebolu, koji stiže u Sjedinjene Države iz Afrike. Virus mutira i počinje da se širi u jednom malom gradu. Tu su tajanstveni serum, američki vojni karantin i ideja da se gradić bombarduje kako bi se zataškalo postojanje virusa.\nStručnjak za tropske bolesti, dr Piter Hotez, preko Skajpa kaže za Glas Amerike da je drama u toj vrsti filmova upravo to – drama.\n“Problem sa tim filmovima je što stvaraju lažnu predstavu o tome šta su stvarni rizici kod infektivnih bolesti”.\nJoš jedan egzotični virus je u središtu medicinskog trilera iz 2011 – “Zaraza”. Taj virus počinje kašljem, slede grip i infekcija mozga… i nastaje potpuna panika.\nDr Hotez kaže da javnost treba da bude svesna da su takvi holivudski filmovi samo zabava i fikcija.\n"Oni slabo pokazuju kako se ponašaju infektivne bolesti, na koji način profesionalci u zdravstvu reaguju na infektivne bolesti i kako eksperti za javno zdravlje kontrolišu situacije u vezi sa infektivnim bolestima.”\nHotez zapravo smatra da filmovi o pandemijama donose više štete nego koristi.\n“Ljudi razvijaju strahove koji su neopravdani, a ponekad izmišljena pretnja može da nanese mnogo štete”.\nOn podseća na filmove koji pokazuju kako se fatalne zaraze šire iz istraživačkih centara.\n“U laboratorijama gde se virusi drže pod kontrolom rade visoko-obučeni i izuzetno oprezni ljudi. Nije nemoguće, ali nije ni verovatno, da virus pobegne iz laboratorije”.\nDr Hotez smatra da je verovatnoća izbijanja epidemije ebole u SAD minimalna. Međutim, čak i da bolest dospe u SAD, on kaže da bi mogla da se kontroliše.\n“Da se to dogodi u nekom velikom urbanom centru u SAD, imali bismo veoma drugačiju scenu gde možemo da sprovedemo kontrolu infekcije, gde postoje veoma aktivni Centri za kontrolu bolesti, i vrlo aktivni i preduzimljivi sekretarijati za zdravstvo na lokalnom i državnom nivou”.\nMeđutim, neki elementi iz filmova o epidemijama mogli bi da budu realistični…\n“Napori da se uspostavi karantin sadrže element heroizma i drame, tako da nije nezamislivo da se u stvarnom uvođenju karantina zaista vide prizori iz holivudskih filmova”.\nDoktor Hotez, međutim, ističe da ne možemo da se oslonimo na to da će filmovi edukovati javnost o eboli i drugim infektivnim bolestima, ili mogućim vakcinama i lekovima koji će sprečavati i kontrolisati izbijanje zaraza.


Putin: 'Severni tok 2' spreman za izvoz gasa\nPutin je rekao da je drugi deo gasovoda, koji vodi od Rusije do Nemačke preko dna Baltičkog mora, zaobilazeći Ukrajinu, napunjen gasom\nPredsednik Rusije Vladimir Putin izjavio je 29. decembra da je gasovod "Severni tok 2" spreman za izvoz gasa i dodao da će ovaj projekat doprineti smanjenju evropskih cena gasa koje su dostigle rekordne nivoe.\n"Severni tok 2", koji je završen u septembru ali čeka regulatorno odobrenje Nemačke i Evropske unije, suočava se sa protivljenjem Sjedinjenih Država i nekoliko zemalja, uključujući Poljsku i Ukrajinu, koje smatraju da će učiniti Evropu previše zavisnom od ruskog gasa.\nPutin je rekao da je drugi deo gasovoda, koji vodi od Rusije do Nemačke preko dna Baltičkog mora zaobilazeći Ukrajinu, napunjen gasom.\n"Želeo bih da čestitam Gaspromu i partnerima u Severnom toku 2 na završetku radova i stvaranju ove dodatne velike magistralne trase koja je spremna za rad", rekao je Putin na sednici vlade kojoj je prisustvovao i direktor ruskog energetskog giganta "Gasprom" Aleksej Miler.\nMiler je rekao da je 29. decembra završeno punjenje tehničkim gasom drugog kraka "Severnog toka 2" i da je gasovod u potpunosti spreman za eksploataciju.\n"Rusija je sada u mogućnosti da poveća izvoz gasa u Evropu. Čim Evropljani donesu odluku o puštanju u rad Severnog toka 2, Rusija će biti spremna da odmah počne sa dodatnim isporukama", rekao je Putin.\nGradnja "Severnog toka 2" potpuno je završena 10. septembra 2021. godine.\nDa bi gas krenuo, operater "Severnog toka 2" mora da dobije odobrenje od nemačke regulatorne agencije.\nPotvrda je suspendovana pošto "Severni tok dva AG", čije je sedište u Švajcarskoj, mora da registruje svoj ogranak u Nemačkoj i sve dok se to ne desi proces je suspendovan.\nProlazeći ispod Baltičkog mora, "Severni tok 2" udvostručiće izvoz ruskog gasa u Nemačku, ali će zaobići i Ukrajinu, do skora glavni tranzitni pravac od Rusije do EU, koja bi bila teško pogođena gubitkom naknada za transport ovog energenta.\nSeverni tok 2 i zašto je toliko sporan?


Muslimani u Crnoj Gori bi mogli dobiti novu stranku\nOtvara se pitanje da li će bošnjačko-muslimanski korpus u Crnoj Gori dobiti još jednog političkog reprezenta osnivanjem nove partije, nakon što je Upravni odbor Matice muslimanske konstatovao kako su nakon RAE populacije, Muslimani najugroženiji u Crnoj Gori i kako bi nacionalna politička stranka bolje štitila njihove interese.\nUpravni odbor Matice muslimanske zaključio je kako je potrebno preduzeti korake u pravcu osnivanja nove partije koja bi reprezentovala interese Muslimana u Crnoj Gori. S tim u vezi, kako se navodi, ovlastilo je predsjednika Matice Avdula Kurpejovića i predsjednika Savjeta muslimanskog naroda Sabriju Vulića da obave konsultacije sa intelektualcima i uglednim ličnostima iz muslimanskog naroda.\nNo Sabrija Vulić kaže za RSE kako je o tome obaviješten iz štampe.\n"Sasvim je neuobičajeno i sasvim neočekivano da jedna NVO na sjednici svog Upravnog odbora naloži nešto Savjetu muslimanskog naroda Crne Gore da naloži nešto da uradi, hajde da kažem vrhovno tijelo jednog manjinskog naroda u našoj državi. Prema tome nemam pojma o čemu se radi i moram reći da sam jako iznenađen da je moje ime upetljano u tu priču", izjavio je Vulić.\nVeć u startu očito neslaganje među predstavnicima muslimanske zajednice u Crnoj Gori Avdul Kurpejović pojašnjava:\n"Matica muslimanska ne nalaže nikome osnivanje političke partije već samo ocjenjuje da je potrebno političko organizovanje Muslimana Crne Gore, jer dosadašnje političko organizovanje u drugim političkim partijama, posebno u DPS u nije povoljno za muslimanski narod u pogledu zastupljenosti, u poslaničkim mandatima, u organima državne uprave i u drugim institucijama Crne Gore".\nPotrebu boljeg zastupanja interesa Muslimana u Crnoj Gori ne spori ni Sabrija Vulić iako nije saglasan sa ocjenom kako su pripadnici tog manjinskog naroda nakon RAE populacije (Romi, Aškalije i Egipćani) najugroženiji u Crnoj Gori.\n"Koja je to mjera po kojoj mi možemo da mjerimo ugroženost nacionalnih manjina? Svakako da smo mi trenutno nezadovoljni našim predstavljanjem u Skupštini Crne Gore. Vjerovatno se mora iznaći način kako da muslimanski narod u Crnoj Gori bude predstavljen u skupštini. Radi se na novom zakonu i vidjećemo koji će to biti način, ali u svakom slučaju pred 25 članova Savjeta muslimanskog naroda Crne Gore biće postavljeno ovo pitanje i o njemu ćemo razgovarati", kazao je Vulić.\nU diplomatiji nema Muslimana\nZa razliku od bošnjačkog naroda koji ima svoju partiju, a koja je dio vladajuće crnogorske koalicije, predstavnici muslimanskog nemaju svog reprezenta u Parlamentu.\nAvdul Kurpejović žali se da vladajuća DPS, nije u dovoljnoj mjeri zastupala njihove interese iako su, kako kaže, Muslimani većinski glasali baš tu partiju.\n"Oni su tako obezbjeđivali pobjede, ali kada je u pitanju predstavljanje u Skupštini Crne Gore umjesto tri imaju samo jednog poslanika, koji je poslanik DPS-a. U drugim institucijama ih nema, ima jednog člana vlade. U diplomatiji i na drugim jestima nigdje nema Muslimana", navodi Kurpejović.\nCrnogorski građani islamske vjeroispovjesti nacionalno se izjašnjavaju kao Bošnjaci ili kao Muslimani.\nPrvih je prema posljednjem popisu bilo oko 9 procenata a drugih 3,3 odsto.\nNo, godinama već traju trvenja i neslaganja između njihovih reprezenata u kojima predstavnici Muslimana optužuju Bošnjake za pokušaje asimilacije, što oni odbacuju.\nSve u svemu, koliko bi dodatnu konfuziju u bošnjačko-muslimanskom korpusu u Crnoj Gori izazvalo pojavljivanje nove partije koja bi na predstojećim izborima nastupila sa muslimanskim predznakom i ko bi tu mogao najviše da izgubi, pitali smo metodologa Miloša Bešića.\n"To je krajnje, krajnje hipotetičko pitanje. Vi ste imali muslimansku partiju koja se pojavila na prošlim izborima i napravila jako loš rezultat, bili su daleko ispod cenzusa. Sasvim je jasno da najveći broj Bošnjaka i Muslimana glasaju za vladajuće partije i tu nema nikakve sumnje. Gledajući u apsolutnim brojevima, prosto je veći broj onih koji glasaju DPS u odnosu na one koji glasaju SDP. Ako, međutim, gledate proporcionalno onda bošnjačko–muslimanski korpus glasova u relativnom smislu ide više ka SDP. Drugim riječima, više nego svaki treći glasač SDP-a pojedinačno jeste Bošnjak", kaže Bešić.


Vesić: Komunalna milicija za više komunalnog reda i zaštitu građana od bahatosti - Info 24\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio da je Grad Beograd zahvalan Vladi Republike Srbije zato što je na današnjoj sednici usvojila predlog Zakona o komunalnoj miliciji i uputila ga Narodnoj skupštini Republike Srbije na usvajanje.\nOn je dodao da su izmene zakona urađene u korist običnih građana, poštovanja komunalnog reda i povećane bezbednosti svih građana a prvenstveno najmlađih.\n– Zakon o komunalnoj miliciji omogućava da se komunalna milicija obrazuje na nivou opština kao deo opštinske ili gradske uprave. Ukinuta je dosadašnja odredba da se broj komunalnih milicionara određuje tako što na svakih pet hiljada stanovnika dolazi jedan milicionar. Sada će svaka lokalna samouprava sama odlučivati koliko će komunalnih milicionara imati, zavisno od potrebe, što će omogućiti mnogim manjim mestima u Srbiji, koja imaju manje od pet hiljada stanovnika, da konačno obrazuju komunalnu miliciju i brinu o komunalnom redu. S druge strane, omogućeno je da više manjih lokalnih samouprava mogu da obrazuju zajedničku službu komunalne milicije što je značajno zbog smanjenja troškova i ekonomičnosti. Što se Beograda tiče, dosadašnja odredba na osnovu koje smo mogli da imamo jednog komunalnog milicionara na pet hiljada stanovnika dovela je do toga da danas u celom Beogradu imamo manje od 300 komunalnih milicionara pa recimo nikada komunalni milicionar nije kročio u prigradske beogradske opštine. Imamo stalne zahteve građana iz mnogih delova grada, posebno iz prigradskih opština, za prisustvo komunalne milicije i sada ćemo moći na te zahteve pozitivno da odgovorimo. Umesto jedne kao što je sada slučaj, Grad Beograd će u samom gradu imati više stanica komunalne milicije dok će u svakoj prigradskoj opštini biti osnovana posebna stanica, a u većim naseljenim mestima biće osnovana odeljenja komunalne milicije. Tako će konačno svi građani Beograda ostvariti pravo da žive u komunalnom redu. Koliko će Beograd imati komunalnih milicionara zavisiće od potrebe grada – rekao je Vesić.\n– Ubuduće svako ko želi da postane komunalni milicioner moraće da ispuni uslove u smislu psihofizičke sposobnosti, obrazovanja, položenog ispita za komunalnog milicionara, ali i uslov da ne postoje bezbednosne smetnje za obavljanje tog posla. To znači da komunalni milicioner neće moći da postane niko za koga se tokom bezbednosne provere utvrdi da se protiv njega vodi određeni postupak ili je pravosnažno osuđen za dela koja se gone po službenoj dužnosti, da je pravosnažno kažnjen za prekršaje iz oblasti javnog reda i mira sa elementima nasilja i za prekršaje iz oblasti propisa kojima se uređuje nabavka, držanje i nošenje oružja i municije. Komunalni milicionari koji već rade, a mnogi su zaposleni po 10 godina, moraće da ispune nove uslove jer svi koji rade u komunalnoj miliciji moraju da budu ljudi besprekorne prošlosti. Pored toga, novi zakon omogućava brži prijem u radni odnos u komunalnu miliciju pripadnika MUP-a, jer su praktično osposobljeni za obavljanje poslova i primenu ovlašćenja komunalnog milicionara na terenu, sa obavezom polaganja teoretskog dela stručnog ispita – naglasio je Vesić.\n– Sada lokalne samouprave dobijaju instrument da zaštite građane i uvedu komunalni red. U ime Grada Beograda mogu da garantujem da ćemo za godinu dana imati značajan napredak kada je u pitanju bahato parkiranje, divlje deponije, puštanje glasne muzike i drugi komunalni prekršaji. U Beogradu će se znati red i poštovaće se zakon a građani će biti zaštićeni – poručio je Vesić.\nBeo Zoo vrt dobio na dar mural lava


Majer: Vlada u Beogradu mora da se odupre pritiscima i insistira na ispunjavanju standarda\n“Vlada u Beogradu mora da se odupre pritiscima i insistira na neophodnosti potpunog ispunjavanja standradra” kaže za naš program profesor političkih nauka na Nacionalnom unvierzitetu za pitanja odbrane i stručnjak za Balkan, Stiven Majer. Govoreći o važnosti ispunjavanja standarda na Kosovu, profesor Majer u razgovoru sa kolegom Brankom Mikašinovićem između ostalog kaže:\nStiven Majer: Ispunjavanje standarda na Kosovu je važno iz najmanje dva razloga. Prvo - iz perspektive pravičnog ispunjavanja standarda, u kontekstu poboljšanja uslova za život srpskog i drugog nealbanskog življa na Kosovu, jasno bi trebalo staviti do znanja da ti standardi nisu ispunjeni, što je upravo potvrdio i sam specijalni izaslanik Kofija Anana, Kaj Ejde. Drugo - postoji opasnost da se ti standradi iskoriste kao političko sredstvo, odnosno opravdanje da se krene u sledeću fazu, bez obzira na to da li su de fakto ispunjeni ili ne. Naime, postoji mogućnost da usled dugotrajnosti i premorenosti angažovanjem na Kosovu, zapadne zemlje, UN i Kontakt grupa kažu da je postignut zadovoljavajući progres i da se krene u sledeću fazu, odnosno da počnu pregovori o budućem statusu. Vlada u Beogradu mora biti svesna toga i mora da se odupre takvim tendencijama, ukazujući na neophodnost potpunog ispunjavnja standarda.\nGlas Amerike: Da li je srpski koncept za decentralizaciju Kosova ostvarljiv?\nStiven Majer: Koncept decentralizacije je u opciji već neko vreme. Koncepti decentralizacije postoje svuda u svetu i nisu ništa novo. Medjutim, problem plana decentralizacije za Kosovo koji Beograd nudi je nepoznanica u kojoj meri je taj plan ostvariv i koristan. Ako pogledate ranije primere decentralizcije u Evopri, u, recimo, Švajcarskoj ili Belgiji, ili čak svojevremeno u Otomanskoj imperiji , obezbedjen je stepen autonomije za lokalne zajednice, uz jednu veoma važnu razliku: znalo se ko je u poziciji vlasti i to su lokalane zajednice prihvatile uz autonomiju, ali i podređen odnos. Problem za kosovske Srbe je da potencijalna decentrlaizcija ne pruža jasnu i definisanu sliku njihovog položaja, posebno u odnosu prema centralnoj vlasti. Uz to bi trebalo imati na umu i da su kosovski Srbi privrženiji i lojalniji Beogradu, nego Prištini. Dodatni je problem i činjenica da se za sada kosovski Albanci opiru decentralizciji i podrivaju taj proces.\nGlas Amerike: Kakva bi mogla da bude uloga velikih sila, odnosno SAD i Evropske unije u rešavanju konačnog statusa Kosova?\nStiven Majer: Osnovna stvar koju bi trebalo imati na umu u odnosu na Evropsku uniju i SAD je da su Kosovo i Srbija sada od periferne važnosti u svetlu fokusa SAD i Evropske unije, na borbu protiv terorizma, situaciju na Bliskom istoku, Iraku i Avganistanu. Zapad želi da se oslobodi kosovskog problema, i mogao bi da po inerciji, usled zamorenosti, prihvati da su standardi ispunjeni. S druge strane, Evropska unija je preokupirana unutrašnjim pitanjima, posebno posle referenduma u Francuskoj i Holandiji. Unija sada intenzivno razmatra kojim putem da ide u budućnost. Stoga je Balkan, koji je bio u fokusu 1990-tih, sada sekundarno pitanje. Medjutim, to samo po sebi i nije tako loša stvar, jer pruža dobru priliku da rukovodstava balkanskih zemalja koliko toliko preuzmu u svoje ruke sudbine svojih zemalja. Prema tome, mogu da kažem da će Evropska unija i Vašington učestvovati u kosovskom procesu, ali bez neke kreativne imaginacije ili velikih inicijativa. Sa srpske tačke gledišta, najgore bi bilo da ostane dosadašnji status kvo, koji je protiv srpskih interesa, i stoga bi kosovski Srbi i Beograd trebalo da preuzmu daleko dinamičniju i konstruktivniju ulogu u razrešenju kosovskog problema.


Long Play traži predizvođače White Lies-a – CLUBBING.RS\nLong Play traži predizvođače White Lies-a\nOctober 19, 2010 • No Comments •Koncerti\nKoncertna agencija Long Play od danas otvara konkurs sa izbor predizvođača koji će imati čast da nastupi na koncertu britanskog sastava White Lies 2. decembra u velikoj dvorani Studentskog kulturnog centra!\nLong Play poziva sve zainteresovane muzičare (pojedince i bendove) željne slave i prilike da podele binu sa budućim velikim imenom svetske scene White Lies.\nDo 15. novembra pošalju na mail info info@lpbgd.com osnovne podatke o sebi i svoj kontakt, uz nekoliko fotografija, "Youtube.com" snimaka (ako ima) i tri autorske pesme u MP3 formatu.\nPrijaviti se mogu: svi muzičari od sedam do 107 godina, iz Srbije ili ostatka sveta, bez obzira na to da li su neafirmisani ili već godinama sviraju i imaju nekoliko izdanja iza sebe, da li su amateri ili profesionalci, da li pevaju na srpskom jeziku ili svahiliju…\nStručni žiri u sastavu šef Instruktora Momčilo Bajagić-Bajaga, Nikola Vranjković iz Blok auta (Block Out) i Zoran Vulović, šef Long Play-a, odlučiće na kraju ko će od prijavljenih kandidata dobiti izuzetnu priliku da se proslavi svirajući pola časa ispred White Lies u Beogradu.\n"Long Play inače najčešće radi sa domaćim (regionalnim) izvođačima, a sada kad nam se pružila prilika da dovedemo jedno strano ime, sa ogromnim potencijalom da sutra postane svetski značajan bend, pomislili smo 'zašto da ne iskoristimo White Lies da pokažemo na neki način šta mi ovde imamo?' I danas se često ističe da su Haustor i Šarlo akrobata onomad svirali ispred Gang of Four. Ima to neku težinu", rekao je Vulović.


Kurti: Srpska lista neće biti dio Vlade Kosova, bilo je slučajeva da je jedan Srbin glasao 18 puta – ProSrpski Portal\n“Nemam ništa protiv Srba. Problem sa Srpskom listom nije to što je sredstvo Beograda, već što je sredstvo”, ocijenio je Kurti\n“Poštovaću Ustav, ali pravim sadržinsku razliku izmedju toga kada je nešto ustavna obaveza, i politička koalicija s druge strane. Trudimo se da pravimo vladajuću koaliciju gdje neće biti potrebni glasovi Srpske liste. Srpska lista biće u opoziciji, a to što jedan ministar mora da bude iz srpske zajednice, ne znači da će biti u koaliciji. Srpska nacionalna pripadnost nije članstvo partije nego nacionalna pripadnost”, izjavio je Kurti u intervjuu za TV N1.\nUpitan da li to znači da će u budućoj kosovskoj vladi biti srpski ministar sa kojim će se složiti dvotrećinski Srpska lista, ali neće u političkom smislu biti tretiran kao dio vladajuće koalicije, Kurti je kazao da se “može tako reći”.\nKurti je istakao da još nije razgovarao sa predstavnicima Srpske liste i dodao da ih “neće ekskomunicirati u Skupštini i da su oni poslanici”, ali da smatra da u opštinama sa većinski srpskim stanovništvom nije bilo fer i slobodnih izbora.\n“Posmatrači su rekli da su se kršenja izbornog procesa desila u sredinama gdje posmatrači nisu bili Albanci, ali je odgovornost na kosovskim institucijama”, rekao je.\nKurti je kazao da je do tih pojava došlo usled pritiska zvaničnog Beograda da Srpska lista dobije 100 odsto glasova što je opisao kao posljedicu “nedostatka samopouzdanja”.\n“Imate pritisak i stravične diktature ne samo u Evropi i drugdje u svijetu koje bi se zadovoljile sa 80 odsto, a ovi su željeli 100 odsto. Ali ne krivim ja Srpsku listu, oni prebacuju pritisak koji sami doživljavaju, odnosno pritisak Beograda na Srpsku listu se prebacuje na pritisak na srpsko stanovništvo na Kosovu”, istakao je on.\nOdgovarajući na pitanje zašto eliminiše Srpsku listu, Kurti je rekao da “Beograd plaća za poslušnost” i da kosovske institucije sa međunarodnom zajednicom moraju da prekinu mogućnost da Beograd vrši pritisak na Srbe na Kosovu.\n“Nemam ništa protiv Srba. Problem sa Srpskom listom nije to što je sredstvo Beograda, već što je sredstvo”, ocijenio je on.\n“Do sada smo usaglasili oko 80 odsto planova i programa, poslije toga ide podjela resora ministarstava, a težimo tome da imamo 12 ministarstava, samo po dva zamjenika ministara, i najmanje 30 odsto žena”, rekao je Kurti.\nbilo biti da Dio glasao je Jedan Kosova Kurti lista neće puta slučajeva SRBIN Srpska Vlade\nFederer srušio Đokovićev san o prvom mjestu\nZašto Glavni grad više ne planira gradsku bolnicu?\nOtac bacio svoje četvoro dece sa visine od šest metara, hitno odvezena u bolnicu


Samoopredjeljenje se vraća u skupštinske klupe\nNajveća opoziciona partija na Kosovu, pokret Samoopredjeljenje, vraća se u Skupštinu Kosova.\n„Činićemo opoziciju onakvu kakvu smo uvijek činili“, kazao je na konferenciji za novinare predsjednik ovog pokreta, Visar Imeri, dodajući da će poslanici ovog pokreta učestvovati u raspravama i glasanju.\n„Efekat bojkotovanja Skupštine u zemlji u kojoj režim ne mari za demokratiju nije postignut“, kazao je on, dodajući da je vlast još više koristila njihovo odsustvo u Skupštini da donosi odluke bez ikakvih smetnji.\nPredsednik parlamentarne grupe ovog pokreta, Gljauk Konjufca, istakao je da će opozicija nastaviti da se protivi sporazumima o demarkaciji za Crnom Gorom i onom o Zajednici opština sa srpskom većinom.\nOpozicija Kosova je od septembra 2015. raznim sredstvima blokirala rad Skupštine, dok od marta ove godine nije uopšte prisustvovala sjednicama Skupštine.


EU podržava poboljšanje vodovodnih i sanitarnih usluga u Bosni i Hercegovini | Support4Partnership\nEvropska investicijska banka (EIB) - potpisala je sporazum o saradnji u iznosu od 1,2 miliona eura sa entitetom Republika Srpska u Bosni i Hercegovini, za podršku poboljšanja vodovodnih i sanitarnih usluga. Uz stručnu tehničku pomoć, cilj projekta je poboljšanje kvalitete usluga vodosnabdijevanja I upravljanja otpadnim vodama, pružanje usluga nepovezanih sa domaćinstvima i poboljšanje životnih uslova za više od 216.000 ljudi.\nUlaganja su dio projekata finansiranih od strane EU odobrenih u okviru Investicionog okvira za Zapadni Balkan (WBIF) u 2019. za programe vodosnabdijevanja i kanalizacije (WATSAN) u oba entiteta u Bosni I Hercegovini FBiH i RS. Ukupna vrijednost ulaganja za oba WATSAN projekta iznosi više od 215 miliona eura, a EU i bilateralni donatori osiguravaju 14,4 miliona eura grantova putem WBIF -a, dopunjavajući 110 miliona eura kredita EIB-a.\nWATSAN programi pokrenuti su 2008. godine sa svrhom da pomognu 50 malih i srednjih općina u FBiH i RS u razvoju održivih usluga vodosnabdijevanja i kanalizacije, u skladu sa uslovima za pristupanje EU.


10 najboljih hotela u blizini: Museo dell'Aeronautica Gianni Caproni\nNajbolji hoteli u blizini: Museo dell'Aeronautica Gianni Caproni, Trento\nVia Lidorno 3, 38123, Trento, Italija\nČitajte komentare o: Museo dell'Aeronautica Gianni Caproni\n906 hotela je u krugu od 50 km od: Museo dell'Aeronautica Gianni Caproni\nFiltrirajHoteli50 km od lokacije Museo dell'Aeronautica Gianni Caproni\n1,4 km od: Museo dell'Aeronautica Gianni Caproni\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.491 hotela u Trento\n1,7 km od: Museo dell'Aeronautica Gianni Caproni\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.491 hotela u Trento\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.491 hotela u Trento\n2,8 km od: Museo dell'Aeronautica Gianni Caproni\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.491 hotela u Trento\n4,4 km od: Museo dell'Aeronautica Gianni Caproni\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.491 hotela u Trento\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.491 hotela u Trento\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.491 hotela u Trento\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.491 hotela u Trento\n5,4 km od: Museo dell'Aeronautica Gianni Caproni\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.491 hotela u Trento\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.491 hotela u Trento\n5,3 km od: Museo dell'Aeronautica Gianni Caproni\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.491 hotela u Trento\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.491 hotela u Trento\n5,2 km od: Museo dell'Aeronautica Gianni Caproni\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.491 hotela u Trento\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.491 hotela u Trento\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.491 hotela u Trento\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.491 hotela u Trento\n11,0 km od: Museo dell'Aeronautica Gianni Caproni\nBr. 17 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.491 hotela u Trento


Pobjeda crnogrskih TENISERA: Izborili učešće u glavnoj rundi Summer cup takmičenja\nSubota, 01.07.2017 | 18:53\nMuška crnogorska teniska reprezentacija do 14 godina sastava Danilo Raičević, Aleksa Krivokapić i Petar Jovanović, na čelu sa selektorom Ivanom Nikolićem danas je u Klužu (Rumunija), odigrala meč protiv reprezentacije Bjelorusije.\nNaša reprezentacija je trijumfovala rezultatom 2:1, i time izborila učešće u glavnoj rundi Summer cup takmičenja, koje se igra u organizaciji Evropske teniske asocijacije.\nCrnogorski reprezentativac Petar Jovanović sa 2:0 u setovima (6-4 i 6-2) savladao je bjeloruskog reprezentativca Daniila Ostapenkova, dok je Danilo Raičević izgubio od Savelija Rachalouskog sa 1:2 (6-1, 3-6, 3-6), te je pobjednika odlučio dubl meč koji su odigrali crnogorski reprezentativci Danilo Raičević i Aleksa Krivokapić protiv Taras Ignatiuka i Daniila Ostapenkova koje su savladali sa 2:0 u setovima (6-2, 6-2).\nU prvom kolu glavne runde takmičenja crnogorska reprezentacija je četvrti nosilac i potencijalni protivnici su joj reprezentacija Holandije, Rumunije, Estonije ili Bugarske. Pored navedenih u glavnom žrijebu su i reprezentacije Švajcarske, Srbije i Poljske. Dvije prvoplasirane selekcije nastavljaju takmičenje na velikom finalnom turniru.


13 Nov 2020, 10:02 Požarevac Srbija danas Elena Marjanović\nDirektor Uprave za izvršenje krivičnih sankcija Ministarstva pravde Dejan Carević izjavio je danas da je odlikovanje srebrnom medaljom koje je ova ustanova dobila, dokaz da je ta Uprava "prepoznata kao institucija na koju Srbija može da računa i u najtežim vremenima".\nCarević je u pisanoj izjavi naveo da su osuđena lica u više zavoda u zemlji - Sremskoj Mitrovici, Nišu, Zabeli i ženskom zatvoru u Požarevcu, odmah nakon proglašenja epidemije u martu počeli da šiju zaštitne maske za zaposlene i lica lišena slobode u svim drugim zavodima.\nKako se navodi u saopštenju Uprave za izvršenje krivičnih sankcija "osuđena lica su u početku šila i do 6.000 maski dnevno, a samo je u KPZ u Sremskoj Mitrovici do sada proizvedeno oko pola miliona zaštitne opreme (maski, odela, nazuvica, kapa) i ta proizvodnja u zavodima i dalje traje".\n"U ovom trenutku u zavodima nijedno osuđeno niti pritvoreno lice nije inficirano virusom korona zahvaljujući strogom poštovanju mera prevencije kako bi se sprečilo njegovo širenje i sačuvalo zdravlje osuđenih i pritvorenih lica", navodi se u saopštenju.\nMelodija za život malih Požarevljana\nStaru godinu ispratićemo uz ulične muzičare. Staviti koji dinar u njihov šešir, sav prihod ide za lečenje…