Odgovor na lokalni smak sveta\nVREME | BR 1012 | 27. MAJ 2010.\nKako zaštititi ljude od nepogoda > Odgovor na lokalni smak sveta\nSistem za reagovanja u vanrednim situacijama u Srbiji, za koji nadležni kažu da je godinama „bio u prašini“, polako počinje svoju obnovu koja će, prema procenama, trajati sledećih nekoliko godina. Za to vreme građani iz ugroženih područja mogu da se uzdaju uglavnom u višu silu\nIstraživanje je nastalo u produkciji BIRN Srbija. Autori: Nikola Lazić, Uroš Urošević, Biljana Pavlović, Zoran Maksimović, Zoran Kosanović, Dragan Gmizić i Peđa Obradović\nMeštani Kozjeg Dola kod Trgovišta, na jugozapadu Srbije, polako su se krajem prošle nedelje prikupljali na lokalnom groblju, posle dva dana koje su proveli u izbeglištvu zbog poplava koje su protutnjale kroz njihovo selo i ostavile za sobom porušene kuće, poplavljene njive i voćnjake, i uginulu stoku.\nReka Pčinja izlila se u bujicu zajedno sa njenim pritokama Tripušnicom, Kozjedolskom i Lesničkom rekom, iza kojih je ostala pustoš na gotovo čitavoj teritoriji najsiromašnije opštine u Srbiji.\nKozjedolci u tišini sahranjuju komšije Radovana Zlatanovića i Vukosavu Stamenković, koji su nastradali kada je, prema rečima očevidaca, bujica u sekundama poplavila selo.\n„Sve se dogodilo tako brzo i zlokobno“, posvedočila je beogradskim medijima Vukosavina ćerka Biljana Stamenković, objašnjavajući da se njena majka, sa još nekoliko komšija samo sakrila od kiše i da ništa nije upućivalo na tragediju.\nMalo dalje, u Šaincu i Novom Selu na sve strane leže tela stradale stoke i živine. Meštani u očajanju prepričavaju kako im je voda odnela čitav trud i robu spremnu za prodaju.\n„Ko će sad da mi vrati živinu i jaja“, pita se jedan od meštana kome je voda odnela čitavu farmu kokošaka i na hiljade jaja spremnih za kupca.\nTrgovište i okolna sela samo su neka od stotina naselja u istočnoj, južnoj i centralnoj Srbiji koja se punih šest meseci suočavaju sa poplavama ovog proleća, karakterističnog po obilnim kišama. Opštine Negotin i Zaječar na istoku, Kraljevo, Kruševac, Knić, i prigradske opštine prestonice Srbije, Beograda, u centralnoj Srbiji, kao i Trgovište, Vranje, Leskovac i Aleksinac na jugu zemlje, trpe najveću štetu.\nAli, poplave sa kojima se suočava zemlja, istovremeno, do krajnjih granica testiraju i kapacitete Sektora za vanredne situacije MUP-a Srbije i lokalnih štabova civilne zaštite, čiji je zadatak da pruže prvu pomoć građanima pogođenim elementarnim nepogodama.\n„Postoji manjak ljudi i postoji potreba da se oprema obnovi“, konstatuje za BIRN Predrag Marić, načelnik Sektora za vanredne situacije MUP-a Srbije.\nPrema zvaničnim podacima iz 2009. godine, vatrogasno spasilačke jedinice, štabovi civilne zaštite i druge hitne službe reagovale su preko 25.000 puta, a godišnje između 80 i 90 ljudi strada u vanrednim situacijama.\nNedostatak ljudi i tehnike, nedovoljna obučenost angažovanih u sistemu za borbu sa posledicama vanrednih situacija i hroničan nedostatak novca glavni su problemi sa kojima se suočavaju nadležni u Sektoru za vanredne situacije. Međutim, uz pomoć međunarodnih organizacija, ali i zakonskih rešenja koja obezbeđuju formiranje integrisanog sistema zaštite i spasavanja, kao i bolje finansiranje u budućnosti, svetlo na kraju tunela počelo je da se pojavljuje. U saradnji sa drugim državama započeti su programi obuke, počeli su da stižu prvi kontingenti nove opreme dok test na kojem se zbog poplava našao sistem civilne zaštite pokazuje da uloženo počinje da daje rezultate. Ipak, nadležni navode da će proći barem još nekoliko godina dok sve ne legne na svoje mesto, naročito na lokalnom nivou, pošto, iako ih sada karakteriše problem sa izlivanjem voda, svaki deo Srbije trpi specifične rizike po imovinu i građane.\nIZGRADNJA NOVOG SISTEMA: Srbija je jedna od poslednjih evropskih zemlja koja još nije uvela jedinstveni broj telefona „112“, za poziv svim hitnim službama u vanrednim situacijama. Rok za njegovo uvođenje u zemlji koja se svakog proleća bori sa poplavama, davno je istekao.\nIpak, radovi na izgradnji ovog centra počeli su krajem aprila, na placu koji je na Novom Beogradu još devedesetih godina namenjen za izgradnju vatrogasne stanice koju ova najnaseljenija opština u Srbiji uopšte nema.\n„Očekujem da građani Beograda prvi steknu mogućnost da vatrogasce, hitnu pomoć, policiju i druge službe dobiju pozivanjem na jedinstveni broj 112“, najavljuje Marić.\nU budućoj zgradi na Novom Beogradu, pored službe „112“, nalaziće se i Štab za rukovođenje vanrednim situacijama i dugo očekivana novobeogradska vatrogasna stanica, Komandno-administrativni centar biće smešten u četvorospratnoj zgradi dok će u drugom delu objekta biti garaža i prostorije za dnevni i noćni boravak vatrogasaca-spasilaca. Prostorom će dominirati toranj visok 25 metara, koji će se koristiti za uvežbavanje intervencija na visini.\nPrema Marićevim rečima, uspostavljanje ovog sistema je izuzetno skupo, ali to nije jedini izdatak na koji zbog unapređenja sistema reagovanja u vanrednim situacijama Srbija treba da se spremi.\n„Katastrofalni događaji iz 2005. godine pokazali su u kakvom je stanju sistem civilne zaštite“, objašnjava on.\nKatastrofalne poplave u vojvođanskom gradiću Jaša Tomić 2005. godine, kada je izliveni Tamiš napravio do tada nezabeleženu štetu, i tragedija autobusa iste godine, koji se srušio u Tisu sa mosta kod Žablja, takođe u Vojvodini, naterali su vlasti u Srbiji da se pozabave ovim do tada potpuno zapostavljenim sektorom.\nU Jaši Tomiću, voda je te godine srušila preko 150 kuća, i poplavila na hiljade hektara oranica, a štabovi civilne zaštite, čak i uz pomoć jedinica Vojske tadašnje Srbije i Crne Gore i MUP-a Srbije, pokazali su se slabo obučenim i neefikasnim da smanje štetu.\nSa druge strane, specijalni timovi Vojske i Žandarmerije MUP-a Srbije više od mesec i po dana tragali su za telima nastradalih u saobraćajnoj nesreći autobusa koji se srušio u Tisu, produžavajući agoniju porodica i prijatelja 23 putnika, od kojih je spaseno svega sedam.\nMeđutim, bilo je potrebno da prođe pune tri godine pre nego što je postignut politički konsenzus o tome kako će izgledati novi sistem civilne zaštite i još puna godina do usvajanja zakona koji predstavlja osnov za reforme koje bi ubuduće trebalo da omoguće efikasniji sistem zaštite građana od elementarnih nepogoda kao što su požari, poplave i zemljotresi. Zakon na snagu stupa u junu ove godine.\nNovim zakonom, kaže Predrag Marić, postavljena je osnova, i obezbeđeni su uslovi za bolje finansiranje službe kojoj je potrebna temeljna obnova.\n„Zakonom je predviđeno postojanje posebnog budžeta za ovu oblast, što će bitno popraviti uslove u kojima radimo. Ubuduće možemo da računamo na budžet od oko tri miliona evra godišnje“, kaže Marić za BIRN.\nSistemu civilne zaštite u nekadašnjoj SFRJ država je pridavala veliki značaj. Vežbe masovnih razmera u kojima je učestvovalo i civilno stanovništvo redovno su se održavale, a velike sume novca odvajane su za obnavljanje opreme koja je u znatnoj meri proizvođena u samoj zemlji.\nTokom ratova na prostoru bivše Jugoslavije devedesetih godina, civilna zaštita u Srbiji polako je zapostavljana, sve dok događaji iz 2005. godine na najdramatičniji način nisu pokazali potrebu da se hitno reaguje.\n„OBRISI SISTEMA SE NAZIRU“: Predrag Marić\n„Sada mogu da kažem da se obrisi sistema naziru, iako nam je ostalo još mnogo posla“, konstatuje Predrag Marić.\nNovim zakonom, kaže on, postavljena je osnova za uspostavljanje integrisanog sistema zaštite i spasavanja od vanrednih situacija. Upravljanje je stavljeno pod ingerenciju MUP-a Srbije, gde će preći i pripadnici Odeljenja za vanredne situacije, koje funkcioniše u okviru Uprave za vanredne situacije Ministarstva odbrane.\nSektor za vanredne situacije MUP-a Srbije dobio je novom organizacijom pet uprava: za preventivnu zaštitu, vatrogasno-spasilačke jedinice, upravljanje rizikom, civilnu zaštitu, kao i Nacionalni trening centar za vanredne situacije.\nU procesu formiranja su regionalni timovi za brzo reagovanje, a posebna odeljenja formirana su na nivou lokalnih samouprava, za preventivnu zaštitu, vatrogasno spasilačke jedinice, krizne situacije i civilnu zaštitu.\n„Glavna promena je što su predsednici opština i gradonačelnici sada glavnokomandujući lokalnim štabovima. Time smo obezbedili njihovu punu odgovornost pred građanima za reagovanje u vanrednim situacijama“, objašnjava Predrag Marić.\nZamenik gradonačelnika, obavlja dužnost zamenika štaba, a članovi gradske uprave i službi, imaju dužnosti pomoćnika za logistiku, veze, obezbeđenje materijalno tehničkih sredstava i obavljaju dužnosti kurira – vozača.\nSledeći korak je, prema Marićevim rečima, usvajanje Nacionalne strategije za zaštitu, spasavanje i pružanje pomoći, gde će biti pobrojani svi rizici koji prete građanima, na bazi iskustava poslednjih 20 godina.\n„Biće pobrojani rizici poput požara, poplava, zemljotresa, terorističkih akata… Kojim redosledom, ja to u ovom trenutku ne znam, ali znam da ćemo Strategiju odobriti do kraja godine“, kaže on.\nMarić posebno ističe pomoć koju su lokalne samouprave dobile od američke agencije USAID, koja je u oko 80 opština pomogla edukaciju predstavnika lokalne zajednice.\nOni su do sada prošli nekoliko nivoa seminara i kurseva, a po završetku programa lokalna samouprava je u obavezi da izradi svoje studije i planove bezbednosti. Izradu takvog dokumenta nalaže i novi zakon, a u pojedinim opštinama kažu da će studiju završiti do kraja godine.\nNIŠ, RUSI DOLAZE: Grad Niš, regionalni centar juga Srbije, biće prvi grad u Srbiji koji će imati Strategiju bezbednosti. Njen cilj je da definiše rizike i načine reagovanja u vanrednim situacijama.\nIzrada Strategije bezbednosti počela je u aprilu 2009. godine kada je potpisan Memorandum o razumevanju između Grada Niša i Development Alternatives Inc. (DAI), Implementacionog partnera Programa za planiranje i reagovanje u kriznim situacijama i jačanje ekonomske sigurnosti (PPES).\n„Početna ideja je bila da se sagleda samo bezbednost u vanrednim situacijama, ali pojam bezbednosti danas poprima šire značenje, te se ne misli samo na neposredne opasnosti koje ugrožavaju život građana već i na ekonomsku, socijalnu i ekološku bezbednost“, kaže profesorka niškog fakulteta zaštite na radu Vesna Miltojević.\nPrema njenim rečima, ako postoji bezbednost u ove tri oblasti, „lako je izbeći opasnosti iz vanrednih situacija“.\n„Gradovi u Srbiji, pa i Niš, suočavaju se sa rastom nezaposlenosti, porastom kriminala i agresije, pa se bezbednost javlja kao prioritet lokalne samouprave“, kaže za BIRN gradonačelnik Niša Miloš Simonović.\nOn objašnjava da je strategijom planirano da Niš dobije štabove za vanredne situacije, mobilne eko-toksikološke jedinice, civilnu zaštitu, situacioni centar i višenamenski poligon za obuku, ali i helikoptersku jedinicu za hitan odgovor na udese i poligon za uništavanje neeksplodiranih ubojnih sredstava.\nProfesorka Miltojević, koja je i koordinator za pisanje Strategije bezbednosti, naglašava da je podizanje svesti građana o bezbednosti, najvažniji zadatak.\n„To konkretno znači da ja živim u zgradi od deset spratova, a da su nam protivpožarne stepenice zatrpane starim veš-mašinama, i da nemamo ni jedno crevo, ni hidrant u samoj zgradi“, kaže ona.\nNišu je namenjena ključna uloga u vanrednim situacijama, ne samo u Srbiji već i u čitavom regionu zapadnog Balkana, pošto će postati sedište regionalnog Centra za vanredne situacije, koji nastaje kroz bilateralni sporazum Srbije i Rusije, koji su 20. oktobra u Beogradu, prilikom posete ruskog predsednika Dmitrija Medvedeva, potpisali srpski ministar unutrašnjih poslova Ivica Dačić i ruski ministar za vanredne situacije Sergej Šojgu.\n„Formiranje baze imalo je razna tumačenja poput onog da je to ruska vojna baza, ali to ni iz daleka nije istina“, kaže Predrag Marić.\nOn objašnjava da je reč o bazi gde očekuje i prisustvo nekih evropskih i zemalja regiona, a cilj joj je brza reakcija u slučaju elementarnih nepogoda u bilo kojoj zemlji regiona.\nKako su vlasti u Moskvi i Beogradu objasnile u oktobru prošle godine, ruska tehnika svake godine angažovana je na gašenju požara koji leti pogađaju zemlje regiona, a njeno stacioniranje u Nišu trebalo bi da ubrza reakciju i operacije učini jeftinijim.\nDolazak prvih ruskih letelica u Niš, Predrag Marić najavljuje za predstojeće leto.\nVOJVODINA, SPREMANJE ZA HILJADUGODIŠNJE VODE: Ruševine zgrade Televizije Novi Sad, porušene tokom NATO intervencije protiv Srbije 1999. godine, predstavljaju izvrsno mesto za vežbu spasilaca Sektora za vanredne situacije MUP-a Srbije. Oko 250 spasilaca, tokom aprila, imalo je savršenu scenografiju za vežbu spasavanja ljudi nakon razornog zemljotresa.\nVežbu vode instruktori spasilačkih službi francuske vojske i policije. Njihov zadatak je da obuče vatrogasne timove za rad sa posebno treniranim psima kao i opremom za zbrinjavanje i evakuaciju preživelih. U perspektivi je, tvrde predstavnici Sektora za vanredne situacije, obuka za rad sa specijalizovanim kamerama, geofonima, opremom za razbijanje betona i uklanjanje prepreka.\nBoško Plilipović, načelnik okružnog štaba Civilne zaštite, tvrdi da je specijalna obuka spasilaca u slučaju zemljotresa samo jedan segment ukupne reforme Civilne zaštite pokrenute novim zakonom.\n„Stanovnici ovog dela Vojvodine realno su izloženi opasnosti od poplava, požara, hemijskih incidenata. Kako bi se posledice umanjile, moramo reorganizovati postojeći sistem Civilne zaštite. Jedna od direktnih posledica novog zakona jeste rekonstrukcija postojećeg Beogradskog keja u Novom Sadu, na Dunavu. Visina keja podiže se na nivo hiljadugodišnjih poplava“, objašnjava Pilipović.\nPrema njegovim rečima, pojedinačno na teritoriji šire okoline Novog Sada vatrogasni ili medicinski timovi dobro funkcionišu.\n„Problem je u nedostatku bolje organizacije. Reformama želimo dodatno obučiti ljude, ali i organizovati sistem koji bi obuhvatao jedinstveni centar informisanja“, kaže on.\nDobra strana Zakona o vanrednim situacijama jeste u mogućnosti da se lokalne samouprave lakše uključe u sistem odlučivanja.\n„Na desetu godišnjicu NATO bombardovanja, kada se u znak sećanja oglase sirene za uzbunjivanje, svaka druga sirena se nije oglasila“, kaže on, objašnjavajući da je uzrok lošeg održavanja nedostatak novca.\nPilipović kaže da novi zakon ostavlja mogućnost lokalnim samoupravama da se brinu o ovom segmentu bezbednosti građana, što po njemu znači da će se ubuduće lakše pronaći sredstva za funkcionisanje opreme.\nDragan Jajić, predsednik Vatrogasnog saveza Vojvodine, ističe da je prosečna starost vatrogasne tehnike između 25 i 30 godina.\n„Novi zakon ostavlja mogućnost lokalnim samoupravama da finansiraju aktivnosti vatrogasnih jedinica i to smatram vrlo korisnim. Novac je neophodan ne samo za obnovu i kupovinu nove opreme već i za obuku kadrova kao i stalne preventivne obilaske“, tvrdi Jajić.\nBRANIČEVO, SNALAŽENJE OD SLUČAJA DO SLUČAJA: Požarevac i čitav Braničevski okrug na severoistoku Srbije popularna su destinacija lovaca. Ove zime, grupa lovaca na patke nasukala se na ostrvo na Dunavu, i tamo provela puna 24 sata, na temperaturi ispod nule, jer lokalni timovi vatrogasno-spasilačke službe i civilne zaštite nisu imali kapaciteta da im pomognu.\n„Bila je potrebna pomoć Sektora za vanredne situacije u Beogradu. U pomoć su pritekli ljudi iz specijalnih jedinica, ronioci sa adekvatnim plovilima, kako bi spasli te ljude“, kaže gradonačelnik Požarevca Miodrag Milosavljević.\nTo je slikovit prikaz kako trenutno funkcionišu službe za vanredne situacije na lokalnom nivou, gde su kapaciteti dovoljni samo za odgovor na ograničene rizike, dok je za svaku težu situaciju, pa i pomoć lovcima nasukanim na Dunavu, potrebno pozvati Beograd.\nKada su u pitanju vrste opasnosti koje mogu ugroziti bezbednost građana na teritoriji Braničevskog okruga i Požarevca, iskustva iz prethodnog perioda pokazuju da su to poplave izazvane izlivanjem reka, olujne nepogode i šumski požari.\nSa tim izazovima pokušava da se izbori lokalno odeljenje vatrogasno-spasilačke službe koje, kao i u drugim delovima Srbije, muči problem sa nedostatkom opreme, ljudi i novca.\n„Služba nema dovoljan broj ljudi za velike požare koji mogu da se dogode jednom ili dva puta godišnje. U velikim požarima 2007. godine, pomogle su nam jedinice iz okolnih opština, kao i prošle godine, kada je pretila opasnost od plavljenja Starog Kostolca, i kada su pomogli ljudi iz regionalnog tima Sektora za vanredne situacije“, kaže komandir vatrogasno-spasilačke jedinice u Požarevcu Zoran Jović.\nOn upravo mogućnost koordinacije sa drugim opštinama i centralnom u Beogradu vidi kao glavnu novinu koju donosi novi zakon o vanrednim situacijama.\n„Ovakvim sistemom organizacije preskaču se određena ovlašćenja i potreba za nizom dozvola, sa čim smo se suočavali ranije. Sada je ubrzan dolazak drugih jedinica iz Srbije kada je potrebna pomoć“, kaže on.\nPoseban problem predstavlja to što u Srbiji vatrogasaca-spasilaca nema dovoljno. U čitavom sistemu ima ih 3000, a trebalo bi da ih bude, prema rečima Predraga Marića, oko 7000. U Braničevskom okrugu popunjenost je oko 60 odsto.\n„Nije tajna, nas u Braničevskom okrugu ima 58. To su ljudi u uniformi spremni da intervenišu, a trebalo bi da nas bude 92. Nedostatak se oseća posebno leti, kada imamo desetak intervencija odjednom“, kaže Jović.\nOn dodaje da se opremljenost poboljšava, iako još postoji nekoliko kamiona koji su proizvedeni još 1972. godine, ali Jović kaže da to nije najveći problem.\nNaime, posledice nedovoljnog ulaganja u službu pokazuje slučaj vatrogasne jedinice u Petrovcu na Mlavi koja je, za razliku od ostalih jedinica čija su sedišta u vatrogasnim domovima, smeštena u prostorijama preduzeća „Javor“, koje je nedavno privatizovano.\n„Vlasnik ne nalazi potrebu da jedinica bude u prostorijama koje su njegovo vlasništvo. Bilo je teških momenata tokom zime, ostali smo bez struje i vode, a agregatima i plinskim grejalicama održavali smo minimum potreban za funkcionisanje“, ističe Jović, dodajući da se trenutno traži rešenje za smeštaj te službe.\nNOVI PAZAR, UGROŽENI NEMAJU GDE: Institucije i organizacije u Novom Pazaru bi brzo reagovale u slučaju vanrednih situacija, međutim, najveći problem bi predstavljao nedostatak kapaciteta za delovanje u takvim slučajevima, ocenilo je više sagovornika BIRN-a u tom gradu.\nGrad se nalazi u kotlini dugoj 16 kilometara, a prema njemu zvezdasto teče šest reka. Zbog neuređenih vodotokova, stalno preti opasnost od izlivanja voda i klizišta.\n„U ovom slučaju brzo se reaguje, jer su gotovo sve službe i institucije uigrane s obzirom na to da se gotovo svake godine plave naseljena područja Novog Pazara“, kaže rukovodilac Grupe za vanredne situacije Ministarstva odbrane u Novom Pazaru Slobodanka Simonović.\nOna objašnjava da pri Štabu civilne zaštite u tom gradu od 2003. godine postoji Operativni štab za odbranu od poplava, koji je formiran na osnovu Zakona o lokalnoj samoupravi i Zakona o vodama.\nNajveće poplave u Novom Pazaru zabeležene su 2006. i 2007. godine, a uporedo sa poplavama javila su se i brojna klizišta.\nObjašnjavajući kako se reaguje u slučaju da moraju da se evakuišu najugroženije porodice, Simonovićeva kaže da su ranije postojali određeni objekti za kolektivne smeštaje u slučaju vanrednih situacija.\n„Takav objekat postoji na Bagrima u Novom Pazaru, ali se godinama nije održavao. Mi smo te 2006. godine morali da tražimo drugi smeštaj za evakuisane“, objašnjava ona.\nNi Zdravstveni centar u Novom Pazaru ne bi imao kapacitete da zbrine veliki broj ljudi u slučaju većih elementarnih nepogoda i nesreća.\n„Ne bi bilo ni dovoljno ljudstva, niti smo dovoljno tehnički opremljeni kako bi reagovali kako treba prilikom nekih masovnih nesreća“, ocenjuje načelnica Hitne službe Zdravstvenog centra u Novom Pazaru Mirsala Islamović-Aličković.\nHitna služba raspolaže sa samo dva vozila i jednim vozačem u smeni, međutim, na raspolaganju bi tada bila i druga vozila, najviše dva, iz voznog parka Zdravstvenog centra, ali i to ne bi bilo dovoljno.\n„Svaka veća zdravstvena ustanova trebalo bi da ima bar jedno vozilo za masovne nesreće, u kom može da se zbrine više osoba. Međutim, mi time ne raspolažemo“, objašnjava Islamović-Aličković.\nOpštinska organizacija Crvenog krsta u Novom Pazaru obično prva pruži neophodnu pomoć ugroženim porodicama u odeći, obući, hrani i sredstvima za higijenu.\n„Mi imamo čitav plan delovanja kada su u pitanju vanredne situacije. Svake godine pomažemo porodicama koje su ugrožene poplavama, a bili bismo spremni i za neke gore situacije, jer tu je naša Centrala koja bi nam veoma brzo uputila sve ono što je neophodno“, kaže sekretarka OO Crvenog krsta u Novom Pazaru Ljiljana Kostić, i ističe da je najbitnije reagovati u prva 24 sata.\nOva organizacije jedina vrši obuku za prvu pomoć u ovom delu Srbije.\n„Mi smo obuke imali po školama i nekim firmama. Obučavali smo vatrogasce, radnike u Policijskoj upravi, Telekomu… Uskoro bi našu obuku trebalo da prođu i uposleni u lokalnoj samoupravi i javnim preduzećima“, kaže Kostićeva.\nPrema njenoj oceni mali broj građana poznaje prvu pomoć, što je jako loše.\nNačelnik Odeljenja za vanredne situacije u lokalnoj Policijskoj upravi Zoran Milovanović se nada da će mnogo toga biti promenjeno u ovoj oblasti i na lokalnom nivou od juna kada počinje implementacija novog zakona o vanrednim situacijama.\n„Do sada nije bilo čak ni zakonske mogućnosti da se proglasi vanredno stanje na nivou grada ili opštine, a u ovom delu Srbije bilo je potrebe za time više puta“, kaže on.\nUŽICE, U STRAHU OD ZEMLJOTRESA: Bilo je to uobičajeno, mirno veče u gradu, sve dok četiri snažne eksplozije nisu potresle tlo u Užicu, u zapadnoj Srbiji. Tragedija koja se 3. septembra prošle godine dogodila u podzemnim odajama fabrike municije „Prvi partizan“, odnela je sedam života, ali i testirala spremnost čitavog Sektora za vanredne situacije MUP-a Srbije.\nVatrogasno-spasilačke jedinice, uspele su da, kako su kasnije objasnili nadležni, brzom reakcijom spreče još veću tragediju, jer se u pogonima u tom trenutku nalazilo još stotinak radnika.\nSedam meseci kasnije, gradski čelnici kažu da vojna industrija smeštena na rubovima kotline oivičene planinama, ne predstavlja najveći rizik za grad. U Užicu veruju da najveća opasnost građanima preti od zemljotresa, kako zbog arhitekture grada i konfiguracije terena tako i zbog činjenice da lokalna vatrogasno-spasilačka služba jedino nije prošla obuku za delovanje u slučaju zemljotresa.\nZoran Milojević, član gradskog veća i Štaba za vanredne situacije, inače saradnik u Odeljenju za vanredne situacije Ministarstva odbrane u Užicu, smatra da zemljotresi predstavljaju najveću pretnju za Užičane, jer je gradsko jezgro prenaseljeno, a dominiraju višespratnice.\n„U slučaju nekog jačeg zemljotresa pretnju predstavlja i hidroakumulacija Vrutci, čija je zapremina 54 miliona kubnih metara vode“, kaže on i dodaje da je osamdesetih godina prošlog veka gledao simulaciju dotoka vode i poplava u slučaju naglog rušenja brane, beogradskog Instituta „Jaroslav Černi“.\n„U slučaju naglog isticanja, voda iz Vrutaka poplavila bi veliki deo grada. Dostigla bi visinu četvrtog sprata stambene zgrade u centru, na gradskom trgu“, tvrdi on, računajući da bi poplavni talas u grad stigao za nepunih 25 minuta.\nSa tim se, međutim, ne slaže Vladimir Gordić, rukovodilac brane Vrutci. On za BIRN kaže da je brana projektovana za maksimalni predviđeni zemljotres na ovom području, od oko deset stepeni Rihterove skale.\n„Brana se ruši postepeno, nikada odjednom, kako je to prikazano na prezentaciji. Institut ‘Jaroslav Černi’ branu kontroliše dva puta godišnje, a ljudi iz gradskog JKP-a Vodovod merenja obavljaju svakodnevno“, kaže on.\nMeđutim, procena da zemljotresi predstavljaju glavni rizik za Užice nije izneta na osnovu studije bezbednosti, jer lokalna samouprava u Užicu još nije započela njenu izradu. Prema rečima Zorana Milojevića, planovi zaštite i spasavanja, i procene ugroženosti, postoje odranije.\n„Procenu ugroženosti i povredivosti teritorije, i procenu sopstvenih snaga za zaštitu i spasavanje uradila je Uprava za vanredne situacije Ministarstva odbrane. Taj dokument koji se odnosi na Zlatiborski okrug, iz marta 2008. godine, nosi oznaku tajnosti i kao takav nije dostupan javnosti“, objašnjava on.\nDa zemljotresi za užički kraj predstavljaju najveću pretnju misli i komandant vatrogasno-spasilačke jedinice Saša Cicvarić jer, kako kaže, užički vatrogasci do sada jedino nisu prošli tu vrstu obuke.\nKao i u drugim delovima Srbije, kaže Cicvarić, i užički vatrogasci imaju probleme sa nedovoljnim brojem ljudi i opremom koja se sporo obnavlja.\nU šest opština Zlatiborskog okruga (Užice, Kosjerić, Požega, Arilje, Čajetina i Bajina Bašta), sa više od 200.000 stanovnika ima samo 98 vatrogasaca, što je daleko od evropskih standarda gde na 1000 stanovnika dolazi jedan vatrogasac.\n„U gradu postoje 44 objekta čija je visina iznad 22 metra“, kaže Cicvarić, objašnjavajući da pomoću automehaničkih lestvi vatrogasci mogu ugasiti požar na visinama do 32 metra. Ako je reč o višim objektima, uspešnost njihove akcije uslovljena je ispravnošću hidrantske mreže.\nUžički vatrogasci u proteklih nekoliko godina na području grada i regiona imali su pune ruke posla. Gaseći šumske požare na Tari pre tri godine samo u jednom danu intervenisali su 49 puta. Pored eksplozije u Prvom Partizanu, prošle godine zabeleženo je nekoliko intervencija na industrijskim objektima u Arilju i Požegi, a u martu su uspeli da iz cisterne koja se prevrnula u okolini Kosjerića pretoče 20 tona goriva.\nZoran Milojević ističe da je trenutno za delovanje u vanrednim situacijama u Zlatiborskom okrugu jedino opremljena i obučena upravo vatrogasno spasilačka jedinica.\n„Jedinice Civilne zaštite formacijski postoje, ali dugi niz godina nisu obnavljane, opremane i obučavane“, kaže on, navodeći da je obuke i okupljanja bilo 1999. godine, za vreme sukoba sa NATO-om.\nMobilizacijski planovi ipak postoje. Na spiskovima Civilne zaštite u Zlatiborskom okrugu nalazi se nešto manje od 4000 ljudi.\nVRANJE, OSTACI RATA: Južna Srbija, oblast na samoj administrativnoj liniji sa Kosovom, i deset godina po okončanju sukoba na Kosovu i opštinama Preševo, Bujanovac i Medveđa, trpi ozbiljne posledice ratova.\nOd 2000. godine do danas, od posledica dejstva neeksplodiranih ubojnih sredstava (NUS) zaostalih od NATO bombardovanja 1999. i oružanih sukoba na jugu Srbije godinu dana kasnije, u opštini Bujanovac poginulo je sedmoro civila dok je 23 lakše ili teže povređeno.\nNadležni upozoravaju da se na terenu nalazi još neeksplodiranih ubojnih sredstava, ali o kojoj količini je reč niko ne može da precizira. Do sada su specijalne jedinice policije i vojske uništile oko 7000 neeksplodiranih naprava, od čega 12 kasetnih bombi.\nAli Aslani, načelnik Odseka za vanredne situacije u Bujanovcu, kaže da na teritoriji ove opštine na granici sa Kosovom, postoje najmanje četiri lokacije sa neeksplodiranim kasetnim bombama, i tri obeležena minska polja.\n„Ta mesta su ograđena i obeležena znacima upozorenja, ali ne znamo koliko tačno takvih bombi ima. Takođe, sumnjamo da na teritoriji Bujanovca ima još mnogo neotkrivenih minskih polja“, kaže Aslani.\n„Veoma često neeksplodirane mine i projektile prijavljuju meštani sela u okolini Bujanovca, lovci, drvoseče i sakupljači pečuraka i lekovitog bilja, što i jesu najugroženije kategorije građana“, kaže on.\nKasetna bomba je vrsta municije koja po ispaljivanju izbacuje veliki broj manjih projektila i upotrebljava se kao protivpešadijsko naoružanje jer pokriva veliku površinu. Takvi zaostali projektili predstavljaju veliku opasnost za ljude.\nEmil Jeremić, regionalni direktor Norveške narodne pomoći (NPA) za Jugoistočnu Evropu, kaže da će ta organizacija uskoro početi projekat uklanjanja kasetnih mina na 4,3 kvadratna kilometara na jugu Srbije.\n„Naša organizacija se posle bombardovanja već bavila ovim poslom, a nadam se da ćemo u narednih mesec ili dva dobiti dozvolu donatora, norveškog ministarstva inostranih poslova, za početak projekta.“\nJeremić kaže da je vrednost trogodišnjeg projekta tri miliona evra, i da će u njemu učestvovati specijalističke ekipe iz regiona.\nPrema podacima kojima raspolaže NPA, na Srbiju je tokom NATO kampanje bačeno 37.000 kasetnih bombi.\n„Prema našim podacima, na teritoriji Srbije ostalo je oko 2500 neeksplodiranih kasetnih bombi, koje predstavljaju veliku opasnost za stanovništvo“, navodi Jeremić.\n„Takva municija pala je na površini od 15 kvadratnih kilometara, od toga na 4,3 na jugu Srbije, što znači da je ovaj region veoma ugrožen“, dodaje on.\nAli Aslani iz Odseka za vanredne situacije objašnjava da se, kada neko prijavi neeskplodiranu municiju, odmah obaveštavaju policija, vojska, vatrogasna brigada i ekipa Hitne pomoći, koji svi zajedno dolaze na teren.\n„Ministarstvo odbrane odmah pošalje ekipu koja uklanja municiju, uz asistenciju ostalih službi, sa kojima imamo izvanrednu saradnju“, kaže Aslani.\n„Ukoliko ekipa Ministarstva iz Beograda ne može da dođe istog ili narednog dana, onda pronađena ubojna sredstva uklanjaju ljudi iz Žandarmerije“, objašnjava on.\nOn ističe da Odsek za vanredne situacije dosta polaže na edukaciju stanovništva o opasnostima koje vrebaju od neeksplodiranih mina i municije.\n„To što radimo ima efekta jer je svih sedam osoba poginulo od dejstva neeksplodiranih mina još tokom 2000. i 2001. godine“, dodaje Aslani.\nPo dve osobe poginule su od posledica eksplozije kasetne bombe i nagazne mine, dok je troje ljudi stradalo od protivtenkovske mine.\nPoslednja nesreća od neeksplodiranih ubojnih sredstava dogodila se 2003. godine kod bujanovačkog sela Dobrosin, na samoj liniji razdvajanja sa Kosovom. Ovo selo poznato je po tome što je u njemu zvanično formirana OVPMB.\nPosle toga, 2008. umalo je izbegnuta tragedija kada je jedan čovek svojim traktorom ušao u neobeleženo minsko polje, takođe kod Dobrosina.\n„Srećom, primetio je minu koja je virila iz zemlje. Kasnije smo na tom mestu pronašli 18 protivpešadijskih mina i obeležili taj prostor“, kaže načelnik Odseka za vanredne situacije.\nIstraživanje je nastalo u produkciji BIRN Srbija


Istraživanje odnosa srednjoškolaca prema alkoholu, drogi, pušenju i kocki iz 2016. godine - Bolnica Vita\n(komparativno istraživanje roditelja na uzorku mladih uzrasta do 17 godina u Srbiji, Crnoj Gori i BiH)\nAlarmantan je podatak da je 81% ispitanih srednjoškolaca u Srbiji i Crnoj Gori, odnosno 76% u BiH do svoje 17 godine pilo alkohol, pri čemu je njih 73% u Srbiji (60% u BiH i 55% u Crnoj Gori) navelo konzumiranje alkohola kao uobičajenu aktivnost koju najčešće upražnjavaju prilikom izlazaka u grad i druženja. – pokazuju rezultati komparativnog istraživanja koje je sprovela Specijalna bolnica za bolesti zavisnosti Vita iz Novog Sada na uzorku od 914 srednjoškolaca, prosečne starosti 17 godina iz Srbije, Crne Gore i Bosne i Hercegovine.\nCilj istraživanja je da se utvrdi nivo razvijenosti rizičnih oblika ponašanja mladih u regionu u okviru četiri fenomena: zloupotreba alkohola, pušenja, zloupotreba psihoaktivnih supstanci i kockanja.\nRezultati istraživanja su pokazali da su u značajnoj meri prisutni rizični oblici ponašanja mladih pre svega u delu zloupotrebe alkohola i pušenja, a zatim i zloupotrebe psihoaktivnih supstanci i kockanja, kao i to da su rizični oblici ponašanja kod srednjoškolaca u Srbiji nešto izraženiji u odnosu na ispitanike iz BiH i Crne Gore. – rekao je Milan Vlaisavljević, direktor Specijalne bolnice za bolesti zavisnosti Vita i autor projekta\nUprkos zakonu o zabrani prodaje cigareta maloletnim licima, svaki drugi ispitani srednjoškolac (Srbija 48%, Crna Gora 53%, BiH 52%) je probao cigarete, od čega je njih 56% u Srbiji nastavilo redovno da puši (više puta nedeljno ili svakodnevno), dok je u BiH taj procenat 30%, a u Crnoj Gori nešto niži i iznosi 23%.\nU Crnoj Gori je više zastupljen model povremeno konzumiranje cigareta, odnosno u posebnim prilikama i to u 40% slučajeva.\nU sve tri države 67% srednjoškolaca navodi da u svojoj porodici imaju nekoga ko puši cigarete.\nU Srbiji 29% srednjoškolaca igra igre na sreću, u odnosu na 18% njihovih roditelja. U BiH je ta razlika još izraženija, deca 27%, a roditelji 10%, dok u Crnoj Gori roditelji upražnjavaju igre na sreću za šest odsto više u odnosu na njihovu decu.\nIstraživanje bolnice Vita dalje pokazuje da od srednjoškolaca koji igraju igre na sreću, njih 33% u Srbiji to čini najmanje jednom nedeljno, u Crnoj Gori 27%, a u BiH 22,5%.\nI pored zakonske regulative, čak 72,7% srednjoškolaca u BiH, 71% u Crnoj Gori i 48,5% u Srbiji navodi kladionice kao najdominantniji oblik igara koji upražnjavaju. Potom sledi loto/bingo sa 32% u BiH, 26% u Srbiji i 20% u Crnoj Gori, dok su u značajnoj meri u Srbiji zastupljeni i poker aparati 12,3% i rulet 10,7%, za razliku od BiH i Crne Gore gde su pomenute igre na sreću zastuljene u procentima od 0,7 do 7%.\nAlarmantan je podatak da je 81% dece u Srbiji i Crnoj Gori, odnosno 76% dece u BiH do svoje 17 godine konzumiralo alkohol, pri čemu je njih 68% u Srbiji i Crnoj Gori i svaki drugi u BiH imalo iskustvo pijanstva.\nU sve tri države čak 80 do 90 odsto mladih navodi druženje i izlaske u grad kao prilike u kojima najčešće konzumiraju alkohol. Pored navedenih rezultata, podatak da je u poslednjih nekoliko nedelja 73% srednjoškolaca u Srbiji, 60% u BiH i 55% u Crnoj Gori zloupotrebljavalo alkohol, pokazuje da zloupotreba alkohola među srednjoškolcima nije neuobičajen i poseban događaj.\nSrednjoškolci u Srbiji su u većoj meri okruženi drogom u odnosu na njihove vršnjake u BiH i Crnoj Gori.\nNa to ukazuju podaci da 41% ispitane dece od 17 godina u Srbiji poznaje nekoga u svom neposrednom okruženju ko konzumira droge, dok je taj procenat u Crnoj Gori 38%, a u BiH 24%.\nTakođe na činjenicu da su srednjoškolci u Srbiji u većoj meri okruženi drogom u odnosu na vršnjake iz BiH i Crne Gore ukazuju podaci da 31% ispitanika iz Srbije zna gde ili od koga može da se nabavi droga (27% u Crnoj Gori i 19,6% u BiH).\nSa druge strane kao najdominantnija zabluda prisutna kod ispitnih srednjoškolaca u Crnoj Gori (64%) i Srbiji (58,3 %) i dalje jeste podela na “lake” i “teške” droge. Najrealniji stav po tom pitanju imaju srednjoškolci iz BiH gde je ova zabluda prisutna kod 39% ispitanika.\nNeadekvatan stav po ovom pitanju dovodi do smanjene kritičnosti prema psihoaktivnim supstancama i samim tim većeg rizika od njihove zloupotrebe. – obrazlaže Milan Vlaisavljević\nOno što dodatno zabrinjava jesu rezultati istraživanja koji ukazuju na nezainteresovanost srednjoškolaca za temu bolesti zavisnosti koja je prisutna u odgovorima kod 31% ispitanika u BiH i Crnoj Gori i čak 38% ispitanih srednjoškolaca u Srbiji.\nAko znamo da je prevencija najefikasniji način borbe, ovakvi stavovi mladih mnogu da upućuju na nedovoljan broj kvalitetnih programa prevencije koji bi na adekvatan način animirali i pripremili mlade na neke od najvećih rizika i izazova odrastanja u savremenom društvu. – dodaje Vlaisavljević


Na ovaj način uticalo se na poboljšanje vještina tolerancije, razumijevanja i prihvatanja različitosti kod adolescenata i mladih uzrasta 14-18 godina, doprinijelo razvoju volonterskog pokreta u Crnoj Gori, s posebnim akcentom na volontiranje u oblasti prava mladih s invaliditetom i započelo planiranje budućih aktivnosti koje će učesnici treninga sprovoditi u svojim školama i lokalnim zajednicama u budućem periodu.\nTrening za vršnjačke edukatore pohađala su 32 učenika/ca u periodu 20 – 22. februara u Ulcinju. Teorijska predavanja na Treningu je pratio praktični dio koji je podrazumijevao radionice, prikazivanje filmova s pratećim diskusijama, vježbe, društvene igre edukativnog karaktera, i rad u grupama. Mladi s invaliditetom i mladi bez invaliditeta su se upoznali s temama, kao što su: Istorijat ljudskih prava, s posebnim naglaskom na prava OSI, Od sažaljenja i herojstva do jednakosti – modeli pristupa invaliditetu, Nastanak pokreta za prava mladih s invaliditetom, Filozofija samostalnog života i servisi podrške, Omladinski i građanski aktivizam, Mladi i mediji, Izjednačavanje mogućnosti ili abilizam, Inkluzivno obrazovanje, (Samo)procjena potreba OSI i Kultura, kreativnost i OSI.\nTrening su otvorili Marina Vujačić, izvršna direktorica UMHCG (ujedno i jedna od trenerica) i Nikola Vulić, koordinator Programa za razvoj adolescenata u UNICEF kancelariji u Crnoj Gori. Takođe, u okviru ova tri dana predavači su bili i Milenko Vojičić, viši programski savjetnik u UMHCG, Anđela Radovanović, programska menadžerka u UMHCG, Goran Macanović, izvršni direktor Saveza slijepih Crne Gore i Kristina Ćetković, programska direktorka u NVO 35mm.\nNa Treningu su se učesnici pored opštih tema iz oblasti invaliditeta upoznali i s procjenom potreba za podrškom kod mladih s invaliditetom, načinima pružanja vršnjačke podrške, i adekvatnoj komunikaciji sa svojim vršnjacima iz različitih društvenih grupa, a predstavili su i svoj predlog aktivnosti za rad s vršnjacima s invaliditetom, koji će biti razvijen u narednih mjesec dana, kao poseban Plan rada buduće Mreže volontera u srednjim školama u Crnoj Gori. Nakon uspostavljanja Mreže volontera sprovešće se i Pilot aktivnost mapiranja potreba mladih s invaliditetom. Lideri ove aktivnosti će upravo biti učesnici koji su prošli pomenuti Trening.\nTrening je organizovalo Udruženje mladih sa hendikepom Crne Gore, kao jednu od aktivnosti projekta Mladi zajedno za promjene (Youth together for change), podržanog od strane Unicef kancelarije u Crnoj Gori.


Putin: Islamska država htjela da Siriju pretvori u bazu za globalnu agresiju - Vijesti.me\n"RUSKA VOJSKA POKAZALA MOĆ"\nPredsjednik Rusije Vladimir Putin izjavio je danas da su akcije ruske vojske u Siriji pokazale moć te modernizovane vojske.\n"Rusija je dala glavni, odlučni doprinos uništenju kriminalne grupe (Islamske države) koja je uputila izazov čitavoj civilizaciji", rekao je Putin na ceremoniji dodjele odlikovanja ruskim vojnicima koji su se borili u Siriji.\nOn je kazao da su ekstremisti Islamske države htjeli da Siriju pretvore u bazu za "globalnu agresiju".\nPutin je dodao da su se oko 48.000 ruskih vojnika koji su učestvovali u kampanji u Siriji borili za svoju otadžbinu i za "pravedan i fer cilj".\nPredsjednik Rusije rekao je da je vojna kampanja u Siriji pokazala da se ruska vojska "drastično promijenila", unaprijedila vještine svojih vojnika i potencijal ruskog oružja.


Dijalog o manje štetnim alternativama dio rješenja za unaprjeđenje zdravlja pušača – Biznis.ba\nNaslovnaPauzaDijalog o manje štetnim alternativama dio rješenja za unaprjeđenje zdravlja pušača\nobjavljeno 12. avg 2020. u 14:37\nVijest da je Američka agencija za hranu i lijekove (FDA), klasifikovala IQOS, sistem za zagrijavanje duhana, u kategoriju proizvoda modificiranog rizika, posebno je podstakla diskusiju o manje štetnim alternativama i to u stručnim krugovima.\nI dok svjetski mediji još nagađaju na koji će način i kako ova, de facto, historijska prekretnica uticati na promjenu navika aktivnih odraslih pušača, za kompaniju Philip Morris koja je razvila ovaj uređaja, ova odluka predstavlja onaj korak dalje ka budućnosti bez duhanskog dima, na kojoj radeveć više od 10 godina. Kako FDA navodi, naučne studije pokazuju da potpuni prelazak s cigareta na IQOS sistem “smanjuje izloženost organizma štetnim i potencijalno štetnim hemikalijama”, što po riječima Mitcha Zellera, direktor FDA Centra za duhanske proizvode, može pomoći punoljetnim pušačima da ostave klasične cigarete i smanji njihovu izloženost štetnim hemikalijama, ali samo ukoliko u potpunosti pređu na ove proizvode”.\nIpak, oni skeptični naglašavaju da je ova odluka relevantna za zemlju u kojoj je donijeta, a to je SAD. Ipak lokalni stručnjaci ne misle tako, već podvlače značaj ove odluke na mnogo širem nivou, a jedna od njih je i specijalista pulmologije Dr Ružica Zagorčić. Ona vjeruje da je ova odluka prilika koju ne trebaju propoustitiodrasli pušače koji ne žele ostaviti duhan. A sada imaju i argument više da grade povjerenje u mogućnost izbora manje štetnih alternativa.\nZašto je odluka FDA važna za BiH\nSvjetska zdravstvena organizacija je u svom posljednjem izveštaju pozicionirala BiH kao jednu od četiri zemlje sa najvećim brojem pušača, a uprkos kampanjama, apelima i zabrinjavajućim podacima o posljedicama udisanja duhanskog dima kojima smo svakodnevno izloženi, mali broj pušača je zaista i spreman “ostaviti” cigarete.\nDr Zagorčić ističe da od 100 ljudi koji pokušavaju ostaviti klasične cigarete, samo njih tri do pet to i uradi na duže od šest mjeseci.\n„Praktično, 95 odsto onih koji su pokušali prestati, nakon kratkog vremena nastave sa ovom navikom. Razlog za to je jaka nikotinska ovisnost, ali i jaka emocionalna veza koja pušače vezuje za cigarete“.\nDoktorica Zagorčić naglašava da koncept smanjenja štete, zasnovan na zamjeni klasičnih cigareta manje štetnim alternativama, može predstavljati značajan korak ka unaprjeđenju zdravlja nacije.\n„Proizvod koji je Američka agencija za hranu i lijekove klasificirala kao proizvod modificiranog rizika prisutan je i na našem tržištu, pa je mišljenje FDA da potpuni prelazak sa klasičnih cigareta na IQOS umanjuje izloženost organizma štetnim i potencijalno štetnim materijama veoma značajno i za nas. Edukacija zdravstvenih radnika o benefitima bezdimnih proizvoda je ključna, jer su oni prvi kojima se ljudi obraćaju kada imaju zdravstveni problem. Mi moramo biti u poziciji pušačima ponuditi manje štetnu opciju, naročito sada, kada imamo i zvanično obrazloženje jedne od najuglednijih svjetskih institucija“ – zaključuje doktorica Zagorčić.


U Sloveniji najveći broj novozaraženih još od maja, prosvetari koji odbiju testiranje preti OTKAZ - Naši u svetu\nU Sloveniji najveći broj novozaraženih još od maja, prosvetari koji odbiju testiranje preti OTKAZ\nObjavljeno 25/08/21 u 12:00\nDnevni broj novozaraženih korona virusom u Slovenije premašio je danas 500, nakon što je registrovano 508 novih infekcija što je i najveći broj od 18. maja.\nOd poslednjeg preseka testirano je 2.805 uzoraka, što znači da je procenat pozitivnih 18,1 odsto, prenosi STA.\nU poslednjem danu preminula je jedna osoba.\nU Sloveniji je, prema podacima Nacionalnog instituta za javno zdravlje, trenutno aktivno 4.015 slučajeva.\nU toj zemlji do sada je potvrđeno 264.649 slučajeva korona virusa, a preminule su 4.443 osobe.\nOtkaz preti prosvetarima koji odbijaju testiranje\nU Sloveniji za nedelju dana pocinje nova školska godina, a direktori škola dobili su uputstvo po kome odbijanje zaposlenih da se testiraju na korona virus može biti razlog za otkaz.\nZa sve zaposlene u školi na snazi je uslov PVT (preboleli, vakcinisani, testirani), što znaci da se oni koji nisu vakcinisani ili preboleli kovid-19 moraju svake nedelje da se testiraju, što je cirkularnim pismom mistarstva obrazovanja određeno kao radna obveza.\nNeopravdano odbijanje testiranja smatraće se kršenjem obaveze iz radnog odnosa, što znaci da se zaposlenom izdaje pismeno upozorenje pred otkaz ili se pokrece postupak otkaza, a isto važi i ako zaposleni odbije da nosi zaštitnu masku, objasnilo je ministarstvo.\nS druge strane, ako ucenik ne nosi masku njemu se ne sme zabraniti ulazak u ucionicu, ali direktor o tom kršenju obaveze mora da obavesti njegove roditelje i da slucaj preda inspekciji.\nEpidemiološka situacija u Sloveniji zadnjih se nedelja pogoršava, pa ce ona do kraja ove ući u “crvenu” fazu, a sredinom septembra i u tamno crvenu po kriterijima Evropskog centra za kontrolu bolesti (ECDC), prognozira institut “Jožef Štefan”, prenosi prema slovenačkim medijima Hina.\nVlada na jesen i zimu ne planira veca zatvaranja društvenih i privrednih aktivnosti, kao i obrazovnog sistema, jer smatra da se doslednom primenom PVT uslova stanje može da drži pod kontrolom.\nRASTE broj novih slučajeva korone u Austriji: Više od 1.500 novozaraženih u protekla 24 sata\nNovi Zeland prijavio nove slučajeve korone, vlada nastoji da ubrza kampanju vakcinacije


Bačevac: ''SDP je promoter ženskog političkog aktivizma'' - Radio Televizija Novi Pazar\nBačevac: ”SDP je promoter ženskog političkog aktivizma”\nFebruary 6, 2020 February 7, 2020 Senada Kalic 526 Views\nSkupština Srbije počela je sednicu na čijem dnevnom redu su izmene Zakona o izboru narodnih poslanika i Zakona o lokalnim izborima, a najznačajnija izmena je smanjenje izbornog cenzusa sa pet na tri odsto.\nPoslanica GordanaČomić (DS) je predložila da na izbornoj listi mora da bude 40 odsto manje zastupljenog pola.\nPoslanici SDP-a najavili su da će podržati predložene izmene zakona.\nNarodni poslanik Sandžačke demokratske partije dr Muamer Bačevac je istakao da je SDP promoter ženskog političkog aktivizma.\n’’Sa zadovoljstvom ćemo podržati povećanje kvote sa 30% na 40% učešća žena u Skupštini Srbije, ali i u drugim delovima izvršne vlasti.\nMi već u poslaničkoj grupi imamo ispoštovan ovaj procenat, ali i na svim drugim nivoima stranke. Pogledajte i strukturu naših kadrova na lokalu u Sandžaku gde SDP čini vlast i videćete da smo mi promoter ženskog učešća u politici’’ rekao je Bačevac.\nBačevac je naglasio da je predlog smanjenja izbornog cenzusa definisan kao predlog u SDP, još 2013. godine, kao deo predloženog rešenja za izmenu izbornog sistema i ustava.\nPo ovom zakonskom rešenju bi nacionalni saveti nacionalnih manjina izdavali potvrde manjinskim strankama o njihovoj autentičnosti , što je naišlo na kritiku nekih političkih partija.\n’’Mi ćemo podržati ono rešenje koje će obezbediti ulazak u parlament autentičnih i orginalnih predstavnika nacionalnih manjina. Potrudićemo se da amandmanima i kvalitetnom raspravom napravimo balansi između učeša i uloge Nacionalnih savjeta i Republičke izborne komisije uz optimalnu upotrebu Posebnog biračkog spiska nacionalnih manjina ” istakao je Bačevac.\n← BNV: Akcioni plan je nelegitiman i neprihvatljiv za Bošnjake\nProfesoru Rizahu Grudi uručena nagrada “Amir Dautović” →\nTežak udes u Novom Pazaru, stradalo troje mladih ljudi July 11, 2020\n(Video) Predstavnici organizacije Tenvir, obilježili 11.jul July 11, 2020\nMladi Ćukovca delili maske i u Sjenici July 11, 2020\nErdogan: I nakon 25 godina bol je svježa, nećemo zaboraviti Srebrenicu July 11, 2020


Komandant Eufora: Neće biti rata u BiH, ni u susedstvu – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Oko nas > Balkan > Komandant Eufora: Neće biti rata u BiH, ni u susedstvu\nKomandant Eufora, generalmajor Anton Valdner, izjavio je da smatra da u BiH ili u susedstvu neće biti rata.\n“Ova zemlja (BiH), uz ogromnu međunarodnu podršku, već dve decenije održava mir i stabilnost. Ne vidim bilo kakve indikacije da će se to promeniti. Ne vidim da će se bilo kakav rat desiti ovde ili u susedstvu. Činjenica je da ovde nema sukobljavanja oko teritorija sa komšijama”, rekao je Valdner u intervjuu za “Dnevni avaz”.\nKako je objavljeno na portalu avaz.ba, novi komandant Eufora je tako prokomentarisao izjavu predsednika Evropske komisije Žan Klod Junkera za “Fajnenšel tajms” u kojoj je spominjao mogući rat na Balkanu i u BiH.\nValdner smatra da je činjenica da su OSBiH “jedna od uspešnih priča i da su uspele okupiti pripadnike svih naroda da nose istu uniformu”.\n“Moje mišljenje je da je reforma sektora bezbednosti jedan od velikih uspeha koji su ovde postignuti. Gledajući odavde, ne vidim isto što i Junker”, istakao je on.\n“Avaz” podseća da je Valdner uzburkao regionalnu javnost najavom da neće “oklevati da pozove rezervne snage u slučaju da budu potrebne…”.\n“Dok sam se pripremao za ovu funkciju, ustanovio sam da je došlo do bitnog smanjivanja broja snaga od onog početnog u sastavu SFOR. Imamo ograničen broj ljudi, a mandat je još, manje ili više, isti. Dakle, ako bismo u određenim okolnostima želeli da reagujuemo, trebali bismo pozvati rezervne snage. U našim planovima postoji nekoliko koraka za dovođenje pojačanja za Eufor”, kazao je Valdner i dodao da je tu izjavu dao kako bi podsetio na to, a ne da uputi neku određenu pretnju.\nOn je naveo da “nema potrebe za pokazivanjem mišića korišćenjem vojnih snaga”.\n“Ja mislim da problemi i poteškoće s kojima se ova zemlja suočava nisu vojne prirode. Zašto poslati borbenu grupu ovamo? Šta bi ona radila?”, konstatovao je.\nOn je istakao da u BiH Eufor izvodi vojne vežbe tako što svake godine dovodi rezervne snage koje su im dodeljene i da će sledeća biti sredinom oktobra ove godine, ali da još nije odlučeno gde će biti održana.\n“Ako bih pravio poređenje i davao ocenu šta je verovatnije, da će se teroristički napad desiti ovde ili negde drugđe, moj je osećaj i procena da su teroristički napadi namenjeni da maksimalno privuku publicitet. Takav publicitet može se privući napadom u jednom od velikih gradova na Zapadu. Naša procena je da je nivo opasnosti još nizak”, kazao je Valdner.\nUbio sina, suprugu i šuraka, a onda presudio sebi\nCrna Gora: Upozorenje na mogućnost malog tornada – pijavice


Zakon o javnom beležništvu ("Sl. glasnik RS", br. 31/2011, 85/2012, 19/2013 i 55/2014 - dr. zakon)\nPrvih 100 javnih beležnika biće izabrano do kraja ovog meseca, a zakletvu će položiti 7. avgusta. Oni počinju da rade od 1. septembra, potvrđeno je za „Novosti“ u Ministarstvu pravde. Overavaće dokumenta i ugovore, i završavati ostavinske postupke.\nNa konkurs za notare (rok za prijavljivanje istekao je 7. jula) javilo se 177 kandidata. Najviše ih je bilo sa područja Prvog, Drugog i Trećeg osnovnog suda u Beogradu (103), dok se sa teritorije pet sudova nije javio niko (Aranđelovac, Vrbas, Gornji Milanovac, Kikinda i Požega).\n- Značaj i uloga notara biće posebno vidljivi u onim mestima koja po novoj mreži sudova nisu dobila osnovni sud, a nemaju ni sudsku jedinicu, već samo kancelariju u kojoj se organizuju sudijski dani – kaže za „Novosti“ ministar pravde Nikola Selaković. – Ova mesta dobiće vremenom javnog beležnika kod kog će građani moći da završe osnovne poslove koje su do sada obavljali u sudu, poput overe dokumenata i kupoprodajnih ugovora, ili ostavinskih postupaka. To će dovesti do rasterećenja sudova i efikasnijeg pravosuđa, jer će i sudovi imati više vremena da brže i bolje završavaju poslove iz svoje nadležnosti.\nNotarski ispit položilo je 198 kandidata tokom 13 ispitnih rokova. Odlukom ministra naknada za polaganje ispita smanjena je sa 60.000 na 39.000 dinara, a ispit može da polaže svako ko je završio pravni fakultet i ima najmanje dve godine radnog iskustva na pravnim poslovima u sudu ili advokaturi, odnosno tri na drugim pravnim poslovima.\nVeć na ovaj konkurs prijavili su se kandidati iz Odžaka i Kanjiže, koji imaju samo sudsku kancelariju i za koje bi dobijanje notara bilo dragoceno. Konkursna komisija pregledala je podnete prijave i razgovara sa kandidatima, što je juče i okončano. Svi razgovori su, uz pismenu saglasnost kandidata, tonski snimani. Komisiji je još ostalo da, vodeći računa o tome koje su ocene kandidati dobili na položenom javnobeležničkom ispitu i kakvo im je dosadašnje radno iskustvo, dostavi ministru pravde mišljenje. Na osnovu njega on će doneti odluku o imenovanju prvih javnih beležnika u Srbiji. Posle polaganja zakletve održaće se i osnivačka skupština notara, na kojoj će biti izabrani predsednik i organi komore.\nKonkurs, inače, nije obuhvatio područje 29 osnovnih sudova pošto odatle nije bilo nikoga ko je položio javnobeležnički ispit. Zato Ministarstvo pravde ponovo poziva kandidate da se prijavljuju.\n- Kada bude formirana komora, na njen predlog ministar će raspisivati nove konkurse za popunjavanje upražnjenih javnobeležničkih mesta – poručuje Selaković.\nNotari će biti dužni i da garantuju ispravnost i verodostojnost izdatih dokumenata, i obezbediće sklapanje kupoprodajnih ugovora bez rizika po onoga kome pružaju uslugu. Tako će se podići stepen pravne sigurnosti u zemlji. Iskustva iz okruženja pokazala su da je samo u ostavinskim postupcima s uvođenjem ove branše duplirana efikasnost.\nIzvor: Večernje Novosti, V. CRNjANSKI SPASOJEVIĆ


Radnici novosadskog DES-a od jutros u štrajku – NovostiDana.rs\nOko 80 radnika novosadskog DES-a, predvođeni reprezantativnim sindikatom “Sloga” od jutros su u štrajku u krugu preduzeća.\nPrema rečima Zorice Stepanov iz Sindikata „Sloga DES“ štrajkača bi bilo više, međutim, u petak je deo sektora za šnajderke poslat namerno na kolektivni godišnji odmor. Inače u novosadskom DES-u je zapošljeno oko 170 radnika, od čega je 60 odsto invalida.\nŠtrajk se održava zbog neisplaćenih zarada, neoverenih zdravstvenih knjižica, putnih troškova i nepovezanog radnog staža.\n“ Traže da radimo, a plate nam ne isplaćuju. Od čega da živimo i od čega da se lečimo kada nam ne overavaju zdravstvene knjižice”, ističu ogorčeno radnici DES-a\nI pored čvrstih obećanja datih prošle godine od strane aktuelnog ministra rada Zorana Đorđevića i gradonačelnika Novog sada Miloša Vučevića da će država brinuti o preduzećima u kojima su upošljeni invalidi rada, ništa se značajno nije promenilo.\nRadnicima koji nisu invalidi staž nije povezan od 2010 godine, a invalidima pune dve godine.\nŠtrajk se održava zbog neizmerinih obaveza prema radnicima, od neisplaćenih zarada, neoverenih zdravstvenih knjižica, neisplaćenih putnih troškova i nepovezanog radnog staža. Kada je reč o povezivanju radnog staža, radnicima koji nisu invalidi staž nije povezan od 2010 godine, a invalidima pune dve godine. Inače u novosadskom DES-u je zapošljeno oko 170 radnika, od čega je 60 odsto invalida.\nKao sindikat moramo podsetiti javnost da su u oktobru prošle godine aktuelni ministar za rad Zoran Đorđević i gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević posetili naše preduzeće, a zatim izgovorili vrlo velike reči pred kamerama.\nMinistar rada Đorđević je tada istakao da država subvencioniše i pomaže rad takvih preduzeća i da je cilj da se podstakne na zapošljavanje što više osoba sa invaliditetom. On je tada rekao i da je sa direktorima preduzeća za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom imao sastanak na kojem je predstavljena nova metodologija raspoređivanja finansijskih sredstava, koja će biti pravednije dodeljivana, a koje država daje ovim preduzećima.\nSada 10 meseci kasnije je očeigledno da od njihove metodologije i obećanja nema ništa, pa nam nije jasno gde su nestale te pare i sva ta sredstva o kome su ministar Đorđević i Vučević govorili, ili je to možda bio samo medijski spin samoreklamiranja, pitaju iz reprezentativnog Sloginog sindikata u tom preduzeću.\nRadnici novosadskog DES-a, predvođeni reprezantativnim sindikatom “Sloga” u tom preduzeću, u ponedeljak 30. jula u 7 časova započeće štrajk zbog neispunjenih obećanja direktora, koji je pre dve nedelje u prisustvu miritelja iz Agencije za mirno rešavanje radnih sporova obećao početak isplate zaostalih zarada i rešavanje problema.\nNakon tadašnjeg sastanka sa direktorom i u prisustvu miritelja iz Agencije za mirno rešavanje radnog spora, štrajkački odbor je doneo odluku da se štrajk zamrzne jer je direktor obećao da će tokom naredne nedelje izvršiti isplatu dela neisplaćene aprilske plate, kao i da se sačeka do 27. 07.2018. kada je navodno trebalo da stigne odgovor za socijalni program.\nKako ništa nije ispunjeno, u skladu sa predhodnom odlukom mi smo odmrzli štrajk, koji počinje 30.07.2018. godine u 7 časova u krugu preduzeća u Novom Sadu.\nPovezanodes, Novi Sad, Sloga\nPrekinuta sednica Skupštine Novog Sada zbog odbornika koji je izjednačio fašizam i komunizam\nRebić: Rešena dva slučaja paljenja automobila u Novom Sadu\nEU pregovori na jeziku mladih\nTači: Nema te sile koja nas može naterati i da razgovaramo o podeli Kosova


► U Briselu zdravstveni radnici na skupu traže bolje finansiranje zdravstva\nDemonstranti žele da izvrše pritisak na belgijsku vladu (koja još nije formirana od parlamentarnih izbora održanih pre godinu i po dana zbog nesuglasica među stranakama) da izdvoji više novca za zdravstveni sistem, koji je pogođen epidemijom koronavirusa.\n"Naši životi i naše bake su važniji od vašeg profita", navodi se na transparentu jedne grupe koja sebe naziva "antikapitalističkom levicom".\nBelgija je jedna od najviše pogođenih evropskih zemalja u epidemiji korona virusa, sa skoro 10.000 mrtvih od 11,5 miliona stanovnika.\nOni kao hoće da nas prime, a mi kao hoćemo da uđemo. Ovom rečenicom – parafrazirajući onog vojnika iz rata u Sloveniji početkom devedesetih – sve češće se na opozicionoj sceni...


Sportske.net - Ludnica se nastavlja - Barsina pobeda nad Atletikom njen najgori scenario?!\nLudnica se nastavlja - Barsina pobeda nad Atletikom njen najgori scenario?!\nŠta smo dočekali u finišu sezone u La Ligi.\nPrvog januara ove godine, Atletiko Madrid je imao 12 bodova više od Barselone i osam više od Real Madrida, a predstojećeg vikenda može da padne na treće mesto.\nLuda završnica u La Ligi ulazi u poslednju fazu, a rasplet nije ni blizu, jer svašta može da se desi u preostala četiri kola. Atletiko je lider sa 76 bodova, Real i Barsa imaju po 74, ali Zidanov tim ima bolji međusobni duel. Sevilja vreba i dalje svoju šansu, ima 70 bodova i večeras dočekuje Atletik Bilbao, te može da se približi Atletiku na samo tri boda.\nOno što je najvažnije i dodatno dodaje čar ovoj završnici jeste da se za vikend sastaju Barselona - Atletiko Madrid i Real Madrid - Sevilja.\nAtletiko ne sme da dopusti da izgubi, a čak i remizira, a Real pobedi sve do kraja, Zidanov tim će biti šampion zbog boljeg međusobnog duela. Dakle, Atletiko takođe mora da ide na pobedu da ne bi zavisio od Realovih rezultata.\nKod Barselone je identična situacija, Katalonci moraju da pobede Atletiko i preostale tri utakmice, te da se nadaju kiksu Reala sa Seviljom, u tom slučaju će biti lideri tri kola pre kraja.\nReal Madrid drži stvari u svojim rukama, jer ako pobedi sve do kraja, a Atletiko kiksne samo jednom (na "Kamp nou"), Zidanov tim će odbraniti titulu. Ipak, Real ima najteži raspored do kraja, nakon Sevilje, ima dva gostovanja Granadi i Atletik Bilbau, a u poslednjem kolu dočekuje Viljareal.\nOno što je najzanimljivije jeste to da bi Barsa pobedom nad Atletikom u najgorem scenariju mogla da pokloni titulu Realu. Ovako izgleda pakleni raspored kraja:\nSve nepostojeće dileme i dramu koje nema će vrlo brzo razrešiti Lahoz, Manzano, Fernandez, Munuera, Bengoetxea... 😂🤣😁


BalkanMagazin :: POŠTI DISKOBOLOS 2008\nPOŠTI DISKOBOLOS 2008\nnedelja, 21. decembar 2008 11:37\nPošta Srbije dobitnik je nagrade Diskobolos 2008 u kategoriji društvenih delatnosti, za projekat Implementacija SAP poslovno-informacionog sistema u JP PTT saobraćaja Srbija.\nJISA – Jedinstveni informatički savez Srbije već 14 godina organizuje dodelu priznanja Diskobolos zaprimeni informacionih i komunikacionih tehnologija. Ovogodišnji Diskobolos dodeljen je za 90 najuspešnijih primena savremenih informatičkih tehnologija u privredi i vanprivredi, prema listi koju je napravio stručni žiri sastavljen od predstavnika privrednih komora i ICT asocijacija regiona, eksperata Vlade Srbije i privrednih uglednika, a pod pokroviteljstvom Evropske privredne komore i Evropske asocijacije profesionalnih informatičkih udruženja.\nMeđu dobitnicima priznanja u oblasti primene informatičkih tehnologija Diskobolos 2008 po najkvalitetnijim rešenjima su se izdvojili Pošta Srbije, Siemens IT solution d.o.o., Ministarstvo zdravlja, Nacionalna služba za zapošljavanje, Delta Sport, Konsing, Geneko, Jat Airways i Nortel.\nPošta Srbije dobitnik je nagrade Diskobolos 2008 u kategoriji društvenih delatnosti, za projekat Implementacija SAP poslovno-informacionog sistema u JP PTT saobraćaja „Srbija.\n- Korišćenjem ASAP metodologije implementirani su svi potrebni moduli SAP sistema, kao i interfejsi za integraciju sa tehnološko informacionim sistemom Preduzeća, što je omogućilo višestruko unapređenje poslovanja Pošte. Na realizaciji projekta je učestvovao tim sastavljen od 48 stručnjaka iz PTT-a i 25 konsultanata iz kompanije S&T – rekao je Goran Ćirić, generalni direktor PTT saobraćaja Srbije na svečanosti upriličenoj u beogradskom hotelu Kontinental prilikom uručenja nagrade.\nOvom implementacijom Pošta Srbije je postala prva pošta u regionu sa implementiranim SAP softverskim rešenjem. Autori projekta su Poslovno-informatički tim Javnog preduzeća PTT saobraćaja Srbija, S&T Serbia i SAP.\n- Priznanje Diskobolos jednistveno je po svojoj nameni i proklamovanju pozitivnih iskustava. diskobolos sve više dobija na značaju u međunarodnim krugovima, čak i izvan regiona jugoistočne Evrope, što je svojevrsno priznanje ne samo radu JISA i njenoj razvijenoj međunarodnoj saradnji, već i radu kompletne Vlade Srbije koja iz dana u dan gradi svoje nove i sve značajnije pozicije svetu- rekao je Đorđe Dukić, predsednik JISA prilikom dodeljivanja ovog priznanja na svečanosti upriličenoj 18. decembra u hotelu Continetal.\nPosebni kuriozitet ovogodišnjeg Diskobolosa je da su se pored uobičajenih kandidatura sa ex-jugoslovenskih prostora, ove godine svojim rešenjima i doprinosom u razvoju informatičkog društva pojavile i kandidature iz Kenije, Južne Afrike i čak dve iz Sri Lanke, od kojih je Diskobolos u kategoriji obrazovanja upravo dobilo baš jedno od rešenja informatičke obuke u ruralnim prostorima Sri Lanke.


Početak/Društvo/Provera i osposobljavanje dela kanalizacione mreže u selu Popovac\nU toku je postupak defektaže, na osnovu koga će se izraditi specifikacija potrebnih radova da bi se u konačnom omogućilo povezivanje i funkcionalnost dela prethodno izgrađene kanalizacione mreže u selu Popovac. Ovaj kanalizacioni sistem se nalazi u severozapadnoj zoni sela Popovac, izgrađivan je etapno, od strane više izvođača i u sledećoj fazi treba da bude povezan na Popovački kolektor.\nDirektor JКP“Naissus“Niš, Goran Milosavljević sa saradnicima je obišao selo Popovac, kako bi se obavile konsultacije sa predstavnikom za komunalna pitanja iz tog sela, i utvrdio okvir potrebne specifikacije za izvođenje predstojećih radova.\n„Nakon obilaska kanalizacionih punktova utvrdili smo da ovaj, veći deo izgrađene kanalizacione mreže u selu Popovac, nakon izrade specifikacije potrebnih radova treba da omogući osnovnu funkcionalnost i nesmetano korišćenje za domaćinstva u ulicama gde je mreža urađena“, istakao je v.d.direktora JКP“Naissus“Niš, Goran Milosavljević.\nКrenulo se sa utvrđivanjem potrebnih radova za ispitivanje, čišćenje i ispiranje šahti i kanalizacionih cevi u ulicama gde je mreža izgrađena, ističu u JKP Naissus. Radovi će se obavljati u ulicama: Jablanička sa prilazima, deo Maršala Tita, 29. Novembar, 7 Juli, deo Dragoljuba Đorđevića sa prilazima, Borisa Кidriča (prilaz), Poljska i deo Mila Đurđanovića. Nazivi ulica su iz perioda projektovanja, naglašavaju u niškom vodovodu\n„Ova sekundarna kanalizaciona mreža čeka da bude povezana na Popovački kolektor, u ulicama Borisa Кidriča i Maršala Tita“, dodaju.\nMreža je prečnika ID 300 milimetara, procenjene dužine 4200 metara. Pored ovoga postoji mogućnost priključenja korisnika na primarnu kanalizacionu mrežu izgrađenog Popovačkog kolektora u ulicama Borisa Кidriča i Maršala Tita. Ovaj kolektor je prečnika ID 500 milimetra, i njegova okvirna dužina je 1600 metara. Popovački kolektor dolazi iz pravca radne zone Sever, silazi i uliva se u reku Nišavu, u visini Ciganskog ključa.\nGoran Milosavljević JKP Naissus\nHavarija u ulici Kosovke devojke


Smrtonosna vatra u Siriji\nSirijske snage bezbednosti ponovo su otvarale vatru na demonstrante koji traže ostavku sirijskog predsednika Bašara al-Asada.\nAktivisti i očevici kažu da su vojnici ubili najmanje 15 osoba tokom današnjih demonstracija hiljada ljudi, održanih širom zemlje.\nPrema njihovim izjavama, ubistva su se dogodila u gradovima Hama, Homs i Alepo, kao i u predgrađima Damaska.\nRanije danas, vladine snage sprovele su racije u očekivanju novih protesta. Grupe za ljudska prava i aktivisti kažu da je jedna žena ubijena kada su vojnici uz pomoć tenkova započeli akciju u mestu Kan Šeikon, u severnoj pokrajini Idlib. Drugi čovek ubijen je dok je bežao od vojnika u Sakbi, jednom od predgrađa Damaska.\nSirijska vlada brani gušenje demonstracija tvrdeći da je reč o naoružanim bandama i teroristima. Sirijski državni mediji danas su izvestili da su, kako je rečeno, "naoružane grupe i snajperi" otvarali "nasumičnu vatru" u jednom predgrađu Damaska i druge dve oblasti, ubivši tri pripadnika snaga bezbednosti i dvoje civila.\nU međuvremenu, predsednik Asad izložen je sve snažnijim osudama nasilja u njegovoj zemlji.\nAmerička državna sekretarka Hilari Klinton pozvala je danas druge zemlje da obustave kupovinu sirijskih proizvoda, kao što su nafta i gas, a one koji podržavaju Asadovu vladu da, kako je rekla, "stanu na pravu stranu istorije".\nTurski mediji danas su izvestili da je predsednik Abdula Gul pozvao je predsednika Asada da primeni reforme pre nego što, kako je rekao, "postane suviše kasno".


Krizni štab FMZ: Novom naredbom opće mjere produžene za 14 dana – Radio Studio D ::: 99,40 i 97,40 FM\nKrizni štab FMZ: Novom naredbom opće mjere produžene za 14 dana\nKrizni štab/stožer Federalnog ministarstva zdravstva sagledao je epidemiološku situaciju COVID-19 u Federaciji BiH i donio novu Naredbu, te je dostavio kriznim štabovima kantonalnih ministarstava zdravstva na daljnje postupanje. Novom Naredbom koja se primjenjuje od danas opće mjere iz ranije Naredbe produžene su za narednih 14 dana.\nNovom naredbom, između ostalog, produžena je odredba kojom se “ograničava kretanje stanovništva na cijelom teritoriju Federacije Bosne i Hercegovine u vremenu od 23:00 sata uvečer do 5:00 sati ujutru narednog dana”, a za kontrolu ove odredbe zadužene su “kantonalne/županijske uprave policija nadležnih kantonalnih/županijskih ministarstava unutarnjih poslova sukladno kantonalnim/županijskim propisima o javnom redu i miru. Iz Kriznog štaba/stožera Federalnog ministarstva zdravstva 11.11.2020. uputili su Instrukciju upravama policija i ministarstvima unutrašnjih poslova kantona/županija o primjeni ove odredbe koju možete pročitati OVDJE\nPrevious article Puračka ćaska na korak do UNESCO – ve liste nematerijalne kulturne baštine čovječanstva\nNext article TK: U protekla 24 sata testirana 471 osoba, korona virus potvrđen kod 91 osobe


Hoće li hiljade migranata iz Evropske unije uskoro biti vraćeno u Srbiju\nIzmeđu dočeka i ispraćaja\nNakon što su u Albaniji početkom oktobra ove godine predstavnici EU potpisali sporazum o takozvanom "migrantskom pitanju" i "objedinili" ga sa ranije potpisanim sporazumom sa Srbijom (potpisao ministar policije Stefanović), može se očekivati da će se Vučićev san ostvariti. Naime, oživeće "koridor" za migrante preko Albanije u Srbiju, a, kako sada izgleda, počeće i njihovo masovnije vraćanje iz Nemačke. Takođe u Srbiju. Posledice svega toga nije teško zamisliti. Srbi polako nestaju (prosečno po 30 hiljada ljudi godišnje), a migranti se množe i nastanjuju u Srbiji (prema nezvaničnim informacijama, godišnje ih ovde ostane oko deset hiljada, bez namere ili mogućnosti da idu dalje). Procene su da će ovakav proces potrajati još godinama, a to već dovodi u pitanju budućnost i opstanak srpskog naroda i njegove kulture, jezika, bića...\nDana 5. oktobra 2018. godine, u Albaniji je potpisan sporazum sa Evropskom unijom o dolasku graničnih patrola iz EU i o saradnji Albanije sa zemljama u okruženju, pa tako i sa Srbijom u vezi prihvatom migranata sa Bliskog istoka i iz Afrike. Problem za Srbiju nalazi se u jednoj od tačaka ovog sporazuma koji podrazumeva da akti koji su potpisali 20. septembra 2018. godine, Nebojša Stefanović, ministar policije R. Srbije i Evropski komesar za migracije, unutrašnja pitanja i građanstvo, Dimitris Avramopulos, važe kao jedinstven dokument. Jasnije rečeno, da Albanija može, ukoliko proceni, da migrante pusti slobodno da uđu u Srbiju preko Kosova (gde ih niko ne zadržava i gde se oni ne zadržavaju). A, Srbija, neka vidi šta će sa njima. Jer u svim dokumentima koje je još Vučićeva vlada potpisala pre skoro dve godine, stoji "prihvaćena obaveza" Srbija da nađe smeštaj, vrši registraciju, prihvat i osniva nove centre za migrante, prema potrebi, a prema sugestijama EU.\nKao što je poznato, Vučić se ozbiljno nadao da će dobiti stotine miliona evra preko ovog "projekta", ali mu to nije uspelo, pre svega zbog grupe podunavskih zemalja (tačnije, zemalja "Višegradske grupe"), koje su zapretile da će u Srbiju vratiti svakoga ko zakuca na njihove granice sa statusom migranta. Ovome se priključila i Austrija, a ovih dana je i Italija, pa je nova vlada u Rimu, povodom sporazuma između Albanije i EU o prihvatu migranata, odlučna da se usprotivi toj saradnji.\nKad je 23. oktobra ove godine u popodnevnim satima, u blizini graničnog prelaza Maljevac, na granici Bosne i Hercegovine i Hrvatske, došlo do opšte tuče između grupe od 400 migranata i lokalne policije, specijalna evropska policijska grupacija Frontex, nije znala da objasni kao su se oni našli na toj lokaciji. Ovim povodom se oglasio i mađarski premijer Viktor Orban koji je podsetio svoju i međunarodnu javnost na činjenicu da "Frotex nije nikoga sačuvao od migranata", što se i u ovom slučaju potvrdilo kao tačno. Uzgred, Orban je posebno naglasio da granicu "Mađarske niko ne može bolje da čuva od Mađara".\nOvakve pouke i iskustva, očigledno ne zanimaju nikoga u Vladi Srbije, a ne zanimaju ni "neprikosnovenog" Vučića. Naprotiv, on je imao barem tri dobra razloga da ćuti, jer su onih već pomenutih 400 migranata, samo jedna manja grupa od oko 15.000 njih koji su iz (ili preko) Srbije atakovali od početka godine na "koridore" preko Bosne i Hercegovine, kroz Cazinsku Krajinu, kako bi se što pre dokopali teritorije Evropske unije. Pojedini evropski mediji, među njima i radi Dojče Vele, govore da su svi oni prilikom hapšenja i privođenja uporno tvrdili da im je "neko" u Beogradu dojavio kako će granice Hrvatske uskoro biti otvorene za migrante.\nČinjenica je da je do početka jeseni 2018. godine, preko Albanije u Srbiju stiglo oko 20.000 izbeglica (prošle godine slično tom broju) i da se oni svi nalaze raspoređeni po srpskim urbanim centrima "kao slobodni građani", jer ih u prihvatnim centrima nema više od 4.000 do 5.000. Podaci Evropske unije govore da je od tih migranata koje Srbija "drži", azil u zemljama EU je tražilo 15.800 njih iz Sirije, 9.200 iz Iraka, 7.700 iz Avganistana i 6.400 iz Nigerije. I svima se kao "zemlja porekla" (dakle, poslednja država u kojoj su registrovani) vodi Srbija! Taj broj registrovanih u Srbiji kojim EU barata, nikako ne odgovara broju koji prikazuju razni "vladini službenici" u Srbiji.\nNije nova vest da maršruta migracija ide iz pravca Istočnog Mediterana i da vodi preko Albanije dalje u Srbiju. Ali je novo da se grupa "liferanata" okupljena oko Vučića, opet sprema da švercom ilegalnih migranata zaradi veliki novac. Tu priliku im pružaju susedne države. Naime, dešavaju se često i deportacije migranata iz Mađarske i Hrvatske koji nisu prošli kroz Srbiju ali ih Srbija prihavata i tako postaje "tampon zona" . Iz Hrvatske se to radi na potezu od Šida prema Somboru, uglavnom noću, a deportacije iz Mađarske vrše se u blizini Kelebije i Horgoša, otvaranjem vrata na ogradi i uz guranje nazad. Tako vraćene migrante, opet preuzimaju kriminalne grupe iz Srbije i transportuju ih do zapadne Bosne i Hercegovine, tačno do granice sa Hrvatskom. Na taj način se Srbija stalno nalazi među onim zemljama koje su "zatočene" migrantski pitanjem.\nNasuprot Vučiću, Mađarska je najavila povlačenje iz sporazuma Ujedinjenih nacija o globalnim migracijama (koji je Srbija oberučke prihvatila) i pre nego što je on stupio na snagu, jer Orbanova vlada smatra da takav sporazum predstavlja "pretnju svetu", te da "ovaj sporazum ide protiv mađarskih interesa i zdravog razuma".\nSporazum UN, o kome je ovde reč, podržava migracije i smatra tu mogućnost "osnovnim ljudskim pravom", a njegov sadržaj usaglašen je na Generalnoj skupštini UN-a i ima za cilj da stvori "međunarodni okvir upravljanja migracijama". Više evropskih medija, posebno u zemljama koje su najugroženije poplavom migranata, skoro jednodušno su ocenili da će takav sporazum samo proširiti problem. Ali, Vučić i njegova družina ne misle tako. Nedavno se njegova predsednica vlade, Ana Brnabić, pozvala i na zaključke plenarnog zasedanja Evropskog parlamenta u Strasburu, gde je usvojena je Rezolucija o napretku Globalnih sporazuma UN-a za sigurne, uredne i zakonite migracije i izbeglice koja je teškom mukom usvojena.\nI dok se Vučićeva kamarila sprema da preko Albanije nastavi sa udmomljavanjem migranata, a njegova mafija priprema "velike transporte" prema bosansko - hrvatskoj granici kod Kladuše, Italija je najavila da će zatvoriti svoje aerodrome za avione koji bez dozvole dovoze migrante iz Nemačke (izjava ministra unutrašnjih poslova Matea Salvinija) otvarajući spor između dojučerašnjih partnera EU o podeli odgovornosti za tražioce azila.\nUzgred, Italija traži ovih dana hitnu izmenu Dablinskog sporazuma kako bi se uspostavila automatska raspodela tražilaca azila širom EU, umesto da se od migranta zahteva da ostanu u zemlji u koju su prvo ušli, kao što je to sada slučaj. Zvanično, Vučićeva politika prema migranstom pitanju nema jasan okvir, ali je jasno da on očekuje veliki novac za koji bi ovde udomio, ako treba i milion pridošlica.\nDa je stvar krajnje ozbiljna, piše i rimski dnevnik "Republika"i podseća da je nemačka državna agencija za izbeglice poslala "desetine pisama" migrantima savetujući im da se vrate u Italju, možda čarter letovima, a prvi takav transfer je, kako se navodi, bio planiran za 9. oktobar 2018. godine. Salvini je Nemačkoj vladi poslao i ovakvu poruku (a, preneo je Rojters): "...Ako neki, u Berlini ili Briselu, misle da u Italiju istovare desetine migranata nedozvoljenim čarter letovima, trebalo bi da znaju da nema i neće biti raspoloživog aerodroma! Zatvorićemo i aerodrome kao što smo zatvorili i pomorske luke za njih!" Po svemu sudeći, velika je verovatnoća da će usled ove italijanske zabrane, neki od tih aviona sleteti u Beograd, na Surčin! Jer, ovde su, izgleda, dobrodošli, ma odakle došili: sa zemlje, iz vode ili vazduha! Počele su i pripreme za takve okolnosti ali se odvijaju pod formom "vežbi za vanredne okolnosti".\nZa razliku od Srbije koja sve ovo gleda i ćuti, u Hrvatskoj su se u problem umešali i sveštenici. Jedan lokalni župnik iz pograničnog dela Hrvatske prema BiH, doslovno je pozvao narod da se brani kako zna od migranata: "...Ne primajte ih u kuću, ne dajte im ni vodu ni hranu".\nU Srbiji, ne samo što imaju i vodu i hranu u izobilju, nego imaju i slobodu kretanja, pa čak i vrlo dobar smeštaj uz koji idu i humanitarne kancelarije sa besplatnim internetom, međunarodnim telefonskim vezama i besplatnu pravnu i lekarsku pomoć, odeću obuću, pa čak i školovanje (već više stotina migrantske dece je upisano i ide u naše osnovne škole). Problem ovde nije humanitarne prirode, nego se on tiče promene demografske slike. Srbija sve više nestaje i sve više menja "lični opis". Ona postaje nekakav evropsku bantustan u kome se sve crni od migranata, a takva je, izgleda, i budućnost sa ovakvim vlastima.


Monitoring misija Češke razvojne agencije u Srbiji | Ambasada Republike Češke u Beogradu\nHome > Inostrana razvojna i... > Monitoring misija Češke...\nU danima od 11. do 14. jula u Srbiji je protekla monitoring misija Češke razvojne agencije. Zajedno sa predstavnicima ambasade izvršeni su obilasci velikog broja tekućih projekata.\nNa početku posete održan je susret sa rukovodstvom grada Bela Crkva radi provere aktuelnog stanja projekata Uvođenje održivog sistema snabdevanja pijaćom vodom u opštini bela Crkva i Izgradnja kanalizacione mreže u opštini Kruščica. Usledio je obilazak projekata, prilikom kog je utvrđena njihova uspešna realizacija. Rukovodstvo gradske oblasti Kruščica izrazilo je veliku zahvalnost ČRA za doniranje sredstava koji nadmašuju visinu ugovorene sume kao i za pomoć opštini prilikom priključivanja prethodno donirane kanalizacije pod pritiskom na postrojenje za čišćenje otpadnih voda, koje je izgrađeno dve godine nakon planiranog roka.\nSledeća tačka programa posete podrazumevala je sastanak sa predstavnicima ISAC Fonda, saradnika u realizaciji projekta Jačanje srpskih kapaciteta u oblasti slanja eksperata u civilne misije. Poseta u svrhu formulacije projekta bila je održana tokom prvog tromesečja 2016. godine. Početak realizacije i projektnih aktivnosti očekuju se početkom jeseni ove godine.\nNa kaju misije protekla je poseta Srbobranu. Prilikom susreta sa novim gradonačelnikom razgovarano je o projektu Modernizacija sistema centralizovanog snabdevanja toplotom u gradu Srbobran. Projekat je i pre završetka doneo gradu značajne uštede u snabdevanju toplotnom energijom i pripremio sistem za njegovo eventualno priključenje na geotermalne izvore (obavezna izrada studije bila je takođe realizovana uz finansijsku podršku ČR). Sama realizacija priključenja bi trebalo da protekne uz finansijsku podršku naftne kompanije NIS, koja upravlja pomenutim geotermalnim izvorom.


Bilčik o izvešaju o Srbiji\nVesti Autor:N1 Beograd, Nikola Radišić10. dec. 202012:33 > 14:25\nIzvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Vladimir Bilčik je, govoreći o izveštaju Evropske komisije, ocenio da "Srbija miruje poslednjih meseci" i istakao da "kako od Srbije očekujemo više, moramo i od sebe".\n„Izveštaj služi ne samo kao odraz protekle dve godine, već više kao konstruktivan i perspektivan dokument. Srbija ‘miruje’ poslednjih meseci, na šta ukazuje Izveštaj Evropske komisije, ali voleo bih da pogledam kako da najbolje podržim zadatka koji su pred Srbijom. U tom kontekstu, ovaj izveštaj ne bi trebalo da služi kao dokument za članove Evropskog parlamenta, već bi trebalo da bude dokument koji koristi Evropski parlament i diskusija sa našim partnerima u Srbiji“, rekao je Bilčik nakon predstavljanja izveštaja o Srbiji.\nDodao je da je glavni posao „na plećima naših partnera u Srbiji – političke odluke o kretanju ka EU (ili udaljavanju od nje) donose se u Srbiji, u Beogradu, u gradovima i selima“.\n„Oporavak – najvažniji zadatak pred nama je prevazilaženje pada izazvanog pandemijom. Oporavak bi trebalo da nas približi i to istinitom komunikacijom o tome kako je EU pružila pomoć Srbiji, o evropskim rešenjima za ovu krizu i ‘otvaranju’ Evrope i, naravno, distribucijom vakcina. Reforme u vladavini zakona – nova srpska vlada ima jasan, većinski mandat i trebalo bi da bude jasno šta će raditi sa ovom nesumnjivom podrškom“, smatra Bilčik.\nŠta piše u nacrtu godišnjeg izveštaja o Srbiji koji je pripremio Vladimir Bilčik\nOn takođe kaže da politička kriza 2019-2020 još nije završena i da sledeći izbori 2022. godine moraju osigurati poštene uslove za sve i moraju se održati u poboljšanom izbornom okviru, kako je OEBS/ODIHR s pravom istakao.\n„Vreme je za rad na preporukama sada… U tom kontekstu, spremni smo da što pre nastavimo međustranački dijalog u saradnji sa Skupštinom. Srpske demokratske institucije trebalo bi da koriste sve raspoložive alate za poboljšanje svog funkcionisanja i treba da posegnu za evropskom ili međunarodnom pomoći kako bi napredovale“, rekao je Bilčik.\nDodao je da „svi znamo koliko je teško promeniti Ustav Srbije“.\n„Potrebna nam je što sveobuhvatnija promena s ciljem pristupanja Srbije EU. Vladavina zakona i poštovanje osnovnih sloboda takođe znači napredak na unapređenju slobode medija i slobode izražavanja. Pratim pažljivo sve vesti iz medijskih organizacija u Srbiji i dalje smo zabrinuti zbog izveštaja o nasilju i pretnjama novinarima“, naveo je Bilčik.\nBilčik je kao najistaknutiji slučaj pomenuo novinarku portala Nova.rs Anu Lalić koji je, kako kaže, istakla i Evropska komisija ranije ove godine.\nDodao je da ohrabrujuće i to što je nova ministarka kulture Maja Gojković povukla sve zahteve za pokretanje sudskih postupka protiv medija i novinara.\nOn je podsetio da je Akcioni plan za sprovođenje medijske strategije usvojen 3. decembra.\n„Treba nam više i radujemo se akcijama usmerenim na zaštitu raznolikog i slobodnog medijskog okruženja“, naveo je.\nKad je reč o regionalnoj saradnji i pomirenju, Bilčik ističe da je to veoma važno ne samo za Srbiju, već i za ceo region.\n„Pomirenje je suočavanje sa prošlošću i gledanje u budućnost. I dok je Srbija kontinuirano i konstruktivno angažovana na normalizaciji odnosa sa Kosovom, normalizacija odnosa između Srbije i Kosova je prioritet i preduslov za pristupanje EU. Dijalog se mora nastaviti i mora doneti opipljive rezultate“, rekao je on.\nPrema njegovim rečima, pristupanje EU mora biti strateški izbor Srbije.\n„To mora biti jasno od početka i političke odluke Srbije moraju biti u skladu sa ovim strateškim izborom. Ovde ima puno prostora za poboljšanje“, ocenio je Bilčik.\nPored svega što je 2020. donela svetu, izvestilac EP za Srbiju dodaje da je „u Srbiji 2020. takođe bila veoma izuzetna godina – očigledno zbog pandemije, ali i zbog činjenice da je bila izborna godina“.\n„Izgubljeno je dragoceno vreme. Kako od Srbije očekujemo više, moramo i od sebe. Ova godina je naglasila da evropska perspektiva nije data“, istakao je Bilčik.\nOn je ponovio da „ostali spoljni akteri, Rusija i Kina, koriste svaku priliku da povećaju svoj uticaj na region i Srbiji i da Unija stoga mora koristiti alate proširenja u punoj meri i strateški način“.\n„Verujem da bi Savet trebalo da bude spreman da otvori dodatna pregovaračka poglavlja sa Srbijom. Otvaranje poglavlja početak je dugog pregovaračkog procesa o isporuci i referentnim vrednostima, ali moglo bi da promeni političku igru na zapadnom Balkanu kada se suoči sa izazovom geopolitičke konkurencije i naše borbe za reforme“, rekao je Bilčik.\nEUizveštaj EKSrbijaVladimir Bilčik


ANKARA NIJE POSVEĆENA DEMOKRATIJI I LJUDSKIM PRAVIMA: EU ukunula fondove namijenjene Turskoj - GlobalCir\nIz budžeta EU za narednu godinu ukinuti su fondovi namijenjeni za Tursku i izražena je sumnja u posvećenost Ankare demokratiji i ljudskim pravima. Njemačka kancelarka Angela Merkel bila je među vodećim glasovima za smanjenje fondova za Tursku nakon masovnih hapšenja izvršenih u toj zemlji nakon prošlogodišnjeg navodnog vojnog udara.\nPoslanici Evropskog parlamenta i predstavnici članica evropskog bloka saglasili su se da će smanjiti “predpristupne fondove” za 105 miliona eura i da će zamrznuti prethodo najavljenih 70 miliona eura. U saopštenju poslanici Evropskog parlamenta navode da su “primjetili pogoršanje situacije u Turskoj u oblasti demokratije, vladavine zakona i ljudskih prava”.\nU Turskoj je od neuspjelog vojnog udara u julu prošle godine sa posla otpušteno više od 140.000 ljudi, uhapšeno je 50.000, uključujići političare iz redova opozicije, akademike, novinare, aktiviste i državljane EU. “Poslali smo jasnu poruku da novac koji daje EU ne može biti odobren bez određenih uslova”, rekao je rumunski poslanik u Evropskom parlamentu Zigfrid Muresan.\nLIBANSKI MINISTAR VANJSKIH POSLOVA POSJETIO BERLIN I MOSKVU: U Moskvi najavio pobjedu u slučaju rata sa Izraelom, a zbog izjave Sigmara Gabriela Rijad pozvao svoga ambasadora u Berlinu na konsultacije


Dodjelom nagrada i priznanja završen ‘Simposar 2019’ – Sport Centar Dodjelom nagrada i priznanja završen ‘Simposar 2019’ – Sport Centar\n“Festival sportskog filma je pun pogodak, kako je to rekao i naš proslavljeni reditelj Dino Mustafić. To je potpuno nešto novo što je nedostajalo ovom gradu i zaista smatram da će to iz godine u godinu rasti kao što je rastao Simposar. Imali smo goste iz cijelog regiona, a jučer su nam došli gosti iz Italije među kojima predsjednik najvećeg međunarodnog filmskog festivala iz Milana”, kazao je Topalbećirević za Fenu.\nPrikazana su 24 filma, a grand prix je pripao italijanskom filmu ‘Pariz 1999 – 20 godina poslije’ koji govori o košarkaškoj reprezentaciji Italije koja je postala prvak Evrope ‘99 godine, a vodio ju je sa klupe naš stručnjak Bogdan Tanjević. Nagrada publike otišla je u ruke Arijane Saračević, autorice dokumentarnog filma o Košarkaškom klubu ‘Bosna’.\nProjekcijom dva filma i dodjelom nagrada večeras zatvaranje Simposara u Vijećnici\nPočeli simpozij i festival dokumentarnog sportskog filma Simposar 2019


Kolarov i Đuričić: Gol smo primali zbog naše greške, prelako smo izgubili\nFudbalski reprezentativac Srbije Aleksandar Kolarov je ocenio da je njegov tim bio previše pasivan u porazu od Hrvatske u Zagrebu (0:2), i da su golovi primljeni zbog grešaka pojedinaca.\nFilip Đuričić je ocenio da je reprezentacija izgubila previše lako.\n"Previše smo lako izgubili, a od poraza me više boli samo to što smo ostali bez šansi da se plasiramo na Svetsko prvenstvo", rekao je napadač Srbije.\nOn nije želeo da govori o pojedinačnim greškama.\n"Ne mogu i neću da pričam o greškama pojedinaca, jer fudbal je kolektivni sport. Da bih pričao o tome, moram da krenem prvo od sebe i osvojim propuštenim prilikama", rekao je Đuričić.


SBF 2012 prezentiran u Zenici\nutorak, 14 Februar 2012 08:00\nPrezentacija poslovnih mogućnosti Bosna Bank International (BBI) i 3. međunarodne investicijske konferencije „Sarajevo Business forum 2012.“ koja će biti održana od 16. do 18. maja u Sarajevu, održana je u Zenici. Uz (BBI), organizatori su bili Agencija za ekonomski razvoj „Zeda“ i Služba za ekonomske odnose i poduzetništvo Općine Zenica. Kako je rečeno, prezentacija je održana radi pripreme predstojećeg foruma, kako bi se privrednicima konkretno ukazalo u kojim oblastima, i u kojoj formi stranim investitorima najbolje mogu ponuditi prijedloge svojih projekata.\n„Zadovoljni smo dosadašnjim efektima ovog foruma jer samo lani su na njemu predstavljena 153 projekta iz oblasti turizma, infrastrukture, energetike, poljoprivrede, drvne i finansijske industrije, te iz sfere obrazovanja. Njihova ukupna vrijednost iznosila je oko 15 milijardi eura“, izjavio je Amer Bukvić, generalni direktor Bosna Bank International.\nSlične prezentacije u narednih mjesec dana bit će organizovane u još nekim gradovima u BiH.\nViše iz kategorije: « Cisco akademija i u Zenici Vlada će podijeliti RMK Promet »


Vesti online / Vesti / Hronika / Pritvor osumnjičenim trgovcima kokainom\nSpecijalni sud u Beogradu odredio je pritvor do 30 dana dvojici osumnjičenih za međunarodnu trgovinu kokainom, koji su pre dva dana uhapšeni u zajedničkoj akciji srpskih i čeških bezbednosnih organa.\nHapšenje: Zajednička akcija srpskih i čeških bezbednosnih organa\nPritvor je određen Novosađanima Radoslavu Cvijoviću Cviki (63) - državljaninu Crne Gore i njegovom zetu Slavku Pavlovu (40).\nProtiv Cvijovićevog sina Branislava (39), koji je zajedno sa Josipom Capikom (59) i Branislavom Bikićem (45) uhapšen u Pragu neposredno nakon primopredaje 8,4 kilograma kokaina, postupak će sprovesti češki pravosudni organi.\nPortparolka suda Bojana Stanković precizirala je za Tanjug da je sudija za prethodni postupak doneo rešenje kojim je odredio pritvor do 30 dana prema osumnjičenima zbog osobitih okolnosti koje ukazuju na opasnost od bekstva, zatim zbog opasnosti da će ometati krivični postupak uticanjem na svedoke, kao i zbog postojanja osobitih okolnosti koje ukazuju da će u kratkom vremenskom periodu ponoviti krivično delo.\nProtiv navedenog rešenja osumnjičeni i njihovi branioci mogu izjaviti žalbu krivičnom vanraspravnom veću u roku od tri dana od prijema rešenja.\nPolicija je u petak saopštila da postoje osnovi sumnje da je ova organizovana kriminalna grupa u dužem vremenskom periodu nabavljala i distribuirala kokain na teritorijama Srbije, Mađarske, Austrije, Italije, Nemačke, Slovačke i Češke i prodavala ga i u drugim evropskim zemaljama.\nRadoslav Cvijović se sumnjiči da je organizator kriminalne grupe.\nHRONIKA Pedofilima hteli da prodaju Mašu za 100.000 evra\nHRONIKA Dileri prilikom hapšenja pokušali da progutaju heorin


(Ekonomist) Nevenka Sinđić, direktorka Alpine Beograd i Koncesionog preduzeća sever-jug : "Još tražimo pare" - Akta.ba\n(Ekonomist) Nevenka Sinđić, direktorka Alpine Beograd i Koncesionog preduzeća sever-jug : "Još tražimo pare"\n27.10.2007. 16:34 / Izvor: Ekonomist magazin\nJedno od najtežih i najkompleksnijih pitanja koncesije Horgoš - Požega je obezbeđenje finansijskih sredstava, o čemu koncesionar trenutno pregovara sa međunarodnim bankama; U kojoj meri je ovaj veliki projekat (ne)isplativ za koncesionare?\nMalo je projekata koji su u novijoj istoriji Srbije vezali za sebe, još od sam najave, toliko kontroverzi i reakcija javnosti kao što je to slučaj sa koncesijom za izgradnju, održavanje i korišćenje autoputa Horgoš - Požega. Od potpisivanja ugovora o ovom poslu između Vlade Srbije i špansko-austrijskog konzorcijuma FCC-Alpine Mayreder prošlo je nešto više od pola godine. Španska kompanija u međuvremenu je svoj udeo u koncesionom preduzeću ustupila drugoj austrijskoj kompaniji - Por (Porr) koja je sa Alpinom nastavila takozvanu drugu razvojnu fazu. Ova faza, koja treba da se završi 31. marta 2008. godine, podrazumeva tehničku pripremu realizacije projekta, ali za koncesionara i mnogo teži zadatak - izradu finansijskog modela. „Obezbeđenje sredstava za finansiranje koncesije upravo je jedno od najtežih i najkompleksnijih pitanja u celom projektu“, kaže Nevenka Sinđić, direktor preduzeća Alpina Beograd i koncesionog preduzeća „Autoput sever–jug“, dok ekskluzivno za Ekonomist magazin objašnjava neke od najvažnijih detalja ovog infrastrukturnog projekta.\nKada očekujete da ćete zatvoriti finansijsku konstrukciju za koncesiju Horgoš - Požega?\nNevenka Sinđić: Veliki broj banaka se nudi da učestvuje u finansiranju projekta, ali od iskazivanja njihove zainteresovanosti do realizacije put je jako dug. Banke, pre svega, treba da se uvere da je projekat profitabilan, odnosno da ćemo iz prihoda koji ostvarujemo iz naplate putarine, a to je jedini prihod koji će koncesiono preduzeće ostvarivati u narednih 25 godina, moći da servisiramo dug. Od te putarine treba da izgradimo levu traku od Horgoša do Novog Sada u dužini od 106 kilometara i pun profil autoputa od Beograda do Požege dug 148 kilometara. Istovremeno, treba da platimo kompletne troškove održavanja postojećih deonica koje ćemo preuzeti početkom 2009. godine. Razgovore sa bankama moramo da završimo do kraja decembra kako bismo do kraja marta dobili garancije da će nam obezbediti sredstva za završetak celog posla. Na svetskom finansijskom tržištu situacija nije sjajna i neće biti jednostavno zatvoriti celu finansijsku konstrukciju, pogotovo zato jer je Srbija po svetskim klasifikacijama i dalje rangirana kao visoko rizično investiciono područje, što znači da će cena kredita biti znatno viša, a garancije koje će koncesionar morati da obezbedi mnogo skuplje nego što bi to bio slučaj da radimo u nekoj drugoj zemlji.\nU javnosti su postojale različite procene vrednosti projekta. Koliko zaista vredi ovaj posao?\nN. Sinđić: Konačni troškovi izgradnje biće poznati kada bude završen glavni projekat. Prvobitnu kalkulaciju sa kojom smo konkurisali na tenderu radili smo na bazi idejnog projekta kada smo računali da je kompletna vrednost projekta oko 1,7 milijardi evra. Troškovi izgradnje procenjeni su, naime, na oko 900 miliona evra. Za održavanje smo predvideli oko 250 miliona evra. Ostali troškovi odnose se na rad koncesionog preduzeća na finansijske troškove servisiranja kamata poreske obaveze i druge izdatke koji proizlaze iz poslovanja.\nPrednost je, ipak, što ćete odmah moći da naplaćujete putarinu na postojećim deonicama.\nN. Sinđić: Prihod od putarine će biti dosta nesrazmeran troškovima. Verujem da ćemo projekat moći isplatiti u najboljem slučaju tek pri kraju koncesionog perioda, ali konačnu procenu o tome daće banke koje će odlučiti kakav će finansijski model pratiti posao. Koncesioni ugovor nam ne dozvoljava da proizvoljno određujemo putarine. Možemo samo da damo predlog koji treba da odobri koncedent, odnosno Vlada Srbije i to u skladu sa visinama putarina u okruženju. Bez obzira na to kako je prikazivan u ovdašnjoj javnosti, ovaj ugovor je dosta težak za koncesionara, koji preuzima kompletan rizik posla. Sam snosi sve obaveze izgradnje i održavanja, kao i rizik vraćanja sredstava kreditorima. Možda je to bio razlog što su pregovori pre zaključenja ugovora trajali mnogo duže nego što je bilo očekivano.\nŠta vas je onda zapravo motivisalo da uđete u ovakav projekat?\nN. Sinđić: Autoput Horgoš - Požega je veliki i atraktivan projekat u građevinskom smislu. Alpina je od 2001. godine, kada je došla u Srbiju, investirala na ovom tržištu preko 50 miliona evra. Da bismo zatvorili kompletan proizvodni ciklus kupili smo nekoliko pogona, pre svega resurse za proizvodnju građevinskog materijala, tako da smo danas najveći proizvođač kamena i asfalta u Srbiji. Uvezli smo tri asfaltne baze kapaciteta 250.000 tona godišnje i kupili tri kamenoloma, a za sada na ovom tržištu nema tražnje za tolikom proizvodnjom. Alpina je gledala unapred, uložila mnogo novca u svoje kapacitete i želeli smo sa uđemo u ovako veliki projekat zbog naše razvojne politike na ovom tržištu.\nOdređene deonice puta su već sada veoma frekventne i isplative, ali cela dužina autoputa nije. Velike razlike postojaće i po pojedinim deonicama kada je reč o troškovima izgradnje. Na jugu, recimo, postoje deonice gde kilometar košta i po 12 miliona evra, jer je teren dosta težak i nepristupačan. Verovali smo, međutim, da iako ovaj projekat nije dovoljno atraktivan u svim segmentima, vremenom će se, kako se bude put gradio, a Srbija ekonomski i socijalno razvijala, profitabilnost projekta povećavati.\nZašto ste kao koncesionar insistirali na tajnosti koncesionog ugovora?\nN. Sinđić: U aneksima koji nisu javno objavljeni na Internetu ne postoje nikakve tajne. Nismo zabranili da se izvrši uvid u te anekse, a nadležna tela i pojedinci mogu u prostorijama Vlade, uz našu saglasnost, da vide apsolutno sve detalje koji tamo pišu. Jedino nismo želeli da se na Internetu objavljuju određeni finansijski modeli koji su naš know how. U svim tim aneksima ne postoje nikakve tajne cifre, već modeli po kojima pripremamo projekat. Konkretno, kada se radi o proceni saobraćaja, naš savetnik, engleska kompanija Faber Mansel, predložio nam je model, odnosno projektovao svojevrsan radni zadatak na osnovu kojeg ćemo kasnije napraviti finansijski model. Ni u finansijskom aneksu ne postoji nijedan konkretan podatak. Aneks 11 je pak bio samo međusobni ugovor koncesionih partnera.\nKoncesioni partner Alpine, kompanija FCC, nedavno je izašla iz posla, a umesto nje je ušao Porr. Koji su stvarni razlozi ove rokade?\nN. Sinđić: FCC nije izašao, jer ne može da se povuče iz ovog posla s obzirom na to da je vlasnik 80 odsto kapitala Alpine Mayreder, koja je nosilac celog posla. Ugovor je dozvolio da se u sastavu konzorcijuma prave određene izmene. U Austriji postoje tri firme koje se bave građevinskom delatnošću: Štrabag, Porr i Alpina i uobičajeno je da svaki veći projekat rade zajedno. Alpina, recimo, trenutno radi jedan od najdužih železničkih tunela na svetu kroz Alpe, ali su angažovane i druge dve firme iz Austrije. Kada je građena obilaznica oko Beča, bez obzira na to što smo u početku svi bili konkurenti na tenderu, na kraju smo taj autoput radili zajedno. Moglo bi se reći da je odnos sa Porom, nastavak austrijskog modela. Sa ovom kompanijom ćemo podeliti sve dobre rezultata, ali i rizik i neočekivano manje dobre rezultate.\nKako ćete deliti poslove na terenu?\nN. Sinđić: Do 31. januara treba da formiramo dva „joint venture“ preduzeća, za izgradnju i upravljanje saobraćajem. Građevinske radove delićemo sa Porom u odnosu 50:50, dok će u organizaciju saobraćaja Porr verovatno uvesti i francusku firmu Sanef. Planiramo, inače, da istovremeno počnemo gradnju deonice od Novog Sada do Feketića i od Ostružnice prema Umci. Mogli bi, možda, da krenemo sa gradnjom i pre roka za zatvaranje finansijskog modela, ali to će zavisiti od toga da li ćemo uspeti da dobijemo od Vlade Srbije sva rešenja da je izvršena eksproprijacija.\nS obzirom na to da se garancije koje treba da obezbedite na osnovu ugovora razlikuju od onih iz tenderske dokumentacije, znači li to da ste ipak bili povlašćeni u odnosu na druge učesnike?\nN. Sinđić: Po tom pitanju ovde postoji nerazumevanje. Svaki ugovor je predmet pregovora, inače, ako biste dobili tekst za koji unapred nemate izmena, više se ne bi radilo o ugovoru. FCC trenutno u svetu izvodi 36 koncesionih projekata i insistirao je da se u ugovor u Srbiji uvedu stvari koje su uobičajene i sprovodive. Nismo doneli ništa novo. Do 31. marta 2008. godine moramo da dostavimo konkretne dokaze da imamo obezbeđena sredstva, a to su prave garancije. Pored toga, svaku deonicu koju počnemo da gradimo moramo da obezbedimo sa četiri vrste garancija.\nDa li ste, ipak, očekivali da će reakcije u Srbiji na ovu koncesiju biti takve kakve su bile?\nN. Sinđić: Iskreno, s obzirom na to da se radi o velikom projektu i velikim interesima, moglo se očekivati. Moj lični utisak je da se tu više radi o uticaju konkurencije nego o domaćim reakcijama. Verovatno konkurencija polazi od iskustava u drugim zemljama i pokušava da ospori ovaj projekat. Potpuno sam, međutim, uverena da u Vladi Srbije ne postoji sumnja da je ovakav projekat potreban zemlji i da će imati multiplikativan ekonomski uticaj na celokupni razvoj Srbije. Nedavno smo u Crnoj Gori, u nezvaničnim razgovorima, dobili uveravanja da u toj zemlji postoji zaista veliki interes za izgradnju autoputa od granice sa Srbijom do Bara i sigurna sam da će narednih godina, kada se završi deonica do Požege, Srbija nastaviti i izgradnju do Crne Gore. Do sada se priča o koncesiji svodila na neke formalno pravne pojedinosti i odmeravanje određenih snaga, ali mislim da dolazi vreme kada ćemo je razmatrati na ekonomski način. Ipak je to jedan od najvećih projekata u ovom delu Evrope.\npoziv na pretplatu na - www.ekonomist.co.yu\nFCC Alpine Mayreder\nAutoput sever–jug Beograd