Beograd i Batočina, Srbija\nUšteda od € 30,800 godišnje\n387 MWh godišnje\n94 tone godišnje\nPovećana efikasnost, smanjenje emisija CO2 i smanjena potrošnja goriva\nZeleni klimatski fond, Vlada Luksemburga\nNovi utovarivači smanjuju uticaj poslovanja kompanije na životnu sredinu\nInvesticija realizovana preko finansijske linije GEFF Srbija Lizing pomaže kompaniji za iskopavanje i proizvodnju kamenog materijala da smanji emisije CO2, kao i da unapredi efikasnost poslovanja.\nKompanija Teko Mining doo Beograd deo je austrijske kompanije Teko Mining GmbH koja posluje u Srbiji od 2014. godine. Jedna je od najvećih kompanija u segmentu iskopavanja i proizvodnje raznih vrsta kamenog materijala u Srbiji. U sistemu kompanije nalazi se šest kamenoloma u kojima se iskopava i proizvodi kameni materijal za potrebe razvoja i izgradnje infrastrukture u Srbiji, a ukupan proizvodni kapacitet iznosi 3 miliona tona godišnje.\nKompanija posvećeno ulaže u novu i tehnički moderniju i efikasniju opremu sa ciljem da unapredi proizvodne performanse, kvalitet proizvodnje, kao i da smanji uticaj poslovanja na životnu sredinu. Nedavno se Teko Mining obratio UniCredit Lizing Srbija, partnerskoj finansijskoj instituciji kreditne linije GEFF Srbija Lizing. Kompanija je izabrala dva Caterpillar utovarivača iz Zelenog tehnološkog selektora EBRD banke. Ova dva utovarivača obezbeđuju značajno smanjenje potrošnje goriva i emisije CO2, a smanjuju i troškove održavanja.\nGEFF tim je procenio potencijal uštede energije i finansijsko-tehničke parametre projekta.\nInvesticija u dva utovarivača omogućiće kompaniji Teko Mining da smanji primarnu potrošnju energije (dizel goriva) za 387 MWh godišnje, što će rezultirati godišnjom finansijskom uštedom od 30.800 evra. Ova moderna oprema omogućiće kompaniji da smanji vrednost direktnih troškova proizvodnje, što će dovesti do povećanja profita i otvoriti nove mogućnosti za dalje investiciono ulaganje u modernizaciju procesa proizvodnje.\nNova oprema smanjiće takođe emisije CO2 za 94 tone godišnje, što je smanjenje od skoro 27% u poređenju sa starom opremom.\n„Mi u Teko Miningu smo konstantno posvećeni unapređenju svih segmenata poslovanja i stremimo najvišim standardima u svim oblastima, a posebno u oblasti zaštite životne sredine, imajući u vidu industriju u kojoj poslujemo,” izjavila je Helena Aluta-Oltya, vlasnica kompanije Teko Mining i dodala: „Zelena ekonomija za nas predstavlja jedan od prioriteta i svakako kroz ovakve i druge investicije želimo da pokazemo našu posvećenost ovoj temi, koja i u globalnim okvirima sve više dobija na značaju. Opredeljeni smo da i u budućnosti nastavimo da dajemo svoj doprinos, kako kroz nove investicije tako i kroz aktivno delovanje u svim segmentim zelene ekonomije.”


Inicijativa mladih: Otkazati tribinu na kojoj govori Šljivančanin | Autonomija\nInicijativa mladih: Otkazati tribinu na kojoj govori Šljivančanin\n"Ne pristajemo na ratnohuškačku politiku i ratne zločince u javnom prostoru"\nInicijativa mladih za ljudska prava pozvala je danas predsednicu gradske opštine Savski venac Irenu Vujović da otkaže tribinu „Knjigama i delom za istinu“, najavljenu za ponedeljak, na kojoj će govoriti Veselin Šljivančanin.\nInicijativa je ocenila da se njegovim nastupom otvara javni prostor za negiranje zločina, pošto je Šljivančanin 2010. godine osuđen na 10 godina zatvora za pomaganje i podržavanje mučenja koje se dogodilo 20. novembra 1991. godine na poljoprivrednom dobru Ovčara.\nTa nevladina organizacija smatra da je ustupanje javnog prostora za promociju knjige jednog osuđenog ratnog zločinca nedopustivo jer se time daje legitimitet idejama koje Šljivančanin promoviše.\n„Ne pristajemo na ratnohuškačku politiku i ratne zločince u javnom prostoru. Insistiramo na poštovanju utvrđenih činjenica, kao i pravnoj, ali i moralnoj osudi odgovornih“, navodi se u saopštenju.\nGKP: Političari zarobili i mesne zajednice\nProtest: Javnost da stane u odbranu novinara\nBivši predsednik Grocke na ročištu za paljenje kuće novinara pretio tužiocu


Energetika – GAT Novi Sad\nOd prenosnih i distributivnih mreža i trafostanica, do individualnih priključaka pojedinačnih potrošača\nProizvodnja opreme za snabdevanje električnom energijom\nJedna od osnovnih oblasti u kojima kompanija GAT pruža svoje usluge je energetika: od prenosnih i distributibvnih mreža, trafostanica naponskih nivoa 110, 35, 20 i 10kV do individualnih priključaka pojedinačnih potrošača. Naše usluge uključuju sledeće aktivnosti: projektovanje, izrada, isporuka, montaža i puštanja opreme u rad, održavanje i servisiranje u garantnom i postgarantnom periodu, rekonstrukcija, interventno održavanje i otklanjanje zastoja u snabdevanju električnom energijom.\nSve aktivnosti kompanije GAT su usklađene se procedurama i tehnologijama zahtevanim od strane naših klijenata, kao i tehničkim regulativama i standardima koji se primenjuju u ovoj oblasti, takođe primenjujući i pravila o bezbednosti i zaštite na radu i zaštite životne sredine.\nOdlična saradnja sa velikim internacionalnim kompanijama koje se bave proizvodnjom elektroenergetske opreme omogućila je uspostavljanje strateških partnerstava i uspešno zajedničko nastupanje i implementaciju projekata većeg obima. Raspoloživost opreme na sopstvenom skladištu, brza reakcija montažerskih ekipa u slučajevima hitnih intervencija i kvalitet izvršenih usluga su nas pozicionirali kao pouzdanog partnera na tržištu Srbije i celog regiona.\nDelatnost sektora energetike\nU saradnji sa ostalim sektorima kompanije GAT (građevinskim i mašinskim) u mogućnosti smo da ponudimo kompletna rešenja i usluge po principu “ključ u ruke” u sledećim oblastima:\nDalekovodi i nadzemna mreža\nMerna mesta i priključci


Zakon o privatizaciji početkom avgusta - Poslovno Udruženje Pijaca Srbije - PUPS\nZakon o privatizaciji početkom avgusta\nPKS/M. Nedić, 26.06.2014\nPo usvajanju Zakona o privatizaciji 584 preduzeća dobiće rok od 30 do 45 dana da naprave program za oporavak, rekao je u PKS ministar privrede Dušan Vujović tokom javne rasprave o nacrtima zakona o privatizaciji i stečaju, na kojoj je učestvovao i Željko Sertić, predsednik PKS\nNacrt zakona o privatizaciji predviđa prodaju kapitala, imovine, strateško partnerstvo i prenos kapitala bez naknade. Ovi modeli realizovaće se metodama javnog prikupljanja ponuda sa javnim nadmetanjem, neposrednom pogodbom i javnim prikupljanjem ponuda, a realizovaće se merama finansijske konsolidacije, otpisom duga, pretvaranjem duga u trajni ulog ili konverzijom. Ministar privrede Dušan Vujović rekao je u Privrednoj komori Srbije, tokom izuzetno posećene javne rasprave o nacrtima zakona o privatizaciji i stečaju, da će Zakon o privatizaciji biti fleksibilniji i efikasniji u pogledu modela, metoda i mera privatizacije i da bi trebalo da otkloni sve probleme iz prethodnog perioda. Ovaj normativni akt biće usvojen početkom avgusta, a posle njegovog stupanja na snagu uputiće se poziv svim zainteresovanim investitorima da ponude svoj program, na koji će saglasnost davati Agencija za privatizaciju i Ministarstvo privrede. „Investitori će imati rok od 30 dana da daju svoje predloge i programe za privatizaciju, a Vlada Srbije će potom u narednih 30 do 45 dana dati predlog modela i metode privatizacije", rekao je ministar Vujović.\nNacrtom zakona o privatizaciji predviđeno je da se privatizacija društvenog kapitala okonča do kraja 2016. godine, a Ministarstvo privrede očekuje pozitivne efekte primene ovog zakonskog akta početkom naredne godine. Direktna šteta od toga što se 584 preduzeća ne nalazi na tržištu, već su pod okriljem Agencije za privatizaciju, iznosi oko 800 miliona dolara godišnje. „Direktnu štetu predstavljaju i plate za 100.000 ljudi koji ne rade po tržišnim principima, propuštena proizvodnja, propušteni porezi i doprinosi, a indirektnu štetu predstavlja negativan uticaj neprivatizovanih preduzeća na finansijsku disciplinu", podvukao je Dušan Vujović. Prema njegovim rečima Nacrtom zakona o privatizaciji predviđeno je da se privatizacija 161 preduzeća koja se nalaze u restukturisanju završi prodajom ili stečajem najkasnije do kraja marta ili početkom aprila 2015.godine. Svaki program koji bude imao elemente za uspešno poslovanje biće predmet pažnje Agencije za privatizaciju i Ministarstva privrede, a zatim će se tražiti najpogodniji model, metod i mere za privatizaciju. One kompanije koje ne ponude programe, biće suočene sa stečajem i u tom procesu će se preko socijalnog programa brinuti o svojim radnicima. Budući Zakon o privatizaciji imaće tretman lex specialisa u odnosu na iste propise u slučajevima kada pojedina rešenje o istim pitanjima nisu u skladu.\nCiljevi Nacrta zakona o izmenama i dopunama Zakona o stečaju su povećana transparentnost, sprečavanje zloupotreba, povećanje prava poverilaca i smanjenje troškova stečajnog postupka. Od ukupnog broja privrednih društava trenutno je u Srbiji 22,8 odsto u blokadi računa, odnosno imaju ispoljene probleme sa likvidnosšću. Visina iznosa pravnih lica u blokadi je oko dve milijarde dolara, a banke su blokirale više od polovine ovog iznosa. Prošle godine je bez unapred pripremljenog plana reorganizacije otvoreno samo 147 stečajnih postupaka. Izmenama i dopunama postojećeg Zakona o stečaju uvodi se obaveza objavljivanja tromesečnih izveštaja o toku stečajnog postupka, povezana lica ne mogu da budu članovi odbora poverilaca, a ograničava se i nivo predujma za mikro privredna društva, kako bi se olakšalo otvaranje stečajnog postupka i sprečilo nerealno određivanje visine predujma. Onemogućava se direktan izbor stečajnog upravnika od strane sudija i uvodi obaveza odboru poverilaca da predloži stečajnog upravnika.\nU tročasovnoj konstruktivnoj i sadržajnoj javnoj raspravi u Privrednoj komori Srbije, tokom koje su govorili menadžeri, stečajni upravnici, bankari, pravnici i predstavnici sindikata, uz načelnu podršku predloženim tekstovima, čuo se i niz konkretnih predloga koji bi trebalo da poboljšaju sadržaj predloženih zakonskih rešenja.


Izložba "Beogradski enformel" u Modernoj galeriji Beograd\nIzložba „Beogradski enformel“ u Modernoj galeriji Beograd\nBEOGRAD – Izložba „Beogradski enformel“, koja će do 15. juna trajati u Modernoj galeriji Beograd na Doćolu, okupila je na jednom mestu kapitalna dela najvažnijih predstavnika ovog pravca\nSlikari Miodrag Mića Popović, Vera Božičković-Popović, Lazar Vozarević, Zoran Pavlović, Živojin Žika Turinski, Branislav Branko Protić, Vladislav Šilja Todorović i Branko Filipović Filo, zajedno sa Lazarom Trifunovićem – kritičarem koji je promovisao beogradski enformel, bili su kreatori poetike i ideologije enformela i činili jezgro beogradskog pokreta.\nPored izložbe, biće upriličena promocija knjige „Polemički konteksti Beogradskog enformela“ autorke dr Vesne Kruljac, u izdanju fondacije Vujičić kolekcije.\nU istoriji srpske umetnosti vezujemo ga za kraj pedesetih i šezdesete godine 20. veka.\nReč je o apstrakciji zasnovanoj na istraživanjima materije i tehnološkim eksperimentima, tj. primeni materijala koji nisu tipično slikarski i nekonvencionalnih operativnih postupaka.\nBudući da je apstraktan vizuelni iskaz već postojao u umetnosti, ono što je u enformelu bilo inovativno je upravo pozicioniranje dela izvan konvenciocionalnih kategorija slike i sadržaja, odnosno njegovo prevođenje u medijski ambivalentnu i polisemičnu strukturu (znak, simbol, ideogram).\n„Reč je o neformalnoj grupi umetnika iz dve uzastopne generacije, koji su stvarali, mislili i delovali u istim idejnim i umetničkim koordinatama, podstaknuti egzistencijalističkim svetonazorom, zbivanjima na evropskoj umetničkoj sceni posle 1945. i aktuelnim prilikama u lokalnom sociokulturnom kontekstu“, izjavila je dr Vesna Kruljac, autor knjige „Polemički konteksti Beogradskog enformela“.\nSa ovim pokretom umetničko delo prestaje da bude estetski predmet i postaje indikator određenog načina mišljenja i ponašanja umetnika, specifična vrsta vizuelnog iskaza koja razotkriva buntovni mentalitet i kritičku svest svog autora, rekla je Kruljac.\nUpravo dela ove grupe umetnika prikazana je na izložbi u Modernoj galeriji Beograd narednih mesec dana.\nOva izložba dešava se gotovo 60 godina posle prve izložbe Enformel – mladi slikari Beograda, koju je 1962. godine u Galeriji Kulturnog centra organizovao Lazar Trifunović, likovni kritičar koji je najzaslužniji za prepoznavanje beogradskog enformela i grupe beogradskih umetnika enformelne orijentacije.\nModerna galerija ovom izložbom ima za cilj edukaciju šire publike u razumevanju i prihvatanju enformela, buntovnog umetničkog pravca, koji je i u Srbiji imao vrhunske predstavnike.


Više nema dileme: Pensilvanija potvrdila pobjedu Bajdena | BL Portal\nPensilvanija je sertifikovala rezultate glasanja na predsjedničkim izborima, čime je potvrđena pobjeda kandidata Demokratske stranke Džozefa Bajdena u ključnoj saveznoj državi SAD, saopštio je guverner Pensilvanije Tom Vulf.\nOn je naglasio da je Bajden pobjedom u Pensilvaniji potvrdio i pobjedu na predsjedničkim izborima u SAD.\n“Lokalna uprava Pensilvanije sertifikovala je rezultate predsjedničkih izbora održanih 3. novembra”, napisao je Vulf na “Tviteru”.\nVulf je dodao da je potpisao dokument kojim se potvrđuje da su Bajden i kandidat za potpredsjednika SAD pobijedili na izborima u Pensilvaniji.\nDosadašnji predsjednik SAD i kandidat Republikanske stranke Donald Tramp odobrio je federalnim agencijama da počnu saradnju sa budućom administracijom izabranog predsjednika DŽozefa Bajdena, a time i prenos vlasti, iako sedmicama odbija da prizna poraz na izborima.


Foto: A. B. D. / Privatna arhiva\n- Mislim da je u pitanju lovački pas, ne snalazi se u gradu, bukvalno ne zna šta je auto, ali veoma je naviknuta na ljude. Sama im prilazi, vidi se da traži kontakt. Nažalost nije čipovana, ali jasno je da je imala vlasnika. Prvo sam posumnjao da je ostavljena jer joj je povređena šapa, zbog čega ne može brzo da trči, samim tim ni da lovi, a vlasnik nije želeo time da se bavi, pa je samo izbacio - kaže Vladimir P. iz Zemuna koji je Laru pronašao i privremeno zbrinuo, a sada pokušava da joj nađe pravi dom.\nPotrebna joj je jednokratna terapija, bez koje će uskoro uginuti\nIpak, prilikom prve posete veterinaru, otkriveno je da povređena šapa možda i nije jedini razlog što je Lara ostavljena sama na ulici.\n- Žena i ja smo je odveli na pregled kod našeg veterinara i tu smo saznali za mnogo veći problem. Lara ima srčanog crva, bolest koja je bez terapije fatalna, ali sa kojom pas, nakon jednokratne terapije koja traje oko mesec dana, živi sasvim lep i dug život - objašnjava Vladimir.\nLara je sada u privremenom smeštaju, ali traži svoj novi dom\nOn dodaje i da terapija nije jeftina, košta nekoliko stotina evra, te da veruje da je možda i ta činjenica stoji iza toga što je neko rasnog i negovanog psa ostavio da se snalazi na ulici.\n- Nažalost, mi ne možemo da je zadržimo... I sami imamo dva psa, a i stalno dovlačimo napuštene životinje, pa nam je kuća uvek puna - šali se on i ističe da se nada da će ovim putem naći dom za Laru, baš kao što je pre nekoliko meseci učinio za dva preslatka šteneta, Lusi i Proku.\nU nadi da će pronaći udomitelja za Laru, ipak ističe da ne želi da je da lovcima, već nekome ko je zaista ljubitelj pasa, kao i da će insistirati na potpisivanju ugovoru o odgovornom vlasništvu.\n*** Ukoliko želite da udomite Laru, javite se ovom mladom paru na broj telefona 069 273 3335 ili na mejl vladimir.plamenac@yahoo.com ***


Biden planira da ukine mnoge od Trumpovih imigracionih mjera\nARHIVA - Demonstranti u New Yorku traže od novoizabranog predsjednika Joea Bidena da mu imigraciona reforma bude prioritet, 9. novembar 2020. (Foto: AP)\nNovoizabrani predsjednik Joe Biden, kako se očekuje, ukinuće mnoge od imigracionih mjera aktuelnog predsjednika Donalda Trumpa kada početkom naredne godine preuzme položaj.\nIako će biti potrebno vrijeme da se razjasne pojedine smjernice u oblasti imigracije, Biden je najavio da će ukinuti ograničenja kada je riječ o privremenim radnicima iz inostranstva, ublažiti restrikcije na izdavanje viza stranim studentima, zaustaviti izgradnju zida na granici sa Meksikom i zatvoriti privatne centre za pritvor migranata.\nKao što je Glas Amerike nedavno prenio, očekuje se da će Bidenov prioritet biti da vrati program DACA, uveden za vrijeme Obamine administracije, kojim se ilegalni imigranti, koji su u SAD dovedeni kao djeca, štite od deportacije. Takođe se očekuje da Biden ukine ograničenja na dolazak državljana iz 13 zemalja i suspenduje deportacije na 100 dana dok njegova administracija ne utvrdi nove smjernice.\nPrivremeni radnici i strani studenti\nKada je riječ o privremenim radnicima i stranim studentima, gdje vize H-1B i F-1 omogućavaju stranim državljanima da privremeno žive i rade u Americi pod određenim uslovima, eksperti vjeruju da će novi predsjednik ukinuti neka ograničenja uvedena posljednje četiri godine.\nSarah Pierce, analitičarka u Institutu za politiku migracije, koji istražuje imigracionu politiku, ipak smatra da imigraciona pitanja možda neće biti na vrhu liste Bidenovih prioriteta tokom pandemije koja i dalje teško pogađa ekonomiju.\n"Legalna imigracija će možda da bude usporena zato što imaju mnogo posla. Međutim, očekujem da će imati pozitivniji stav prema radnim vizama H-1B i da će barem ukinuti restrikcije koje je uvela Trumpova administracija", ističe Pierce.\nTrumpova administracija je, pozivajući se na potrebu zaštite američkih radnika, donijela uredbu kojom se ograničava legalna imigracija i izdavanje viza za privremeni rad.\nU novembru, Bijela kuća je donela još jednu uredbu o ograničenju izdavanja viza H-1B, užim tumačenjem definicije "specijalnog zanimanja" na osnovu koje se zapošljavaju strani radnici.\nU međuvremenu, Sekretarijat za rad objavio je pravilo o povećanju minimalne cijene rada i zarada koje američki poslodavci isplaćuju stranim radnicima za 30 odsto.\nKada je riječ o vizama F-1, webisite Bidenove kampanje ne pominje specifično strane studente. Međutim, oni koji studiraju u Americi nadaju da da će za vreme Bidenove administracije biti manje ograničenja.\nPod Trumpovom administracijom, studentske vize bile su ograničene i po broju i po trajanju, zbog čega su pojedini strani studenti strahovali da možda neće moći da nastave da studiraju u SAD bez prekida.\nPet dana nakon što je preuzeo dužnost 2017. godine, Trump je potpisao uredbu o izgradnji novog zida duž granice SAD i Meksika. Do oktobra je izgrađeno više od 640 kilometara nove ograde ili je zamijenjena stara.\nOčekuje se da Biden ukine vanredno stanje koje je Trumpova administracija proglasila da bi se omogućilo izdvajanje sredstava iz budžeta Sekretarijata za odbranu za izgradnju dijelova zida duž juže granice.\nARHIVA - Predsjednik Donald Trump obilazi dio ograde izgrađene na granici SAD i Meksika.\nIako je Biden obećao da će zaustaviti dalju izgradnju zida, pojedini radovi bi mogli da budu nastavljeni da bi se ispunili već potpisani ugovori. Ne očekuje se da će biti srušeni već izgrađeni dijelovi zida.\nPritvorni centri i imigracioni sudovi\nPrema preporukama buduće administracije, pritvaranje migranata bi trebalo da bude posljednja opcija, a ne standard, za one koji čekaju na okončanje sudskih procesa.\n"Zatvorićemo privatne pritvorne centre i osigurati da u objektima u kojima su privedeni migranti postoji najviši standard brige uz garanciju bezbjednosti i dostojanstva porodica. Pritvaranje djece trebalo bi da bude ograničeno na najkraće moguće vrijeme, uz pristup obrazovanju i adekvatnoj brizi", navodi se u dokumentu i dodaje da imigracione sudije moraju da rade "bez političkog uticaja".\nPierce kaže da je prioritet Traumpove administracije bio da se ubrzaju sudski procesi pred imigracionim sudovima i poveća broj naredbi o deportaciji.\n"Međutim, pojedine odluke bivšeg sekretara za pravosuđe Jeffa Sessionsa otežale su posao imigracionim sudijama. Oduzeta su im neka diskreciona prava i ograničnena sposobnost da sami odlučuju o tekućim sudskim slučajevima", zaključuje Pierce.


19-11-2019 10:57 Ratni izveštaji Sirija / Irak Izdvojeno Svet Planeta\nSirijska arapska vojska (SAA) preuzela je kontrolu nad dva grada duž ključnog autoputa u severoistočnom delu Sirije.\nSAA napreduje na severoistoku Sirije (Foto: Jutjub)\nKako prenose lokalni mediji, SAA je preuzela kontrolu nad gradovima Al-Dašišijah i Al-Tavilah. Ovi gradovi se nalaze na autoputu M-4, koji povezuje Alepo i Hasaku.\nJedan vojni izvor preneo je da među pripadnicima SAA nema gubitaka, dok su terorističke grupe, okupljene oko Hadžata Tahrira al-Šama doživele težak debakl, a među njima ima dosta poginuli i ranjenih.\nLokalni mediji navode da je prepodne bilo sukoba između SAA i grupa koje podržavaju Turci u oblasti Abu Rasin u blizini Ras Al-Ajina.\nIstovremeno, lokalni izvori u gradu Tal Tamr na severozapadu Al-Hasake potvrdili su da pripadnici SDF i SAA uspešno brane ovu oblast od turskih militanata koji žele da preuzmu kontrolu nad područjem.\nPročitajte OVDE kako je prošla noć na Golanskoj visoravni.


-Bregzit je jedno od teških otvorenih pitanja sa kojima se EU suočila poslednjih godina. Sporazum o Bregzitu ne bi trebalo da ima negativan uticaj na dinamiku pregovora Crne Gore sa EU već da bude pozitivan stimulans, ocenio je Marković.\nOn je dodao da bi ratifikacija sporazuma o Bregzitu u evropskom i britanskom parlamentu bilo veliko olakšanje za obe strane.\n-Politika proširenja će dobiti na važnosti zbog onoga što je Evropska komisija najavila kao politiku prema Zapadnom Balkanu, rekao je Marković.\nOn je upozorio da odluka EU da ne otovri pregovore o članstvu da Severnom Makedonijom i Albanijom šalje negativnu poruku Zapadnom Balkanu.\n-Odbijanje EU da otvori pregovore sa Severnom Makedonijom i Albanijom je loš signal i loša poruka za Zapadni Balkan kao celinu, a u isto vreme ne predstavlja ni dobru poziciju za Brisel, rekao je Marković, ističući da nema kompletne, ujedinjene i bezbedne EU bez Zapadnog Balkana.\nCrna Gora, mediteranska zemlja sa 600.000 stanovnika, jedna je od zemalja Zapadnog Balkana koje žele da se učlane u EU, nakon što je 2017. godine pristupila NATO.


Ministar Zukić: Odobreno šest miliona KM za mala i srednja preduzeća i obrtnike – Visoko.ba\nMinistar Zukić: Odobreno šest miliona KM za mala i srednja preduzeća i obrtnike\nVlada Federacije Bosne i Hercegovine je na današnjoj sjednici u Sarajevu donijela odluku o Programu utrošku sredstava u svrhu subvencioniranja kamata za sve korisnike kreditno-garantnih programa Garancijskog fonda.\nFederalni ministar razvoja, poduzetništva i obrta Amir Zukić kazao je da se jedan od programa odnosi na mikro, mala i srednja preduzeća, dok se drugi odnosi na obrte i ostale samostalne poduzetnike.\n– U tu svrhu predviđeno je šest miliona KM, a visina kamatne stope do koje će se ona subvencionirati je 4,5 posto. To je još jedna od mjera kojima Vlada Federacije BiH pokušava pomoći malim i srednjim preduzećima, te obrtnicima u svrhu sanacije posljedica pandemije i osiguranja kontinuiteta poslovanja – dodao je ministar Zukić\nRazvojna banka FBiH će prikupit podatke od komercijalnih banaka o urednosti i visini plaćenih obaveza, proslijediti ih Federalnom ministarstvu razvoja, poduzetništva i obrta, te na osnovu tih podataka izvršiti refundaciju, odnosno subvencioniranje kamata.\n← Vlada FBiH – Inicijativa za izmjenu Pravilnika o primjeni Zakona o PDV-u\nKraljica među kraljevima, gdje i pripada →


Brutalno: Aršavin gaženjem po grudima čestitao saigraču na golu! /video/\nPotpuno neshvatljiv potez napravio je Andrej Aršavin, kada je prešao kopačkama preko grudi svog saigrača Bistrova, koji je ležao na zemlji posle pogotka u pobedi nad moskovskim CSKA od 2:0.\nZenit je ovim trijumfom gotovo sigurno otpisao "armejce" iz šampionske trke, u čemu je mnogo doprineo i Andrej Aršavin svojom najboljom partijom od kada je zimus stigao na pozajmicu u Sankt Peterburg iz Arsenala.\nOn je ušao u drugom poluvremenu i posle devet minuta asistirao Vladimiru Bistrovu za vođstvo od 1:0, ali ono što je uradio nakon toga je u najmanju ruku neshvatljivo.\nBistrov je mrežu zatresao glavom u padu i tom priliku se povredio pošto je udario stomakom u stativu, a dok je ležao u bolovima, Aršavin mu je prešao preko grudi, sa sve kopačkama - valjda je na taj način želeo da "proslavi" gol sa njim, a možda su u pozadini tog njegovom gesta neki nerasčišćeni računi, koje je on odlučio ovako da reši, ali je Bistrov posle zbog toga odmah zamenjen.\nISPUNILO SE PROROČANSTVO NAJLEPŠE HRVATSKE SPORTISTKINJE Blanka je sve tačno PREDVIDELA i njena porodica će sada postati MILIONERSKA\n"OBILI SU MI STAN, policija je ustanovila šta se tačno desilo" Dušan Kovačević otkrio šta je zapravo prethodilo filmu "Balkanski špijun"


Godišnja konferencija ministara odbrane zemalja JIE\nTanjug 11. oktobra 2018. 16:27\nBEOGRAD – Godišnja konferencija ministara odbrane zemalja Jugoistočne Evrope održana je danas u Beogradu.\nNa konferenciji su predstavljene realizovane aktivnosti u prethodnom periodu u okviru rada Procesa saradnje ministara odbrane zemalja Jugoistočne Evrope (Southeastern Europe Defense Ministerial Proceš – SEDM) i Koordinacionog komiteta i definisane smernice da dalji rad, saopšteno je iz Ministarstva odbrane.\nObraćajući se prisutnima državni sekretar u Ministarstvu odbrane Bojan Jocić istakao je da proces saradnje ministara odbrane zemalja Jugoistočne Evrope predstavlja značajnu regionalnu inicijativu jer okuplja države regiona i poseduje respektabilan institucionalni potencijal.\n„Današnji sastanak bio je veoma koristan za sve učesnike jer smo imali priliku da se upoznamo sa aktivnostima procesa saradnje ministara odbrane Jugoistočne Evrope i Brigade za očuvanje mira Jugoistočne Evrope u proteklih godinu dana i donesemo neke važne odluke za dalje funkcionisanje ove regionalne inicijative“, rekao je državni sekretar Jocić .\nOn je podsetio da se u ovom momentu sve zemlje Jugoistočne Evrope suočavaju sa istim ili sličnim izazovima i rizicima koji pozivaju na zajednički odgovor.\nJocić je izrazio uverenje da se samo ujedinjenjem i solidarnim nastupom možemo boriti protiv ekstremizma svake vrste, smatrajući da je saradnja najbolji odgovor na opasnosti sa kojima se naša društva suočavaju.\nVeoma je važno da u okviru SEDM nastavimo aktivno da radimo na afirmisanju ideja izgradnje poverenja, unapređenju dijaloga i promociji dobrosusedskih odnosa, ali i iznalaženju inicijativa i aktivnosti koje će sadržinski odgovoriti na aktuelne bezbedonosne tendencije, rekao je Jocić i dodao da redovan dijalog na osnovama transparentnosti, dugoročne saradnje i udruženog i sinhronizovanog delovanja, kao i stalna razmena informacija o savremenim bezbednosnim izazovima predstavljaju dobar okvir za pronalaženje odgovora na izazove.\nGovoreći o budućoj saradnji, državni sekretar je naglasio da će Srbija nastaviti da aktivno učestvuje u okviru SEDM, posebno u projektu Interkonekcija vojnih bolnica, te da će u narednoj godini započeti i saradnju u okviru projekta „Žene lideri u sektoru odbrane i bezbednosti“.\nZamenica ministra odbrane Republike Grčke Marija Kolija Caruha pohvalila je organizaciju ministarskog sastanka u Beogradu, dodavši da je na godišnjem sastanku bilo reči o programima koji su u toku i aktuelnim aktivnostima Brigade za očuvanje mira Jugoistočne Evrope, te da su učesnici razmenili mišljenja na temu budućnosti inicijative, ističe se u saopštenju.


source.ba | Čestice prašine dolaze do testisa muškaraca: Veća zagađenost zraka, manje djece u BiH\nNeplodnost i smanjenje prirodnog priraštaja predstavljaju važne faktore umanjenja brojnosti stanovništva u zemljama zapadnog Balkana i u stalnom su porastu. Naučna istraživanja potvrdila su da je učestalost pobačaja i mrtvorođenih beba značajno viša u periodu izlaganja zagađenom zraku. Studija iz 2010. koja je obuhvatila područje grada Labina u Hrvatskoj pokazuje da je učestalost pobačaja i mrtvorođenih beba u gradu bila značajno viša u periodu izlaganja zagađenom zraku iz obližnje termoelektrane na ugalj - u poređenju sa periodom kada takve izloženosti nije bilo. Sulfatna jedinjenja koja nastaju u procesu sagorijevanja uglja povećavaju i do 13 posto rizik od pobačaja, dok izloženost PM2.5 i PM10 česticama smanjuje stopu začeća, navodi se u saopćenju.\nKampanja "Ujedinjeni Balkan za čist zrak" poziva građane i građanke iz zemalja zapadnog Balkana da se priključe borbi kako bi zajedničkim snagama poboljšali kvalitet zraka, a time i smanjili neplodnost i unaprijedili zdravlje djece.\nCentar za ekologiju i energiju poziva građane da zajedno podrže život, priključe se solidarnoj borbi zapadnog Balkana i budu dio kampanje "Ujedinjeni Balkan za čist zrak".


Bukove šume na Tari nominovane za Unesko Listu svetske prirodne baštine - 92putovanja\nBukove šume na Tari nominovane za Unesko Listu svetske prirodne baštine\n/\t sreda, 11.11.2020. / 12:12 -> 14:20 /\tVesti / Komentara: 7\tIzvor: RINA\nNakon što su se srednjovekovni steæci koji se nalaze u dolini reke Drine kod Bajine Bašte, našli na listi Svetske kulturne baštine, sada bi se na još jednoj sliènoj mogle naæi i bukove šume koje rastu na netaknutim padinama planine Tare.\nBukove šume u okviru nacionalnih parkova Fruška gora, Tara i Kopaonik nominovane su za dobra svetske prirodne baštine Uneska i Srbija æe sa još 12 evropskih zemalja biti uvrštena u sklop prekograniènog dobra "Drevne i netaknute bukove šume Karpata i drugih regiona Evrope".\n"Na Tari su nominovane komponente Zvezda i Raèa na površini od oko 2000 hektara. Zvezda sadrži jednu od retkih preostalih populacija Panèiæeve omorike u kanjonu reke Drine u reliktnoj šumskoj asocijaciji bukve, jele i smrèe. Komponenta Raèa obuhvata reliktnu šumsku podasocijaciju bukve i oraha u najnižem delu klisure reke Raèe. Ove komponente se veæ nalaze u okviru postojeæih lokaliteta prvog stepena zaštite koji podrazumevaju strogu zaštitu tako da praktièno neæe biti izmena u režimu upravljanja korišæenja", rekao je Dragiæ Karakliæ direktor Nacionalnog parka Tara.\nFoto: depositphotos/ goceristeski\nDirektor Zavoda za zaštitu prirode Srbije, mr Aleksandar Dragišiæ, istièe da se predvodi inicijativa da prvi rezervati prirode u Srbiji dobiju jedinstveni vid meðunarodne zaštite u okviru Konvencije o zaštiti svetske kulturne i prirodne baštine, èime bi se naša zemlja prikljuèila evropskom prekograniènom dobru.\n"Nominacija zaštiæenih podruèja u Srbiji sa izuzetnim bukovim šumama za svetsku prirodnu baštinu dokaz da je priroda u našoj zemlji oèuvana i jedinstvena u evropskim i svetskim razmerama a, uèešæe predstavnika republièkih i pokrajinskih i opštinskih organa korz podršku nominaciji potvrðuje spremnost države da obezbedi uslove za proglašenje prvog dobra prirodne baštine", rekao je Dragišiæ.\nDvoje eksperata iz inostranstva posetili su nominovane lokalitete u Srbiji kako bi izvršili evaluaciju srpskih bukovih šuma. Posetu nezavisnog eksperta IUCN-a i predstavnika Koordinacione kancelarije organizovao je Zavod za zaštitu prirode Srbije, u saradnji sa upravljaèima nominovanih zaštiæenih podruèja – JP "Nacionalni park Fruška gora", JP "Nacionalni park Tara" i JP "Nacionalni park Kopaonik" i Pokrajinskim zavodom za zaštitu prirode.\nNakon uspešno sprovedene evaluacione posete nominovanim komponentama u Srbiji, kao i u ostalim državama koje su uèestvovale u ovoj nominaciji - Bosni i Hercegovini, Èeškoj, Francuskoj, Italiji, Crnoj Gori, Severnoj Makedoniji, Poljskoj, Slovaèkoj i Švajcarskoj, nezavisni eksperti o æe dostaviti svoje izveštaje Panelu za svetsku baštinu u okviru IUCN-a, koji æe na osnovu toga dostaviti konaènu preporuku Komitetu svetske baštine na proleæe 2021. godine. Na sledeæem zasedanju Komiteta, planiranom za sredinu naredne godine, države èlanice Komiteta æe glasati po pitanju ove nominacije kada oèekujemo da æe novo proširenje.\nstrana 1 od 2706 idi na stranu


Kremlj ocenio preuranjenim navode o samitu predsednika Putina i Bajdena - Politički.rs\nKremlj ocenio preuranjenim navode o samitu predsednika Putina i Bajdena\nKremlj je ocenio danas da je “preuranjeno” govoriti o samitu predsednika Vladimira Putina i Džozefa Bajdena koji je najavila Francuska radi smirivanja rusko-zapadne krize oko Ukrajine.\n“Postoji saglasnost oko činjenice da treba nastaviti dijalog na nivou ministara (spoljnih poslova). Govoriti o konkretnim planovima organizovanja samita je preuranjeno”, rekao je danas u video razgovoru sa novinarima portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\nOn je rekao da bi Putin i Bajden mogli da se sastanu ako smatraju da je to nepohodno.\n“Sastanak je moguć ako ga vodje smatraju korisnim”, rekao je on i naveo da Bajden i Putin uvek imaju mogućnost “kada je potrebno” da razgovaraju ” telefonom ili na neki drugi način”.\nPutin danas treba da predsedava sastanku Saveta za bezbednost, tela koje okuplja glavne donosioce odluka u Rusiji, uključujući šefove vojske i obaveštajnih službi.\nFrancusko predsedništvo saopštilo je sinoć da su se Bajden i Putin načelno saglasili da održe samit, na predlog Emanuela Makrona.\nBela kuća je potvrdila sinoć da je predsednik SAD Džozef Bajdenprihvatio u načelu samit o Ukrajini sa ruskim kolegom Vladimirom Putinom na predlog francuskog predsednika Emanuela Makrona, pod uslovom da Rusija nije do tada izvela invaziju na Ukrajinu.\nMakron je juče dva puta razgovarao telefonom sa Putinom i jednom sa američkim predsednikom.\nSastanak šefova diplomatija Rusije i SAD Sergeja Lavrova i Entonija Blinkena predvidjen je za četvrtak.\nKremlj je takodje ponovo naglasio danas da je “situacija i dalje vrlo napeta” na frontu u istočnoj Ukrajini izmedju ukrajinskih snaga i proruskih separatista koje podržava Moskva.\n“To je zabrinjavajuće”, rekao je Peskov. Rusija smatra Ukrajinu odgovornom za pogoršanje situacije na terenu i optužuje je da hoće da počini “genocid” nad stanovništvom koje govori ruski.\nZapad smatra da je Moskva iza jačanja sukoba poslednjih dana na liniji fronta strahujući da bi mogli da posluže Rusiji, koja je nagomilala 150.000 vojnika na ukrajinskim granicama, kao izgovor da za veliki napad na Ukrajinu.\nMoskva negira da ima nameru da napadne Ukrajinu ali traži da NATO ne primi tu zemlju u svoje redove i da se povuče iz istočne Evrope, što je Zapad do sada odbacivao.\nĐorđević za Regnum: Rat u Ukrajini mogu započeti samo SAD\nUkrajinski predsednik predlažio sastanak sa Putinom\nTagged: DŽOZEF BAJDEN, KREMLJ, RUSIJA, SAD, SAMIT, UKRAJINA, VLADIMIR PUTIN


Do poslednjeg daha: Kako nastaju slike bez sećanja i platno bez štafelaja? - Sputnjik Srbija\n21:08 18 Januar 2021\nDo poslednjeg daha: Kako nastaju slike bez sećanja i platno bez štafelaja?\n21:30 11.12.2020 (osveženo 12:00 12.12.2020) Preuzmite kraći link\nKoliko su snažna i kakva su sećanja na svetskog slikara Ljubu Popovića, čija je izložba „Platno bez štafelaja“ nedavno otvorena u Modernoj galeriji Valjevo?\nPo čemu Ljuba ostaje jedinstven među slikarima ne samo pariskog kruga – za Sputnjik otkriva Ljubin dugogodišnji prijatelj i veliki poznavalac dela ovog izuzetnog Valjevca, književnik Branko Kukić.\nZašto su svi filmski znalci jedinstveni u stavu da posle Godarovog filma „Do poslednjeg daha“ svetski film nikada više nije bio isti?\nKako je ovaj slavni reditelj debitantskim ostvarenjem, zajedno sa drugim predstavnicima „francuskog novog talasa“ zauvek promenio filozofiju i estetiku filma, oslobađajući ga banalnosti, oveštale forme i rutinerske režije? Zašto tek od Godara, Šabrola, Trifoa... počinje upotreba sintagme „autorski film“ i da li je danas moguća takva borba za umetnički, nezavisni i manje skup film – za „Orbitu kulture“ razgovaramo sa Miroljubom Stojanovićem filmskim kritičarom, urednikom u Izdavačkom sektoru Filmskog centra Srbije.\nŠta sadrži nedavno objavljena studija „Slike bez sećanja: trauma, film, transmisija“, jedinstvena u našoj teorijskoj misli o filmu po temi koju obrađuje – temi holokausta, ratnim, odnosno kulturalnim traumama? Zašto trauma koja se opisuje kao prekid sećanja i izuzetno bolno iskustvo ne može spontano biti asimilovana u naše sećanje, ali može u istoriju – neka su od pitanja na koja odgovara autorka ove izuzetne knjige, profesor teorije filma na Fakultetu dramskih umetnosti Nevena Daković.\nKako zvuči surf sa narodnom muzikom i kako izgleda osluškivanje ritma talasa uz hitove Šabana Bajramovića, Marinka Rokvića ili Vesne Zmijanac razgovaramo sa gitaristom benda „Moussaka“, Petrom Živićem.\nRadovi kojih umetnika su se našli na izložbi „Soba s pogledom“ kojom Likovna galerija KCB obeležava šest decenija postojanja – otkriva kustoskinja postavke Gordana grabež koja je zajedno sa Svetlanom Petrović priredila ovu izložbu\nŠta se dogodilo kada je jednog popodneva sedmogodišnji Luka ušao u sobu i rekao ocu „Ja sam terapeut, koji je tvoj problem?“ i zašto je pisac Srđan V. Tešin prvo pomislio „Pa gde me nađe, sine, odakle da počnem“, a potom sa Lukom u četiri ruke napisao knjigu za decu „Luka kaže“ – pitamo Lukinog tatu, pisca Srđana V. Tešina.\nOrbita kulture: Branko Kukić, Nevena Daković, Srđan Tešin, Miroljub Stojanović


Premijera predstave „Sonet 66“ u Temišvaru – Bookvar\n"Ja to tamo pevam" - pesnička autobiografija Dušana Kovačevića\nReditelj Kokan Mladenović u sredu u Rumuniji postavlja svoju treću temišvarsku predstavu: Šekspirov “Sonet 66” premijerno će biti izveden u Mađarskom nacionalnom teatru “Čiki Gergelj”.\n– Od četrnaest stihova uradili smo celu predstavu! Šekspirov sonet govori o raspadu piščevog sveta, ali je potpuno primenjiv i na naš, današnji – objašnjava Kokan Mladenović. – Jer, u sonetu je reč o socijalnim razlikama, slomu morala, profanizaciji ljubavi, novcu, moći i sili koje upravljaju svetom… Dakle, reč je o pravoj slici sadašnjeg vremena.\nNa stihovima slavnog klasika nastala je dramska predstava, u kojoj se konstruišu scene, budući da teksta gotovo i nema:\n– Pred gledaocima će se naći dramsko-igračka predstava, slična onima koje je svojevremeno Johan Kresnik radio u Nemačkoj, kroz pokret i glumačko delovanje nevezano za tekst. Inače, i ovog puta radim u mađarskom teatru “Čiki Gergelj” u kome sam pre dve godine postavio na scenu “Prosjačku operu”, a na temu Džona Geja koji ju je i stvorio. Originalni tekst sam napisao u saradnji sa Kornejom Goli, a krajnji “proizvod” bila je muzička predstava.\nNaš reditelj tako, dva puta u Rumuniji stvara predstave sa tamošnjim mađarskim ansamblom, ali je njegov prvenac u susednoj zemlji bio sa rumunskim glumcima u Nacionalnom teatru “Mihael Eminesku”:\n– Radili smo Eshilovog “Prometeja”, i to kao priču o Džulijanu Asanžu – Prometeju našeg doba, novom poretku bogova i sveta. Premijera je izvedena 2014. godine, a njen uspeh otvorio je vrata i za dve sledeće saradnje.\nI ovog puta, Mladenović je odabrao proverene saradnike za rad na novoj predstavi. Asistent reditelja je Sofija Serda, kompozitor Irena Popović, scenograf Marija Kalabić, kostimograf Tatjana Radišić, a koreograf Andreja Kulešević.


RTS :: Kakav zakon o diplomatiji treba Srbiji: Koje greške mora da ispravi, a koje ne sme da napravi\nPolitika Kakav zakon o diplomatiji treba Srbiji: Koje greške mora da ispravi, a koje ne sme da napravi\nsreda, 27. okt 2021, 05:50 -> 06:03\nPropis na koji diplomatija čeka duže od deceniju ušao je u proceduru. Nakon javne rasprave o Nacrtu zakona o spoljnim poslovima, stručnjaci procenjuju - mogao bi da ispravi nedostatke sadašnjeg o pitanjima diplomatske službe. Zameraju, na primer, nedoslednosti u odnosima među organima vlasti.\n"Karijerna diplomatija vam omogućava da se bavite strateškim kadrovskim planiranjem, da formirate kadar koji će u godinama i decenijama koje dolaze na najbolji mogući način sprovoditi našu spoljnu politiku i zastupati spoljnopolitičke interese Srbije", kaže Selaković.\nUočavaju, međutim, i krupnu grešku u koracima - u odnosu među organima vlasti (Vlada - Ministarstvo - predsednik Republike).\n"Ministarstvo je učinilo nešto što je iznenađujuće: Ono je sebe delegiralo da kontaktira sa predsednikom Republike, u jednom posebnom članu odnosa sa predsednikom Republike, dajući mogućnost predsedniku da traži obaveštenja, ali i samo nudeći informacije predsedniku. Ni po ustavu, ni po Zakonu o predsedniku, to nije tako, jer predsednik komunicira sa Skupštinom i sa Vladom, a ne sa organima uprave", objašnjava profesor Ivo Visković, nekadašnji ambasador u Nemačkoj i Sloveniji.\n"Razlikuje se u tome što značajno detaljnije normira način funkcionisanja, koji je bio prisutan i pre 15 godina", navodi ministar.\nIpak neće biti "diplomatskog nadzornika"\nZakon u nacrtu je posle javne rasprave, već promenjen. Institut diplomatskog nadzornika, doživljen kao kazneni organ - vraćen je u okvir glavnog inspektora. Pozicija koja već postoji u Ministarstvu, predviđeno je da bude podržana službom i odgovarajućim nadležnostima.\n"Glavni inspektor je onaj koji vrši kontrolu pojedinačnih pravnih akata, tu se pre svega misli na rešenja koja se donose kada je reč o rasporedu u kući, unapređenjima, premeštaju u inostranstvo", pojašnjava Branka Latinović, članica Foruma za međunarodne odnose EP i amabasadorka u penziji.\nNovi akt predviđa i političkog direktora Ministarstva - iz redova diplomata, bivšeg ambasadora. Pozicija u skladu sa evropskom praksom i ličnost koja bi trebalo da bude uključena u razgovare sa stranim predstavnicima poput američkog izaslanika za Zapadni Balkan, Gabrijela Eskobara.\n"Sve zemlje na svetu imaju zaštićen sistem informacija i on mora da se unapređuje, pogotovo u ovim sistemima prodora, hakovanja. To je sistem u funkciji službe i onoga što je primat rada diplomatskih predstavništava", kaže Latinovićeva.\n"Međunarodno pravo ne štiti narode, ono štiti manjine i mi na neki način možemo sebi odseći granu da možemo legalno i normalno braniti prava i štititi interese srpske manjine u susednim zemljama ili drugde u svetu. Mislim da je ova formulacija u ovom trenutku možda politički kurentna, ali da će na duži rok praviti veću štetu nego korist", navodi Visković.


Sačić: Do kraja maja još jedan oglas za prijem u profesionalnu vojnu službu – PressMedia\nNačelnik Odjeljenja za regrutovanje, zadržavanje u službi i rezervne snage Uprave za personal Zajedničkog štaba OSBiH pukovnik Enes Sačić ocijenio je kako je odziv na spomenuti oglas u očekivanim okvirima, s obzirom na unutrašnje i međunarodne okolnosti, te širok pristup tržištu rada.\nProfesionalni razvoj i napredovanje u karijeri\nPrema Sačićevim riječima, radi se na relaksiranju procesa prijema i inkorporiranju određenih proceduralnih olakšica, uključujući nove elemente, odnosno smanjenje ili odbacivanje eliminacionih pragova, a čemu će, kako se očekuje, doprinijeti i započete izmjene zakonskih i podzakonskih akata.\nObuka skraćena na devet sedmica\nNaredna faza podrazumjeva upućivanje na obuku u Centar za osnovnu obuku u Pazarić, koja je usljed aktuelne finansijske situacije i nesusvajanja budžeta skraćena na devet sedmica.\nKako je planirano, prijem prve naredne klase OSBiH bit će realiziran polovinom avgusta, a druge krajem ove godine.\n– Nastavljamo kontinuirano raditi na zanavljanju i popuni OSBiH bez obzira na aktuelne poteškoće i ograničenja, jer ljudi su najveći kapital i najvažniji resurs. MO i OSBiH maksimalno su angažirani u tom pravcu i uvjeren sam da ćemo i u ovoj godini ostvariti planirane aktivnosti – poručio je pukovnik Sačić.


Bojkot nastave roditelja djece srpske nacionalnosti u Srebrenici\nŠkola u Srebrenici, ilustrativna fotografija\nRoditelji učenika srpske nacionalnosti Prve osnovne škole Srebrenica odlučili su da njihova djeca bojkotuju nastavu.\nOdluku su donijeli 26. februara na održanom sastanku roditelja uz zahtjev da ministrica prosvjete u Republici Srpskoj (RS) Natalija Trivić dođe u Srebrenicu, sasluša i njihove zahtjeve, a nakon što je uvažila zahtjeve roditelja učenika bošnjačke nacionalnosti.\nPredstavnica roditelja Sađana Bojić kazala je za Radio Slobodna Evropa (RSE) da, dok ministrica ne dođe na razgovor, djeca srpske nacionalnosti neće ići u školu.\nBojić je rekla da osuđuje napade na djevojčicu koja nosi maramu (hidžab), ali isto tako osuđuje i napade na društvenim mrežama upućene djeci koja su se na školskoj proslavi pojavila u srpskoj narodnoj nošnji, odakle je kako kaže Bojić, sve i krenulo.\nObrazovanje u BiH: Neravnopravni od prvog dana škole\nPredstavnici roditelja bošnjačkih učenika su 25. februara imali sastanak sa resornom ministricom Natalijom Trivić, na kojem su, između ostalog, tražili da se doda još jedan član školskog odbora iz reda bošnjačkog naroda, što je uvaženo.\nMinistrica Trivić tom prilikom je rekla da će Ministarstvo prosvjete RS-a nastojati zaštiti prava svakog djeteta bez obzira na etničku pripadnost.\nPredstavnik roditelja Mirnes Zahirović podsjetio je da su među zahtjevima i pravo na nacionalnu grupu predmeta, kao i pravo upotrebe naziva jezika bosanski (u školama u Republici Srpskoj insistira se na nazivu bošnjački jezik, iako je u Ustavu BiH definisan termin bosanski, prim. RSE), ali oko ovih pitanja nisu naišli na razumijevanje u ovom ministarstvu.\n"Mi ćemo svoja prava tražiti putem suda, jer nije normalno da 54 posto stanovništva BiH govori bosanski jezik, a nama se nameće da ga moramo zvati drugačije zato što je neko proizvoljno promijenio propise", kazao je tom prilikom Zahirović za RSE.


Viola fon Kramon: Treba nam proevropska Srbija - European Western Balkans\nBEOGRAD – Izvestiteljka Evropskog parlamenta za Kosovo Viola fon Kramon Taubadel izjavila je danas za N1 da bi u Evropskoj uniji (EU) voleli da vide pozitivne rezultate reformi, jer je Srbija ključni akter, a Uniji je potrebna proevropska Srbija kako bi ceo region imao koristi.\n“Nadam se da ćemo moći da poboljšamo saradnju. Spremni smo da pomognemo Srbiji”, rekla je Fon Kramon Taubadel i objasnila da je svojom nedavnom objavom na Tviteru želela da poruči kako je dobro što je EU počela da primenjuje novu metodologiju, a ne da je dobra vest što nema otvorenih poglavlja za Srbiju.\n“Ako ne vidimo napredak, onda je u redu reći ne možemo da garantujemo nova poglavlja. Svi u Srbiji znaju da smo mi uvereni da Srbija pripada EU i da morate da postanete članica. Ostalo je još puno posla, zamolila sam svakog da se na tome aktivno radi”, poručila je ona.\nNa tvrdnje da je građanima u tvitu izgledalo kao da slavi, Fon Kramon odgovara da je lako to instrumentalizovati i okriviti nekog za sopstvene neuspehe.\n“To političari rade, ne smeta mi. Treba detaljnije to pogledati, možda da se političati zainteresuju za većinsko glasanje u Evropskom parlamentu i da iduće godine dobijemo drugi rezultat i imamo veći napredak na srpskoj političkoj sceni”, istakla je Fon Kramon.\nOna je izrazila nadu u veći napredak Srbije i poručila kako mora da se radi na dijalogu s Prištinom i reformama na domaćem planu.\n“Vidimo puno ljudi koji se trude, radeći na reformama, ali je na rukovodstvu da odluči šta želi prema EU, ali i prema građanima”, rekla je Fon Kramon.\nKada je u pitanju Kosovo, ona ističe da im treba odobriti viznu liberalizaciju.\n“Ako govorimo o dijalogu, moramo da radimo na normalizaciji odnosa i zato moramo imati kompromise i obaveze s obe strane, shvatam da ljudi na Kosovu kažu – ako želite da ispunjavamo ovo naše, vi morate da ispunjavate vaša obećanja, a prvo je vizna liberalizacija”, rekla je Fon Kramon.\nPrema njenoj oceni, Priština sarađuje sa sudom u Hagu, a dokaz za to je što je bivši predsednik u Hagu.\n“Postupak se nastavlja i nadam se da će ostati opredeljeni za to, na nama je da ih podsećamo na obaveze. Vidimo da je došlo do pomeranja unazad na Kosovu, ali ne u meri kako je bilo u Srbiji, dodaje ona. Pravosuđe na Kosovu generalno ne funkcioniše toliko loše, Ustav se poštuje, vidimo da postoji korupcija, tendencija ka državnoj kontroli, ima problema sa zapošljavanjem, čekamo na reforme u pravosuđu, sve to piše i u izveštaju. Ne vidim da su jedna ili druga strana imale teži ili lakši tretman. Mislim da je ravnopravno i za Srbiju i za Kosovo”, zaključila je Fon Kramon Taubadel.\nEUEvropski parlamentKosovoSrbijaViola fon Kramon\nMakron objavio Strategiju za Zapadni Balkan


Visoka predstavnica EU za spoljnu politiku Ketrin Ešton govori na sastanku ministara spoljnih poslova EU u Briselu.\nDanas su, vanredno, ministri spoljnih poslova EU zasjedali u Briselu razmatrajući krizne tačke - Irak i Ukrajinu. Mnogi strahuju da je ruski humanitarni konvoj kamuflaža za vojnu intervenciju.\nKada je riječ o Ukrajini, u centru pažnje je trenutna situacija sa ruskim humanitarnim konvojem i strahovanjem da bi on mogao biti kamuflaža za rusku vojnu intervenciju.\nJedno je jasno - ruski humanitarni konvoj se ovdje sve više posmatra kao teatralan čin Moskve, strahuju mnogi i kamuflaža za rusku vojnu intervenciju - dok svi govore o konvoju, postoje dokazi da je samo prošle noći ukrajinsku granicu prešlo 70 komada ruskog naoružanja.\nTek što je današnji sastanak okončan, iz Kijeva stiže vijest da su ukrajinske snage djelimično uništile oklopni konvoj ruske vojske na svojoj teritoriji. Ako se to pokaže kao tačno, biće to prvi put da su se direktno sukobile vojne jedinice dvije države, što bi moglo da dovede do novih komplikacija ionako teške i komplikovane situacije.\n"To pokazuje da je teško vjerovati - moramo ostati ujedinjeni i zelim reći da bi najbolji vid ruske pomoći Ukrajini bio taj da pozovu nazad sve te terorističke vodje, da prestanu da ih podržavaju isporukama oružja, tekovima, bacačima raketa i teškim naoružanjem, što se još uvijek nastavlja i to bi bila najbolja pomoć Rusije Ukrajini", kaže ministar spoljnih poslova Litvanije, Linas Linkevičius.\n"Pozvali smo Rusiju da se uključi sa medjunarodnom zajednicom da se ova kriza okonča, da osigura ukrajinsku terotiriju i budućnost te zemlje i njenih stanovnika, da sa medjunarodnom zajednicom radi kako bi smo došli do tog cilja...", navela je visoka predstavnica EU, Ketrin Ešton.\nA stav Brisela o proruskim pobunjicima najbolje oslikava inicijativa koja je u toku:\n"Pitanje oko kojega konačno moramo da donesemo odluku je da se tzv Narodna republika Donjcek - Lugansk proglasi terorrističkom organizacijom. Taj smo proces započeli i mislim da ga moramo i okončati i dati jasan signal", poručuje ministar spoljnih poslova Letonije, Edgar Rinkevičs.\nOva priča, očito, je daleko od kraja - Unija sa posebnom pažnjom i zabrinutošću prati zbivanja oko Ukrajine, a naredna prilika za ministre da razmjene mišljenja o tome je neformalni sastanak u Milanu, 30. augusta.


Poginuo Adnan Hadžagić - Bježao od policija, pa skočio u smrt\nSinoć, oko 00.25 sati na području općine Stari grad Sarajevo, policijska patrola je pokušala zaustaviti jedno vozilo, te je vozač istog odbio da se zaustavi i dao se u bjekstvo, a pored vozača, u vozilu su se nalazila još dva lica, saopćeno je iz policije, piše “Avaz“.\n“Treće lice je tokom bijega skočilo sa podzida određene visine, zadobivši tom prilikom tjelesne povrede, zbog čega je policija pozvala Hitnu pomoć na mjesto događaja i tokom ukazivanja ljekarske pomoći navedeno lice je preminulo, te je u 01.10 sati konstatovana smrt istog.“\nO svemu je upoznat dežurni tužilac Kantonalnog tužilaštva Kantona Sarajevo, koji je izašao na mjesto događaja i rukovodio uviđajnim radnjama. Uviđajem je, između ostalog, utvrđeno da je lice koje je preminulo inicijala A. H. rođen 1983. g. iz Sarajeva, dok je slobode lišen E. K. rođen 1988. g., takođe iz Sarajeva, a za trećim licem, koje je od ranije poznato policijskim službenicima i za kojim je već raspisana potraga zbog ranije izvršenog krivičnog djela, policijski službenici Uprave policije MUP-a Kantona Sarajevo nastavljaju intenzivnu potragu.\nPolicijski službenici Uprave policije MUP-a Kantona pod nadzorom dežurnog tužioca Kantonalnog tužilaštva Kantona Sarajevo nastavljaju dalji na dokumentovanju ovog krivičnog, te potpunom rasvjetljavanju i utvrđivanju svih činjenica i prikupljaju dokaza u vezi s istim – navedene je u saopćenju.


Jeftini letovi iz Srbije do Dominikane - Avio karte Srbija Dominikana - eSky.rs\nAvio karte iz Srbije do Dominikane\nPretražite letove iz Srbije do Dominikane\nProverite najbolje prilike za letove iz Srbije do Dominikane\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Srbije do Dominikane na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Srbije do Dominikane?\n✔ Ako rezervišem let iz Srbije do Dominikane, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Srbije do Dominikane?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Srbije do Dominikane uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nPopularne avio kompanije na ruti Srbija - Dominikana


pink.rs | 5 dobrih razloga zašto ne treba da jedete pre spavanja\nBrojna istraživanja sugerišu kako jedenje pre spavanja može imati brojne negativne efektne na nas i naše telo, od nagomilavanja kilograma, do težeg koncentriranja na rad sledeći dan.\n1. Teže se gube kilogrami\nAko želite izgubiti dodatne kilograme, trebali biste prestati da jedete pre spavanja. Studija iz 2020., objavljena u časopisu PLOS Biology, uspoređivala je dve grupe ljudi starijih od 50 godina, koji su tokom dana uneli jednaki broj kalorija, jedna grupa je svoj poslednji obrok u danu jela kasno uveče, a druga ranije.\nPokazalo se da su oni koji su kasnije jeli, sporije topili kilograme dok su spavali, od onih koji su svoj poslednji obrok pojeli ranije tokom dana.\nStudija iz 2020. godine, objavljena u The Journal of Clinical Endocrinology & Metabolism, otkrila je da su ljudi koji su uzimali večeru u 22 sata, umesto u 18 sati, imali veći rizik za razvijanje netolerancije na glukozu kao i smanjenju brzinu oksidacije masti pa im se zbog toga povećao rizik da budu gojazni, prenose mediji.\n3. Rizik od razvijanja metaboličkog sindroma\nMetabolički sindrom je grupa metaboličkih poremećaja koji se očituju kao insulinska rezistencija, nakupljanje masnog tkiva u području stomaka (abdominalna ili centralna gojaznost), visok nivo holesterola i povišen krvni pritisak. Svaki od navedenih zdravstvenih problema povećava opasnost pojave bolesti poput dijabetesa i bolesti srca.\nRizik da bi razvili ovaj sindrom povećava se ako često jedete pre spavanja, što je pokazala studija objavljena 2018. u BMC Public Health.\n4. Lošiji san\nStudija iz 2011. objavljena u Journal of Clinical Sleep Medicine otkrila je da su oni koji su jeli kasno naveče verovatnije imali poremećaje spavanja, duže im je trebalo da zaspu i imali su manje REM sna, što je rezultiralo umorom ujutro.\n5. Teže ćete se koncentrisati na posao sledeći dan\nUkoliko naveče jedete nezdravu hranu, to bi mogli osetiti na poslu sledeći dan. Studija iz 2011., objavljena u Journal of Applied Psychology, pokazala je da su oni koji su pre spavanja jeli nezdravu hranu sledeći dan češće imali dijareju ili glavobolju pa su sveukupno bili povučeniji i manje od pomoći na poslu.


"Ponosna kartica" za troje i više dece primer dobre prakse\nU Koordinacionom telu za rodnu ravnopravnost, kojim predsedava potpredsednica Vlade Zorana Mihajlović, održan je sastanak sa predstavnicima Pokreta za decu Tri plus na kojem je bilo reči o akciji "Ponosna kartica" koja se realizuje u saradnji sa lokalnim samoupravama i društveno odgovornim kompanijama.\nKako je saopšteno iz Kabineta Zorane Mihajlović, "Ponosna kartica" porodicama sa troje i više dece omogućava olakšice i popuste pri kupovini neophodnih stvari, a predsednik Pokreta Vladica Gavrilović kaže da svaka porodica koja poseduje karticu uštedi godišnje do 1.000 evra.\nLjiljana Lončar, savetnica za rodnu ravnopravnost potpredsednice Vlade istakla je da Ponosna kartica predstavlja dobar primer afirmativne mere podrške ne samo ženama, već celoj porodici i da ovakav vid pomoći može biti komponenta za rodno odgovorne budžete. Ona je navela da bi svaka lokalna samouprava trebalo da uvede mere koje porodicama sa troje i više dece olakšava svakodnevicu.\n- S obzirom na to da su svi obavezni da do 2020. uvedu rodnu komponentu u svoje budžete, aktivnosti poput besplatnih udžbenika, besplatnih treninga u lokalnim sportskim klubovima, besplatne užine za treće i svako naredno dete ili besplatnog parkinga za ove porodice, predstavljaju dobre primere podrške - rekla je Lončar.\nNa sastanku je saopšteno i da će Kooridnaciono telo za rodnu ravnopravnost nastaviti da pruža podršku ovoj i sličnim inicijativama, koje za cilj imaju pomaganje onima kojima je najpotrebnije.\nU Srbiji postoji oko 138.000 porodica sa troje i više dece.\nOGREV ZA PETOČLANU PORODICU Stolar Mile i dalje pomaže onima koje su svi zaboravli, a sada je obeležio i jedan JUBILEJ\nĐorđević: Isplata pomoći porodicama s decom pet dana pre roka\nPorodice žele da prisustvuju iskopavanju grobnice u Đakovici\nDejanović: Od 1. jula država daje 12.000 dinara za treće i 18.000 za četvrto dete, ali samo roditeljima koji VAKCINIŠU I ŠKOLUJU DECU


Ministarstvo finansija: Budžet Srbije u prvoj polovini 2017 … – Agro-Hemik\nAgro-HemikVestiIzgradnja puteva srbijaMinistarstvo finansija: Budžet Srbije u prvoj polovini 2017 …\n27/07/2017 / Od agro-hemik / Izgradnja puteva srbija/\t0 Comments\nMinistarstvo finansija: Budžet Srbije u prvoj polovini 2017 …\nBEOGRAD – Budžet Srbije je u prvoj polovini 2017. godine imao suficit od 33,2 milijarde dinara, objavilo je Ministarstvo finansija.\nU ovom periodu, navode, naplaćeni su prihodi u iznosu od 549 milijarde dinara, dok su rashodi bili 515,8 milijardi dinara.\nU ministarstvu kažu da je u junu ostvaren suficit od 20,7 milijardi dinara, pri čemu su ukupni prihodi iznosili 114,7 milijardi, dok su rashodi bili 94 milijarde dinara.\n„Naplaćeni prihod u junu, u iznosu od 33,7 milijardi dinara, ukazuje da će ovogodišnji iznos poreza na dobit znatno premašiti planirani budžetski iznos“, piše u saopštenju Ministarstva finansija.\nPoreski prihodi, objašnjavaju, iznosili su 100 milijardi dinara, a s obzirom da se u junu uplaćuje porez na dobit pravnih lica prema godišnjem obračunu, prihod je u tom mesecu, kažu, znatno viši u odnosu na ostale mesece.\nPo osnovu PDV-a u junu je naplaćeno 33,8 milijardi, a od akciza 22,7 milijardi dinara.\nKako objašnjavaju, na naplatu akciza na duvan tokom juna uticala je i planirana korekcija iznosa akciza na duvanske proizvode u julu, a zbog povećane potrošnje sezonskog karaktera (saobraćaj i poljoprivredni radovi), raste naplata akciza na naftne derivate.\nRashodi za zaposlene u junu, navode, iznosili su 19,7 milijardi dinara, a transferi organizacijama obaveznog socijalnog osiguranja (fond PIO, RFZO, NSZ, fond SOVO) 15,6 milijardi dinara.\nZa kapitalne investicije rashodi budžeta u prvoj polovini godine iznosili su 30,8 milijardi dinara, a samo u junu 13,2 milijarde, što je približno koliko je i bilo planirano, navode u ministarstvu, piše u saopštenju ministarstva.\nNa nivou države na kraju juna, dodaju, zabeležen je ukupan fiskalni suficit u iznosu od 44,1 milijarde dinara i primarni fiskalni suficit od 116,8 milijardi dinara, a prema dogovoru sa MMF, maksimalni ukupni fiskalni deficit za prvu polovinu godine trebalo je da iznosi 36,1 milijardi dinara.\nZbirni suficit lokalnih samouprava (opština i gradova) na kraju juna iznosio je 10,5 milijardi dinara, a AP Vojvodine 3,8 milijardi dinara.\nFondovi obaveznog socijalnog osiguranja su na kraju juna, kažu, bili u deficitu od tri milijarde dinara pa je tako Fond PIO imao deficit od 5,2 milijarde dinara koji je finansiran prenetim sredstvima iz prethodne godine, a RFZO je zabeležio suficit u iznosu od 100 miliona dinara.\nNacionalna služba za zapošljavanje je imala suficit od 2,1 milijarde dinara, dok je Fond SOVO prvu polovinu godine završio sa izbalansiranim budžetom.\nDržavna preduzeća nadležna za održavanje i izgradnju puteva, Putevi Srbije i Koridori Srbije imaju deficit od 300 miliona dinara, navedeno je u saopštenju Ministarstva finansija.\nKomentari za ovaj članak su obustavljeni.


U bolnicama (ne)ravnopravni očevi i majke | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE U bolnicama (ne)ravnopravni očevi i majke\nU bolnicama (ne)ravnopravni očevi i majke\nVIDEO K9: Društvene mreže obiluju žalbama očeva kojima, kako navode, u bolnicama ne dozvoljavaju da borave sa svojom bolesnom decom, uz insistiranje da tu može biti samo majka ili neki drugi ženski član porodice. Proveravali smo kakvo je stanje po tom pitanju u Dečjoj bolnici u Novom Sadu.\nRoditelj ili staratelj može ostati uz dete uzrasta do 15 godina, ukoliko je ono hospitalizovano, kažu u Dečjoj bolnici u Novom Sadu, pa i ako je starije, što zavisi od dužine procedure i procene lekara.\n“Po našem iskustvu, odnosno onako kako se mi ophodimo i, uopšte, kako i zakon nalaže, prisustvo roditelja, staratelja, bez obzira na pol je dozvoljeno kod dece, bez obzira na uzrast. Međutim, postoje neka odeljenja na našem institutu, kao što je Odeljenje neonatologije, gde su majke dojilje i tu se preporučuje, naravno, da je prisustvo majke neophodno, s obzirom na dojenje dece”, rekla je pedijatar dr Andrea Đuretić.\nTo je i jedino odeljenje u ovoj ustanovi na kojem postoji takva preporuka, kako je rekla, s obzirom da prostorno nije odvojeno odeljenje gde su smeštene majke dojilje od eventualnog prostora u kojem bi bili očevi ili staratelji.\n“U svim ostalim slučajevima, ako naravno, roditelji insistiraju da to ne bude majka nego otac, mi se trudimo da takvu sa odeljenja, recimo, odojčeta, gde isto imamo majke dojilje, premestimo na neko drugo odeljenje gde otac može biti prisutan, da bismo im omogućili onda da on bude uz dete. Znači maksimalno se trudimo, kad to smeštajni kapaciteti dozvoljavaju, da im izađemo u susret, ako je majka sprečena, ili ako otac želi da bude uz dete, ili je samohrani otac, da otac bude uz dete”, kazala je ona.\nDr Đuretić tvrdi da svaki njihov lekar poštuje ove zakonske propise i obaveze u upućuje, u ovakvim slučajevima, u proceduru očeve, kao ravnopravne roditelje.\nPrethodni tekstPrirodom protiv prolećnog umora\nSledeći tekstBavanište danima u dimu


Vlada Republike Srpske prihvatila je donaciju Vlade Srbije od oko pet miliona KM za izgradnju nove trase magistralnog puta Gacko – Foča, poddionica Tjentište-Brod na Drini.\nPrihvaćena je i donacija od 1,6 miliona KM za realizaciju projekta “Revitalizacija Starog grada, grad Trebinje”, saopšteno je iz Biroa Vlade Srpske za odnose sa javnošću.\nKrajnji korisnici ovih sredstava, u okviru mehanizma saradnje po Sporazumu o uspostavljanju specijalnih paralelnih veza Republike Srpske i Srbije, su preduzeće Putevi Republike Srpske i grad Trebinje.\nVlada Republike Srpske prihvatila je i donatorska sredstva Njemačke od 10.266.845 evra i Švajcarske od 3.800.000 evra za obnovu i proširenje kanalizacionog sistema i sistema oborinskih voda u Gradišci i izgradnju sistema za preradu i tretman otpadnih voda u gradu.\nPRIHVAĆEN AKCIONI PLAN ZA SUZBIЈANjE NASILjA U PORODICI\nVlada Republike Srpske prihvatila je danas ovogodišnji Akcioni plan za suzbijanje i sprečavanje nasilja u porodici sa definisaljnim ciljevima i prioritetima.\nMeđu ciljevima i prioritetima navedenim u dokumentu su promocija i podizanje svijesti sa naglaskom na obrazovanje kroz sprovođenje različitih programa edukacije i senzibilizacije o nasilju u porodici, kampanje informisanja i podizanja svijesti o ovom društvenom problemu, te aktivnosti koje će biti usmjerene prema licima u riziku.\nTu su i primjena međunarodnih standarda i dobre prakse, te uspostavljanje i jačanje multidisciplinarnog i koordinisanog sistema zaštite žrtava nasilja nad ženama i nasilja u porodici, te pružanje podrške žrtvama i rad sa počiniocima, saopšteno je iz Biroa Vlade Srpske za odnose sa javnošću.\nU ciljeve i prioritete spadaju i unapređenje postupanja policije, pravosuđa i centara za socijalni rad, kroz usavršavanje službenih lica, razmjenu informacija i iskustava, te monitoring postupanja subjekata zaštite.\nPredviđeno je i uvođenje i unapređenje evidencije, statistika, istraživanja i analiza u oblasti nasilja u porodici. Ovo podrazumijeva prikupljanje podataka, praćenje efikasnosti hitnih mjera zaštite, zaštitnih mjera i sankcija propisanih Zakonom o zaštiti od nasilja u porodici.\nMeđu ovim mjerema je praćenje primjene Krivičnog zakona Republike Srpske u dijelu nasilja u porodici i porodičnoj zajednici, te praćenje primjene mjera propisanih Konvencijom Savjeta Evrope o sprečavanju i suzbijanju nasilja nad ženama i u porodici.\nNa sjednici Vlade Republike Srpske usvojena je i informacija o sprovođenju Opšteg protokola o postupanju u slučajevima nasilja u porodici u Srpskoj za prošlu godinu u kojoj se navodi da su svi subjekti zaštite bilježili blago smanjenje broja slučajeva.\nPrema evidencijama Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske, u prošloj godini od ukupno 1.012 prijava, nasilju u porodici je bilo izloženo 1.257 lica ili za 4,5 odsto manje nego u 2017. godini.\nEvidencije centara za socijalni rad navode da je od ukupno zaprimljenih 1.084 obavještenja, nasilju u porodici bilo izloženo 1.356 lica ili manje za 3,3 odsto.\nPrema evidencijama slučajeva nasilja u porodici koje su dostavili subjekti zaštite, i u 2018. godini učinioci su predominantno lica muškog pola, u prosjeku oko 90 odsto, a žrtve najčešće ženske osobe.\nPrikupljeni izvještaji sačinjenim na osnovu evidencija subjekata zaštite pokazuju da najveći broj počinilaca, ali i žrtava nasilja u porodici u prošloj godini pripada dobi između 31 i 50 godina.\nNasilje u porodici u Republici Srpskoj se i u prošloj godini najčešće manifestovalo kroz intimno partnersko nasilje, odnosno nasilje bračnih/vanbračnih supružnika, te međugeneracijsko nasilje, najčešće oca prema sinu i sina prema ocu, dok su kao najzastupljeniji oblici ispoljavanja bili fizičko, psihičko i kombinovano nasilje.\nRjeđe su evidentirani ostali oblici nasilja, odnosno ekonomsko i seksualno nasilje.\nIzvještaji koje su dostavila prekršajna odjeljenja osnovnih sudova pokazuju da je u toku prošle godine pokrenuto 443, a završeno 363 postupaka, te da su najčešće izricane sankcije novčane kazne i uslovne osude.\nZAKON O CENTRALNOЈ BANCI BiH NEMA OSNOV ZA REGISTAR RAČUNA GRAĐANA\nZakon o Centralnoj banci BiH ne sadrži valjan pravni osnov za uspostavljanje registra računa fizičkih lica u Centralnoj banci BiH, a ovo pitanje je isključiva ustavna nadležnost i obaveza Republike Srpske, navodi se u informaciji koju je danas usvojila Vlada.\nVlada smatra da se ta materija uređuje pravnim aktom u formi zakona, u skladu sa pravnim sistemom Srpske, saopšteno je iz Biroa Vlade za odnose sa javnošću.\nStav Vlade Srpske je i da mišljenje Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH u vezi sa donošenjem odluke Centralne banke BiH o jedinstvenom registru računa fizičkih lica u BiH nije pravno utemeljeno jer podzakonski akt nema snagu zakona za uređenje ovog pitanja, niti je zakonska odredba, na osnovu koje se predlaže donošenje ove odluke, pravno valjan osnov za uspostavljanje registra računa fizičkih lica u Centralnoj banci BiH.\nU saopštenju se napominje da Vlada Srpske ne spori ulogu Centralne banke BiH u uspostavljanju i održavanju postojećih platnih i obračunskih sistema, posredstvom kojih se vrše međubankarska plaćanja u konvertibilnim markama u BiH.\nGeneralni sekretarijat Vlade Republike Srpske zadužen je da ovaj zaključak dostavi Centralnoj banci BiH i Predsjedništvu BiH radi njihovog upoznavanja i postupanja u skladu sa Ustavom i zakonima.\nMinistarstvo finansija Republike Srpske zaduženo je da ovaj zaključak dostavi Agenciji za zaštitu ličnih podataka u BiH radi informisanja o stavovima Vlade Srpske i korespondenciji sa Centralnom bankom BiH u vezi sa ovim pitanjem.\nZA SUBVENCIONISANjE KAMATA NA KREDITE MLADIH BRAČNIH PAROVA 139.143 KM\nVlada Republike Srpske dala je saglasnost Ministarstvu porodice, omladine i sporta na plan utroška ukupno 558.928 KM za period od 1. januara do 30. juna, od čega subvencija kamatne stope za stambeno kreditiranje mladih i mladih bračnih parova iznosi 139.143 KM.\nUkupna sredstva biće raspoređena na tekuće grantove – sportskim organizacijama 290.034 KM, za projekat Male olimpijske igre 30.000 KM, sportskim organizacijama lica sa invaliditetom u Srpskoj 6.957 KM, za nacionalna sportska priznanja Srpske 56.643 KM, vrhunskim i perspektivnim sportistima u Republici 29.898 KM, te udruženjima od javnog interesa 6.250 KM.\nVlada Srpske je na današnjoj sjednici dala saglasnosti i na raspodjelu sredstava za sufinansiranje rada nevladinih organizacija i udruženja od javnog interesa zasnovanog na programskim i projektnim aktivnostima u ovoj godini, saopšteno je iz Biroa Vlade Srpske za odnose s javnošću.\n– U budžetu Ministarstva rada i boračko-invalidske zaštite obezbjeđuju se sredstva za sufinansiranje rada nevladinih organizacija i udruženja od javnog interesa. Za sufinansiranje rada udruženja od javnog interesa obezbijeđeno je 700.500 KM – navodi se u saopštenju.\nSredstva granta dodjeljuju se udruženjima od javnog interesa za sufinansiranje rada zasnovanog na programskim i projektnim aktivnostima i rezultatima ostvarenim u predhodnoj godini, na osnovu podnesenih zahtjeva.\nBoračkoj organizaciji Republike Srpske dodijeljeno je 215.500 KM, a Republičkoj organizaciji porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila 100.000 KM.\nOrganizacija amputiraca “Udas” dobila je 65.000 KM, Savez udruženja civilnih žrtava rata Srpske 30.000 KM, Savez logoraša Srpske 45.000,00 KM, Savez ratnih vojnih invalida Srpske 70.000 KM, Savez Udruženja boraca NOR-a 30.000 KM, Udruženje građana “Veterani Srpske” 40.000 KM, Udruženje žena žrtava rata Srpske 40.000 KM, Udruženje “Јasenovac-Donja Gradina” Banjaluka 15.000 KM, Udruženje penzionera Srpske 30.000 KM i Savez invalida rada Srpske 20.000 KM.\nVlada Republike Srpske dala je saglasnost i za potpisivanje memoranduma između vlada Srbije i Srpske o saradnji u oblasti odbrane od vremenske nepogode – grada u regionu Podrinja.\nU saopštenju se dodaje da će strane pokrenuti inicijativu u skladu sa zakonskim propisima u Srbiji i Srpskoj, da bi se omogućilo da se duž granične linije uspostavi nesmetano lansiranje protivgradnih raketa, jer je riječ o identičnim proizvodima koje koriste oba sistema odbrane od grada.\nNa današnjoj sjednici je data saglasnost Republičkom sekretarijatu za raseljena lica i migracije za utrošak 60.000 KM, a sredstva su odobrena opštini Sokolac, kao pomoć za završetak radova na stambenoj zgradi K-17, za zbrinjavanje korisnika kolektivnih-alternativnih smještaja.\nUsvojena je i informacija o sprovođenju Strategije bezbjednosti saobraćaja na putevima Republike Srpske 2013-2022. godina u 2018. godini.\n– U toku 2018. godine, usljed pojačanih aktivnosti subjekata bezbjednosti saobraćaja i njihove promocije, a dijelom i zbog stihijske kampanje koja je rezultat donošenja izmjena i dopuna Zakona o bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH, podignut je nivo zainteresovanosti za problem bezbjednosti saobraćaja kod stanovništva i medija u Srpskoj, čime se u znatnoj mjeri doprinosi promjeni svijesti kod stanovništva o mogućnosti nastanka saobraćajnih nezgoda, a posebno o posljedicama – dodaje se u saopštenju.\nZnatan dio aktivnosti u 2018. godini usmjeren je, kako se navodi, i na rad sa jedinicama lokalne samouprave, gdje je vidljivo povećanje nivoa saradnje, a posebno kooperativnosti u realizaciji preventivno-promotivnih aktivnosti u Srpskoj.\n– Kao zalog za budućnost, u toku 2018. godine znatan dio aktivnosti bio je usmjeren na rad sa djecom, od predškolskog, školskog, do adolescentskog doba, a ova kategorija stanovništva je posebno prepoznata zbog lakšeg utemeljenja odgovarajućih znanja, te moralnih vrijednosti sa aspekta bezbjednosti saobraćaja – navodi se u saopštenju.\ngackofoča - tjentište\nDoktor Ognjen Milinković – Sve što sam u životu stekao dugujem svom Gacku


Home/U FOKUSU/TAJNI PROJEKAT EU: Zalažu se za embargo, a postali su najveći evropski uvoznik ruske nafte\n22. маја 2022.\tU FOKUSU 4 Komentara\nEU pokušava da smisli kako da smanji veliku zavisnost od ruskih energenata i raspravlja o uvođenju embarga na rusku naftu.\nIpak, na terenu se dešavaju zanimljiivi preokreti, pa je Italija toliko povećala uvoz ruske sirove nafte da je psostala najveći evropski pomorski „hab“ za dopremanje ruske nafte tankerima, pretekavši na toj poziciji Holandiju.\nPodaci koje je objavila kompanija Kpler, a prenosi ih Financial Times, pokazuju da je Rusija ovog meseca dnevno izvozila u Italiju 450.000 barela, što je četiri puta više nego u februaru, te najviše još od 2013. godine, a uglavnom je nafta stizala preko sicilijanske luke Augusta, ali i Trsta.\nO čemu se radi? U blizini luke Augusta je rafinerija ISAB koja je u vlasništvu Lukoila te, budući da Lukoil nije pod evropskim sankcijama, sada joj doprema povećane količine nafte na preradu.\nNaime, ta je rafinerija inače dopremala naftu iz različitih izvora, koristeći za finansiranje tih transakcija kredite evropskih banaka, ali otkako su ti krediti usled nametnutih finansijskih sankcija zbog rata u Ukrajini postali nedostupni, rafinerija se okrenula ruskoj nafti, prenosi Jutarnji list.\nTako se dogodio paradoks da je, umesto smanjivanja uvoza nafte iz Rusije, u Italiji njen uvoz povećan, kako za britanski dnevnik kaže lokalni sindikalni poverenik, koji iznosi i podatak da je pre nametanja sankcija samo 30 odsto sirove nafte u rafineriju ISAB dolazilo iz Rusije, a sada je to 100 odsto.\nISAB obrađuje do 22 odsto sirove nafte u Italiji i izvozi u desetak zemalja, a u tom delu Sicilije je jedan od najvećih poslodavaca, te sindikati i lokalni političari upozoravaju da bi embargo na rusku naftu doveo do zatvaranja te rafinerije jer ne bi imala šta da prerađuje.\nIstovremeno, italijanski premijer Mario Dragi nastoji da smanji zavisnost Italije od ruskog gasa, a zalaže se i za to da EU uvede embargo na rusku naftu, ali nije jasno šta bi vlada u Rimu bila spremna da učini da ne dođe do zatvaranja sicilijanske rafinerije. Iako neki pominju mogućnost nacionalizacije ISAB-a, u italijanskom Ministarstvu privrede kažu da ta opcija trenutno nije na stolu.\nInače, uvoz ruske nafte je skočio i u tršćanskoj luci koja je pak povezana preko naftovoda sa dve rafinerije u Nemačkoj koje su u delimičnom vlasništvu Rosnjefta. Većina sirove nafte se doprema u Evropu tankerima, ali do rafinerija u Belorusiji, Poljskoj, Nemačkoj, Slovačkoj, Češkoj i Mađarskoj, dolazi i iz Rusije preko naftovoda Družba.


MeridianSportBH saznaje: Hrvatski štoper novi fudbaler Zrinjskog | Meridian Sport\nMeridianSportBH saznaje: Hrvatski štoper novi fudbaler Zrinjskog\nMatej Senić je novi fudbaler Zrinjskog, saznaje MeridianSportBH.\nMatej Senić, 27-godišnji hrvatski fudbaler, novi je član Zrinjskog. Iskusni štoper u redove Mostaraca stiže iz Varaždina, a u seniorskoj karijeri je još nastupao za Slaven Belupo, Koprivnicu, Slogu Ljubuški i GOŠK.\nSenić pokriva poziciju štopera, a u prošloj sezoni je u drugom rangu hrvatskog šampionata zabilježio 26 nastupa za Varaždin.\nPodsjećamo, protivnik Zrinjskog u prvom kolu kvalifikacija za Ligu šampiona je Šerif iz Tiraspolja, a prvi susret je na programu šestog jula od 20:00.\nPrethodni članakTIKET DANA: Košarka i tenis za novac u džepu\nKanga asistencijom u finišu meča zaslužan za remi Gabona protiv Gane\nSuspendovana četvorica sudija iz Tuzlanskog kantona\n(VIDEO) Šelvi bombom nakratko utišao Enfild, nesportski potez obilježio pobjedu Liverpula


„Spremamo veliko iznenađenje“: Šta namerava najveća albanska partija u Severnoj Makedoniji - Sputnjik Srbija\n23:44 21 Jun 2021\n11:52 03.06.2021 Preuzmite kraći link\nSevernomakedonski mediji nagađaju da bi to mogao biti zajednički kandidat sa SDSM-om Zorana Zaeva za gradonačelnika Skoplja, preneo je Tanjug.\nDUI, inače, u subotu obeležava godišnjicu osnivanje stranke.\nAhmeti kaže da će u subotu izneti platformu koja će izazvati velike diskusije u početku kao što se raspravljalo i o, kako je rekao, „prvom albanskom premijeru“, preneo je makedonski portal Plusinfo.\nAhmeti je to najavio u Lipkovu, gde je započeo postupak za izbor kandidata za gradonačelnike i odbornike na lokalnim izborima, koji će u Severnoj Makedoniji biti održani u drugoj polovini oktobra.\niznenađenje, DUI, Ali Ahmeti, Albanci, Republika Severna Makedonija


Dan online - Hronika: Drumovi odnijeli 50 života - 2016-01-03\nHronika I U PROTEKLOJ GODINI ZABRINJAVAJUĆI BROJ SAOBRAĆAJNIH NESREĆA SA SMRTNIM POSLEDICAMA Drumovi odnijeli 50 života\nNa crnogorskim drumovima tokom 2015. godine život je izgubilo 50 osoba. U policiji kažu da iz godine u godinu bilježe konstantno smanjenje saobraćajnih udesa sa smrtnim posledicama. Od početka 2015. godine do kraja novembra na crnogorskim putevima smrtno je stradalo 46 učesnika u saobraćaju, dok su u decembru poginula četiri lica.\n– Evidentno je poboljšanje stanja bezbjednosti saobraćaja na putevima po važnijim parametrima, od kojih je najvažniji sve manji broj smrtno stradalih lica. To je rezultat kako preventivnih, tako i represivnih mjera i radnji koje na terenu sprovodi saobraćajna policija. Mnogobrojne akcije („Helikopter”, „Pješak”, „Autobus”, „Motocikl” itd), kao i kampanje poput one „Pojas za sve”, doprinijele su poštovanju saobraćajnih propisa od strane učesnika u saobraćaju, kao i sve boljim rezultatima policije u toj oblasti. Imajući u vidu znatan procenat učešća mladih u saobraćajnim nezgodama, povoljnijem stanju bezbjednosti na putevima i prevenciji teških posledica u saobraćaju doprinose i izmjene i dopune Zakona o bezbjednosti saobraćaja na putevima, kojima se, između ostalog, propisuju strože kazne za vozače početnike i mlade vozače – kažu iz Uprave policije.\nIz ALFA centra, nevladine organizacije koja se bavi bezbjednošću saobraćaja, kažu da se u Crnoj Gori godišnje dogodi oko 5.000 saobraćajnih nesreća, od čega oko 3.000 sa povrijeđenim licima, a oko 30 sa poginulim.\n–Tokom 2014. godine, na crnogorskim putevima smrtno je stradalo 65 lica, dok se tokom tri kvartala 2015. godine ukupno dogodilo 3.746 saobraćajnih nesreća sa 36 poginulih lica. U cilju smanjivanja tog broja, Crna Gora je zajedno sa ostalim članicama UN prihvatila niz rezolucija o bezbjednosti saobraćaja. Međutim, kampanje i aktivnosti vezane za bezbjednost saobraćaja na nacionalnom nivou nijesu na najvišem nivou, a strategije i akcioni planovi de fakto i ne postoje. Iako je Crna Gora u decembru 2015. godine u okviru procesa EU integracija otvorila poglavlje o saobraćaju, paradoks je da naša država još uvijek nije usvojila saobraćajnu politiku. Štaviše, u Crnoj Gori ne postoji nijedna državna institucija koja se zvanično bavi pojmom bezbjednost saobraćaja – kaže Aleksandar Dedović, izvršni direktor ALFA centra.\nKako je dodao, iz analize saobraćajnih nezgoda prema kategoriji puta i posledicama može se zaključiti da se najveći broj saobraćajnih nezgoda, kao i nezgoda sa najtežim posledicama, dogodio na ulicama i magistralnim putevima.\n– Naravno, postoji mnogo razloga za to (nekorišćenje sigurnosnog pojasa, brzina...), ali, generalno, glavni razlog je nizak stepen saobraćajne kulture i nedostatak jake političke volje za rješavanje tih problema. Najavljeno postavljanje video-kamera koje će snimati saobraćajne prekršaje i počinioce i na taj način ih učiniti lakše dostupnim pravosudnim organima još je jedna u nizu isključivo represivnih mjera koje se kod nas primjenjuju – ističe Dedović.\nRealizovali 12 kampanja\nALFA centar je dosad realizovao 25 projekta, 12 kampanja i 115 različitih aktivnosti u cilju podizanja svijesti o važnosti bezbjednosti saobraćaja.\n– Kroz projekte i kampanje javnog zastupanja nastojimo da izmijenimo postojeće odluke i propise u sferi regulisanja saobraćaja na lokalnom i nacionalnom nivou. Iako se kroz periodične kampanje i aktivnosti sličnog tipa ulažu napori da se utiče na povećanje svijesti svih učesnika saobraćaja o neophodnosti poznavanja i poštovanja saobraćajnih propisa, smatramo da to nije dovoljno - naglašava Dedović.


Vesti online / Sport / Rukomet / Momir Ilić je evropski kralj strelaca!\nVesti, rss.org.rs A\nPosle dva pehara EHF Lige šampiona, tri trofeja DKB Bundeslige i jednog u Kupu pobednika kupova, Momir Ilić je osvojio dva velika individualna priznanja u svojoj prvoj sezoni posle odlaska iz Nemačke u mađarski Vesprem.\nProšlog petka je izabran za najboljeg levog beka EHF Lige šampiona ove sezone, da bi u nedelju pred 20.000 gledalaca dobio “zlatnu loptu”, koja se dodeljuje najboljem strelcu evropskog elitnog takmičenja.\nSrpski kapiten jedao 103 gola, osam više od Renata Vugrineca iz Metalurga. Na četvrtom mestu se našao još jedan srpski reprezentativac - Marko Vujin sa 85 golova.\nI dalje neprikosnoven po broju golova u jednoj sezoni EHF Lige šampiona ostaje legendarni Nenad Peruničić, koji je u sezoni 2001/2002 za tadašnjeg šampiona, nemački Magdeburg, dao 120 golova, uz napomenu da je tada elitno klupsko takmičenje imalo i manji broj ekipa, a samim tim i utakmica.\nTitulu prvaka Evrope je osvojio Flensburg.\nLiga šampiona u rukometu 2013/2014\nRukomet u Evropi\nRUKOMET Vranješ sa Flensburgom pokorio Evropu!


Amerika se uključila u dijalog Beograda i Prištine uprkos negiranju EU - 29.09.2021, Sputnik Srbija\nIzaslanik SAD za Zapadni Balkan Gabrijel Eskobar sastao se u Briselu sa specijalnim izaslanikom EU za dijalog Miroslavom Lajčakom, a odvojeno je razgovarao sa... 29.09.2021, Sputnik Srbija\nPodsetimo, ambasada SAD u Prištini potvrdila je ranije da će na hitnom sastanku, sazvanom zbog situacije na severu Kosova u Briselu, učestvovati i zamenik pomoćnika državnog sekretara Gabrijel Eskobar. Međutim, ubrzo posle saopštenja američke ambasade portparol Evropske Unije Peter Stano je to negirao."Ne, gospodin Eskobar neće prisustvovati razgovoru. Dijalog ima tri učesnika - Kosovo, Srbiju i EU. Svi ostali podržavaju dijalog spolja", rekao je Stano za Gazetu ekspres.Ipak, američki izaslanik danas se uključio u briselske pregovore.\n© AP Photo / Virginia MayoTastave SAD i EU ispred sedišta EU u Briselu\nIzaslanik SAD za Zapadni Balkan Gabrijel Eskobar sastao se u Briselu sa specijalnim izaslanikom EU za dijalog Miroslavom Lajčakom, a odvojeno je razgovarao sa šefovima pregovaračkih timiva Beograda i Prištine Petrom Petkovićem i Besnikom Bisljimijem, iako je portparol EU Peter Stano negirao da će Eskobar učestvovati u briselskom dijalogu.\n"Tenzije su u ovom trenutku jako visoke", rekao je Eskobar nakon susreta i naglasio da je došao u Brisel kako bi podržao napore EU da se pronađe hitno rešenje za smirivanje trenutnih napetosti na Kosovu, preneli su mediji.\nPodsetimo, ambasada SAD u Prištini potvrdila je ranije da će na hitnom sastanku, sazvanom zbog situacije na severu Kosova u Briselu, učestvovati i zamenik pomoćnika državnog sekretara Gabrijel Eskobar. Međutim, ubrzo posle saopštenja američke ambasade portparol Evropske Unije Peter Stano je to negirao.\n"Ne, gospodin Eskobar neće prisustvovati razgovoru. Dijalog ima tri učesnika - Kosovo, Srbiju i EU. Svi ostali podržavaju dijalog spolja", rekao je Stano za Gazetu ekspres.\nIpak, američki izaslanik danas se uključio u briselske pregovore.\nPrve fotografije iz Brisela: Lajčak se odvojeno sastao s Petkovićem i Bisljimijem\n29 Septembar, 11:56


Švedska rudarska kompanija "Lundin" ponudila je kanadskom "Nevsunu", u čijem se vlasništvu nalaze istražna prava za "Čukaru peki" kod Bora, jedno od najbogatijih nalazišta bakra i zlata na svetu, 1,4 milijardi dolara za kupovinu tog projekta.\nMeđutim, menadžment "Nevsuna" je svojim akcionarima preporučio da ne prihvataju tu ponudu.\nPre ove ponude, "Lundin" je, zajedno sa kanadskom kompanijom "Euro sun", ponudio 1,5 milijardi dolara za kupovinu istražnih prava projekta "Čukaru peki" i rudnika cinka "Biša" u Eritreji, ali je i ta ponuda bila odbijena. Sada su Šveđani samo za istražna prava kod Bora "Nevsunu" ponudili 1,4 milijardi dolara.\n- Nakon nekoliko pokušaja da se sa menadžmentom "Nevsuna" dogovorimo oko kupovine projekta "Čukaru peki", koji nisu urodili plodom, rešili smo da damo direktnu ponudu akcionarima ove kanadske kompanije. Smatramo da je naša ponuda fer i očekujemo pozitivan odgovor akcionara "Nevsuna" - kazao je Pol Koniber, predsednik "Lundina".\nMeđutim, Piter Kukjelski, predsednik "Nevsuna", pozvao je akcionare te kompanije da ne prihvate ponudu "Lundina".\n- Nismo dobili nikakvu zvaničnu ponudu "Lundina". Pored toga, istraživanjima je ustanovljeno da se u gornjoj i donjoj zoni ležišta "Čukaru peki" ima oko 15 miliona tona bakra i oko 370 tona zlata. Projekat smo razvili, tako da ponuda "Lundina" ne odgovara stvarnoj vrednosti akcija naše kompanije - kazao je Kukjelski.\nOn je dodao da će, ako "Lundin" do 27. jula, kako su objavili, dostavi zvaničnu ponudu za kupovinu akcija "Nevsuna", o tome odlučivati posebni komitet nezavisnih direktora, koji bi, u tom slučaju, imali 105 dana da odgovore na tu ponudu.\nInače, vrednost ležišta "Čukaru peki" procenjena je na oko 100 milijardi dolara, a kompanija "Nevsun" je nedavno dobila dozvolu Vlade Srbije da počne sa izgrdanjom istražnog niskopa, što se smatra prvim korakom ka otvaranju rudnika.\n"Lundin" ima rudnike bakra, nikla i cinka u Čileu, SAD, Švedskoj i Portugaliji. U njihovom vlasništvu je rafinerija za preradu kobalta u Finskoj.


NSinfo: Saradnja - nauka, privreda, kultura: Predstavnici kompanija iz Šangaja i Ningboa u Novom Sadu\nSaradnja - nauka, privreda, kultura: Predstavnici kompanija iz Šangaja i Ningboa u Novom Sadu\nPredsednik Skupštine Grada Novog Sada Zdravko Jelušić primio\nje u Gradskoj kući predstavnike kineskih privrednika i organizacija, koju je predvodio Zhao Jue, generalni sekretar naučno-obrazovne i istraživačke organizacije Van Li Tink Tank i član Savetodavnog odbora Šangaja.\nPored predsednika novosadske Skupštine, današnjem sastanku prisustvovali su i član Gradskog veća za privredu Milorad Radojević, pomoćnica gradonačelnika Novog Sada Andrijana Mesarović, načelnik Gradske uprave za građevinsko zemljište i investicije Dejan Mandić, šef Kancelarije za lokalni i ekonomski razvoj Grada Novog Sada Goran Sečujski i direktor JP "Urbanizam" Dušan Miladinović, dok su kinesku delegaciju činili predstavnici kineskih finansijskih organizacija i predstavnici kompanija iz Šangaja i Ningboa.\nObraćajući se gostima, predsednik Skupštine Grada Novog Sada Zdravko Jelušić poželeo im je dobrodošlicu, ističući značaj saradnje Srbije i Kine. On je dodao da je Kina prijatelj Srbiji, te se zahvalio na podršci koju Kina pruža našoj zemlji.\n"Novi Sad, Omladinska prestonica Evrope ove godine i Evropska prestonica kulture 2021. godine, je i univerzitetski centar. Smatram da su upravo nauka, privreda i kultura tri oblasti gde saradnja dva naroda može biti još čvršća", poručio je Jelušić.\nTokom sastanka, gostima iz Kine predstavljeni su neki od najznačajnijih gradskih projekata, a prezentacije su održali Andrijana Mesarović, Dejan Mandić, Goran Sečujski i Dušan Miladinović.\n... ap vojvodina, biznis, ekonomija, investicije, it, kultura, nauka, Novi Sad, poljoprivreda, posao, privreda, saradnja, svet, tehnologija, turizam


Veber: Potrebna privremena zabrana kineskog preuzimanja evropskih kompanija - Dijalog.net\nNaslovna Politika Evropska unija Veber: Potrebna privremena zabrana kineskog preuzimanja evropskih kompanija\nBrisel, 18. maj 2020. – Evropska unija bi trebalo da privremeno zabrani kinesko preuzimanje kompanija čija je vrednost trenutno potcenjena ili imaju poslovne probleme zbog pandemije korona virusa, izjavio je predsednik grupe Evropska narodna partija Manfred Veber.\n“Moramo videti da kineske kompanije, delimično uz podršku državnih sredstava, sve više pokušavaju da kupe evropske kompanije koje su jeftine ili su zapale u ekonomske teškoće zbog krize izazvane korona virusom“, izjavio je Veber za nemački list Velt am Zontag.\nEU stoga treba da reaguje koordinirano, smatra Veber, i da zaustavi “kinesku šoping turu” tako što će na godinu dana uvesti moratorijum na prodaju evropskih kompanija dok ne prođe kriza.\n“Moramo da zaštitimo sebe“, rekao je Veber.\n“Kina će biti naš najveći konkurent u budućnosti, u ekonomskom, socijalnom i političkom pogledu. Smatram Kinu strateškim konkurentom Evrope, koji predstavlja autoritarni model društva i koja želi da proširi svoju moć i zameni SAD kao vodeću silu“, izjavio je Veber.\nEvropa, smatra Veber, treba ozbiljno da shvati Kinu i pokaže poštovanje prema toj zemlji kao svetskoj sili. “Ali pre svega treba da budemo na oprezu“.\nNemački zvaničnici su kinesko preuzimanje bavarskog proizvođača robota “Kuka” 2016. opisali kao “poziv za buđenje” koji naglašava potrebu da se zaštite strateški delovi ekonomije.\nKada je kineska državna kompanija 2018. htela da kupi udeo u nemačkom preduzeću za distribuciju struje “50Herc“, nemačka državna Kreditna banka za obnovu je pomogla da se spreči ulazak Kineza na nemačko tržište električne energije, prenosi Euractiv.\nOznakeEvropska narodna partijaEvropski parlamentManfred Veber\nPrethodno NKD: Skupo zaduživanje Srbije radi očuvanja iluzije ekonomskog rasta\nSledeće Otvorene prijave za grantove za istraživanje i izveštavanje o globalnom problemu izazvanom korona virusom\nTop Tags Društvo ljudska prava Srbija i Evropska unija lokalna samouprava Vlada Republike Srbije evropske integracije istraživanje vladavina prava mladi OCD Evropska komisija Evropska unija mediji Civilno društvo konkurs


RUSIJA LJUTA Stoltenberg u Rumuniji, pali se američki raketni štit\nJedno postrojenje američkog sistema protivraketne odbrane u Rumuniji, namenjeno zaštiti Evrope od balističke raketne pretnje, danas će postati operativno što je naljutilo Rusiju koja se usprotivilo postavljanju tog sistema u nekadašnjoj zoni svog uticaja.\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg će danas govoriti na svečanosti u prisustvu američkih i zvaničnika NATO i Rumunije. Time će se označiti početak delovanja rada novog postrojenja u bazi koju je nekada izgradio Sovjetski Savez kod sela Deveselu, na jugozapadu Rumunije, oko 180 kilometara od Bukurešta.\nPostrojenje u Rumuniji\nAmerički zvaničnici kažu da raketni štit u Rumuniji koji je koštao 800 miliona dolara, treba da bude odbrana pod raketne pretnje Irana, i da nije usmeren protiv Rusije.\n"Štit je usmeren protiv Rusije"\n- Stvaranje evropskog i globalnog raketnog odbrambenog štita ima negativan uticaj na strateške stabilnosti - izjavio je juče Mihail Uljanov, šef Odeljenja ruskog Ministarstva spoljnih poslova za proliferaciju i kontrolu naoružanja.\nUljanov je naglasio da aktiviranje štita nema za cilj samo da neutrališe rusko ofanzivno naoružanje - optužba koju Pentagon kategorički odbacuje - već da Devesalu može biti opremljen i pretećim krstarećim raketama.\n- Naši direktni interesi i interesi naše nacionalne bezbednosti su pogođeni ovom odlukom - rekao je ruski zvaničnik.\nRuski bojni brodovi ispaljuju rakete iz Kaspijskog mora\nOn dalje navodi da Vašington postupa u suprotnosti sa INF ugovorom iz 1987. pod kojim su se sovjetski predsednik Mihail Gorbačov i američki Ronald Regan obavezali da "ne poseduju, proizvode ili testiraju krstareće rakete na zemlji sa dometom od 500 kilometara".\nDanas se oglasio i Dmitri Peksov, portparol Kremlja, koji je naglasio da je predsednik Vladimir Putin više puta postavljao pitanje protiv koga je taj štit usmeren.\n- Bez sumnje, raspoređivanje protivraketnog sistema je pretnja po bezbednost Ruske Federacije. Biće preduzete mere da se osigura neophodan nivo bezbednosti zemlje - izjavio je Peskov.\n"Rusi su neodgovorni"\nAmerička ambasada u Moskvi objavila je saopštenje u kojem osporava ruske navode kao "neprihvatljive i neodgovorne".\n- Sistem protivraketne odbrane nije usmeren na Rusiju, niti narušava njen strateški potencijal. Sa stanovišta geografije i fizike, nemoguće je obarati ruske interkontinentalne rakete iz Rumunije ili Poljske - stoji u dokumentu koji je potpisao portparol Ambasade SAD Vilijam Stephens.\nVašington napominje da je cilj istočnoevropsokog štita da spreči potencijalnu opasnost iz Irana, ali je iz ruskog Ministarstva odbrane juče stiglo odvojeno saopštenje u kojem stoji da su navodi da Teheran predstavlja potencijalnu pretnju po NATO "neosnovani".\nPostrojenje američkog sistema protivraketne odbrane u Rumuniji, namenjeno zaštiti Evrope od balističkkih raketa, neće služiti kao odbrana od ruskih raketa, izjavio je danas zamenik SAD sekretara za odbranu Robert Vork.\nNa pitanje da li lokacija u Rumuniji i predviđenoj lokaciji u Poljskoj može razviti tehnologiju u borbi protiv ruskih raketa, Vork je rekao da "uopšte ne postoje planovi da se to uradi", prenosi Rojters.\n- Ovo je za širu zaštitu od pretnji van područja evroatlantske zone delovanja" - rekao je Vork.\nRakteni štit koristi mrežu radara koji prate potencijalne pretnje u atmosferi, pre nego što lansira projektil iz nepokretne baze ili flote.\nIstovremeno sa pokretanjem postrojenja u Rusiji, počinju i građevinski radovi na kompletiranju baze u Poljskoj koji će do 2018. kompletirati istočnoevropski štit.


Ceca pred oko 45000 ljudi u Smederevskoj Tvrdjavi | iNfo026.com\nNaslovna Zabava Koncerti Ceca pred oko 45000 ljudi u Smederevskoj Tvrdjavi\nCeca pred oko 45000 ljudi u Smederevskoj Tvrdjavi\nPosle sjajnog koncerta koji održao Željko Joksimović, sinoć je Ceca Ražnatović napravila još jedan spektakl u našem gradu, u Velikom Gradu Smederevske tvrdjave pred oko 45000 hiljada posetilaca i oko 150000 prolaznika-posetilaca Smederevske Jeseni, koji su bar na trenutak zastali u blizini.\nBili mi ljubitelji ili ne ovog muzičkog pravca, Cece kao pevačice ili ličnosti, ovo će sigurno ostati upamćeno kao spektakl o kome će se još dugo pričati u našem gradu.\nOgromna bina, spektakularna rasveta i ozvučenje, preko tri sata žive svirke, odlični Ceca, muzičari a i prateći vokali obeležili su ovaj koncert na otvorenom. Koncert je počeo sa pesmom „Lepi grome moj“ a nastavio se sa novim ali i starijim pesmama koje su obeležile Cecinu karijeru.\nMedju žiteljima našeg grada se danima pred koncert govorilo o sumi novca koju je popularna pevačica dobila za ovaj nastup. Skupština grada je juče konačno i potvrdila silna nagadjanja, da je Ceca za ovaj koncert dobila celih 50000 evra, ne računajući orkestar i ozvučenje.\nOstaje nam da se nadamo da će i večerašnji koncert „Nevernih Beba“ na centralnom gradskom trgu biti još jedan veliki koncert, poznato je da su i Milanovi momci i devojke izuzetni muzičari i profesionalci.\nPrethodni tekst28.09-30.09.2007, 120. Smederevska Jesen\nSledeći tekstNeverne Bebe na centralnom gradskom trgu\nSpremni za berbu grožđa\nSmederevski alasi decenijama prenose legende o Kemzi\n06.09.2012 – Zemlja gruva, Gradski Trg Smederevo\nBurn Road to EXIT – Aleksandar Kowalski


FLY FROM NIŠ: Tokom zimske sezone sa Ryanair-om do Malte i Bergama\nNajveći niskotarifni avio-prevoznik Ryanair od 26.oktobra nastaviće da redovno leti iz Niša tokom zimske sezone i to ka Malti i Milanu odnosno aerodromu Bergamo.\nKako saopštavaju sa niškog aerodroma "Konstantin Veliki", a i kako je moguće videti iz rezevacionog sistema na sajtu avio-kompanije Ryanair, letove će ovaj "loukoster" obavljati dva puta nedeljno. Ka Malti svakog ponedeljka i petka po ceni već od 27,99€, i ka Milanu odnosno Aerodromu Bergamo utorkom i subotom po ceni već od 9,99€.\nKarte možete kupiti na sajtu Ryanair-a, na šalteru za prodaju avio-karata u holu terminalne zgrade Aerodroma Konstantin Veliki, kao i u turističkim agencijama ovlašćenim za prodaju avio-karata širom Srbije.\nPodsetimo da je Ryanair tokom letnje sezone, odnosno tokom avgusta meseca, leteo za Berlin, ali za sada ga neće biti tokom zimske sezone. Ryanair neće obavljati ni letove do Bratislave, ali će putnicima biti dostupan alternativni aerodrom Beč ka kom će Wizz Air od zimske sezone nastaviti sa letovima.\nPosted by Fly from Niš at 18:00\nLabels: aerodrom Niš, Aerodromi Srbije, avio-karte, Berlin, Bratislava, dijaspora, Lowcost, Malta, Milano Bergamo, Niš, niski aerodrom, putnici, srbija, svet, svetski aerodromi, turisti, turizam


Ulaganje u energetsku efikasnost | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Ulaganje u energetsku efikasnost\nVIDEO K9: Grad Novi Sad i Novosadska toplana učestvovali su u Programu „Rehabilitacija sistema daljinskog grejanja u Srbiji – faza 4“, koji je realizovan u sklopu nemačko-srpske ekonomske saradnje i finansiran iz kredita preko nemačke razvojne banke KfW. Ambasador Nemačke Tomas Šib sa gradonačelnikom Novog Sada obišao je danas Toplanu Zapad.\nU okviru Programu „Rehabilitacija sistema daljinskog grejanja u Srbiji – faza 4“, u Novom Sadu investirano je u tri toplane, a ukupna vrednost projekta je 10,6 miliona evra.\nProgram je realizovan u sklopu nemačko-srpske ekonomske saradnje i finansiran iz kredita preko nemačke razvojne banke KfW, na osnovu trilateralnog ugovora između Republike Srbije, Grada Novog Sada i Novosadske toplane.\nZahvaljujući ovim projektima Novosadska toplana je dobila novu bezbedniju i čistiju tehnologiju i podigla svoju samoodrživost, jer pored proizvodnje toplotne energije proizvodi i električnu energiju. Konkretno u Toplanu Zapad, koja greje zapadni deo grada, kroz ovu investiciju uloženo je 6,3 miliona evra u kogenerativno postrojenje, a kroz proizvodnju električne energije ova investicija ispaćena je u roku od 19 mneseci, objasnio je gradonačelnik.\nProjekat rekonstrukcije i proširenja toplane „Sever“ realizovan je 2014. godine, 2015. je ostvaren projekat rekonstrukcije toplane „Istok“, sa izgradnjom novog cirkulacionog postrojenja, a u periodu 2015-2016. završen je projekat izgradnje kogeneracione elektrane „Zapad“.\nOvom prilikom ambasador Nemačke i gradonačelnik najavili su i otvaranje novog pogona firme Kontinetal u Novom Sadu, koje će biti održano u nedelju.\nPrethodni tekstIsplate subvencija poljoprivrednicima\nSledeći tekstSunčana strana okupana prašinom


Danas odluka o finansiranju RTS-a : Nadlanu.com\nDanas odluka o finansiranju RTS-a\nObjavljeno 24. jul 2013. / 09:41:01\nTakođe bi trebalo da saznamo kako će ubuduće biti organizovana novinska agencija Tanjug.\nNacrt zakona o elektronskim medijima i Nacrt zakona o javnim medijskim servisima danas bi trebalo da budu objavljeni na sajtu Ministarstva kulture i informisanja.\nNakon javne rasprave, ova dva dokumenta naći će se u skupštinskoj proceduri početkom septembra. Danas ćemo saznati i kakav će biti novi model finansiranja javnih servisa RTS-a i RTV-a, ali se već mesecima spekuliše da će to biti iz budžeta.\nIako u ovom trenutku kao potencijalno rešenje dominira model finansiranja javnih servisa iz budžeta, što je ideja prvog potpredsednika Vlade Aleksandra Vučića, predsednik NUNS-a Vukašin Obradović smatra da su male šanse da se ukine pretplata i taj model realizuje.\n"Iz evropske komisije stižu jasni nagoveštaji ako ne i otvorene ocene da to jednostavno nije u najboljoj evropskoj praksi i da se takvo rešenje izbegava i Ministarstvo kulture će biti na velikom ispitu da li da posluša jasnu direktivu u ovom trenutku najmoćnijeg čoveka u Srbiji ili da se prikloni onome što predlaže EK", ističe Obradović.\nKako je najavljeno iz resornog ministarstva, novinaska agencija Tanjug bi uskoro mogla da postane vladin biro za komunikacije, dok bi jedan deo agencije verovatno išao u privatizaciju.