Kancelariji za mlade skoro 4 miliona dinara za period 2017 - 2020 VIDEO | VRANJENEWS\nKancelariji za mlade skoro 4 miliona dinara za period 2017 - 2020 VIDEO\n12.09.2019 11:51 » 12:11\nGodine 2017. budžet Kancelarije za mlade u Vranju bio je 275.000 dinara, već sledeće 350.000, a ove godine 1,3 miliona, dok je projekcija budžeta za 2020. godinu 2 miliona dinara, izjavio je u četvrtak u Vranju Stefan Filipović, koordinator te kancelarije.\nTo je ukupno 3.925.000 dinara.\nKancelarija za mlade u Vranju, kao deo Gradske uprave grada Vranja, odgovorna je za sprovođenje omladinske politike, pruža tehničku, materijalnu i finansijsku pomoć omladinskim organizacijama i inicijativama mladih, dodao je Filipović na konferenciji za medije koja je održana u prostorijama Srpske napredne stranke.\n- Rast našeg budžeta pokazuje da je rukovodstvo lokalne samouprave prepoznalo potrebe i interese mladih u ovom gradu, pokazali su želju da ulažu u nove, kvalitetnije i krativnije ljude i uključe ih u društveno-političke tokove života - kazao je Filipović.\nStefan Filipović, koordinator Kancelarije za mlade grada Vranja. Foto VranjeNews\nOn je naglasio da je ova kancelarija u protekle tri godine realizovala 12 projekata i 72 akcije.\nKao najznačajnije, Filipović je izdvojio Međunarodni dan ozonskog omotača, Evropski dan trgovine ljudima, Međunarodni dan volontera, Dečju nedelju, Svetski dan dece obolele od raka, Mladi su zakon, potom razna predavanja, radionice i akcije.\n- Osluškujemo potrebe mladih, prikupljamo informacije kako bismo što kvalitetnije unapredili njihov život u našem gradu.\nS tim namerama realizovali smo jedan od najznačajnijih projekata, uz podršku Ministarstva omladine i sporta, a zove se "Info za mlade".\nBio je vezan za unapređenje mehanizama informisanja mladih u Vranju.\nBudžet projekta je bio 1,8 miliona, ministarstvo je izdvojilo 1,37 miliona, a naša kancelarija i grad Vranje dodatnih 450.000.\nFormiran je Info centar za mlade, u potpunosti tehnički opremljen, sa računarima koje mladi i danas koriste s ciljem opšteg informisanja.\nNapominjem da nijedan projekat nismo realizovali preko ministarstva kao nosioci projekta, već kao partneri - kazao je Filipović.\nKoordinator Kancelarije za mlade podsetio je da je odlukom Gradskog veća Vranja ta kancelarija dobila na upravljanje i rukovođenje salu i atrijum Omladinskog kulturnog centra - OKCE.\n- Prostor smo dobili za organizaciju i realizaciju aktivnosti Kancelarije za mlade i drugih organizacija civilnog društva, pravnih i fizičkih lica, a sve s ciljem unapređenja potreba mladih.\nReč je o prostoru koji četrnaest godina pre toga nije renoviran i bio je poprilično zapušten - naveo je Filipović.\nFilipović je na kraju kazao da je kancelarija započela pripremu programa za predstojeći četvorogodišnji period.\n- Akcenat i fokus u daljem radu biće na tri projekta - adaptiranje i formiranje Funkcionalnog omladinskog kluba, mesta potrebnog mladima i našem gradu ako znamo da ovde ne postoji takav klub; reč je o Konkursu podrške jedinicama lokalne samouprave u sprovođenju omladinske politike, ukupne vrednosti 2,3 miliona dinara.\nPotom je u planu projekat teretana na otvorenom, biće ih tri.\nI treća, i veoma važna stvar, je da će Kancelarija za mlade biti jedina u Srbiji koja će sprovoditi "Apple"-ovu školu programiranja - kazao je Filipović.


Kongres o Obaminoj poseti Kubi\nSusret predsednika Obame sa kubanskim disidentima\nAmerički zakonodavci na Kapitol Hilu budno su pratili posetu predsednika Obame Kubi, a reakcije su vrlo mešovite.\nZakonodavci su raspravljali o poseti predsednika Obame Kubi uz oštro neslaganje o tome da li će otvaranje Vašingtona prema Havani dovesti do promena na tom ostrvu ili još više ojačati komunističku diktaturu.\n“Ovaj pokušaj normalizacije je izuzetno loša stvar za slobodu i demokratiju na ostrvu”, kaže republikanska kongresmenka Ileana Ros Letinen.\nU Predstavničkom domu, osuda posete predsednika Obame Kubi.\n“Kastrov režim je već poručio da neće promeniti ništa posle ovih ustupaka Sjedinjenih Država. Kubanski narod zaslužuje bolje”, ističeRos Letinen.\nČak i zagovornici ove posete, imaju problem sa racijama na kubanske disidente, uključujući jednu na dan kada je predsednik Obama doputovao.\n“Nećete biti tamo gde ste krenuli, kada treba tamo da stignete, ako ne dopustite da se čuje i suprotno mišljenje”, navodi demokratski kongresmen Džejms Klajburn.\nMeđutim, kongresmen Klajburn primećuje da iako angažman sa Kubom nije doneo hitne promene, u tome nije uspela ni pedesetogodišnja izolacija.\n“Ja snažno podržavam normalizaciju odnosa sa Kubom jer ono što smo radili u poslednjih pola veka nije urodilo plodom”, ističe Klajburn.\nJoš jedan demokrata se nada dugoročnoj pozitivnoj promeni.\n"Sada moramo da pružimo malo prostora kubanskom narodu, i malo više nade da bi ovaj novi odnos sa njihovim prijateljem, Sjedinjenim Državama, mogao da dovede do bolje ekonomije, boljeg života, boljih radnih mesta i nadamo se manje represije”, smatra demokratska kongresmenka Dženis Han.\nUprkos tome što su i predsednik Obama i kubanski predsednik Raul Kastro zatražili da se Kubi ukine američki ekonomski embargo, republikanci koji kontrolišu Kongres kažu - ne.\n"Predsednik podržava planove za okončanje embarga, ali ignoriše činjenicu da se veći obim trgovine neće odraziti na život kubanskih građana. Od njega će imati koristi kubanska vojska i obaveštajne agencije“, smatra Džo vilson, repubilkanski kongresmen.\nAnalitičari primećuju da je predsednik Obama već ublažio neke aspekte embarga.\n"Obama je doneo brojne uredbe koje su napravile mnoštvo rupa u embargu. Omogućio je veliki broj licenci za komercijalne proizvode i daleko veću slobodu kretanja i putovanja, a ublažio je i finansijske regulative”, ističe Elizabet Njuhaus iz Centra za medjunarodnu politiku.\nRasprave o američkom otvaranju prema Kubi će se verovatno voditi godinama.\n"Amerika je pod Obaminom administracijom upravo zaboravila one koji pate pod Kastrovim režimom. To je tužna činjenica i ona će biti nasleđe predsednika Obame”, kaže Ileana Ros Letinen.\n"Oči sveta su sada još više uprte u predsednika Kastra i kubanski narod da ispune svoje obaveze u skladu sa činjenicom da ćemo sada imati normalne odnose”, navodi Dženis Han.\nDa li će ovo otvaranje imati trajni efekat zavisi i od toga ko će biti izabran u novembru da zameni predsednika Obamu.


Rok ističe, naplatne kućice ostaju\n11:20 Parlamentarci imaju kraljevske plate, a hrane se jeftinije nego u studentskoj menzi\n11:12 Braća se igrala očevom puškom, sedmogodišnjak teško povrijeđen\n10:11 Učitelj Sibinčić iz Kulaša majstor za “kraljevo kolo”\n12. dec 2018 773\nNaplatne kućice u Glamočanima neće biti uklonjene, iako do kraja sedmice ističe zakonski rok od 45 dana koji je Inspektorat RS dao ''Putevima Republike Srpske'' da završe ovaj posao.\nRazlog je što je Javno preduzeće "Putevi RS" uložilo žalbu Ministarstvu saobraćaja i veza RS na rješenje glavnog republičkog saobraćajnog inspektora, a koja je usvojena.\n"Postupajući po žalbi, drugostepeni organ je poništio rješenje u cjelosti, te Inspektorat RS nema nadležnosti za dalje rješavanje ovog problema",potvrdila je za Mondo Dušanka Makivić, portparolka Inspektorata RS.\nNa osnovu podataka MUP-a RS o saobraćajnim nezgodama koje su se dogodile na spornoj lokaciji, saobraćajni inspektor je 31. januara ove godine naložio uklanjanje kućica u roku 45 dana u cilju zaštite života i bezbjednosti učesnika u saobraćaju.\nU periodu od 6. februara 2015. godine do 6. februara 2018. godine, na spornoj lokaciji dogodilo se 48 saobraćajnih nezgoda prilikom kojih su dvije osobe poginule, tri teško i 11 lakše povrijeđeno, a u 32 slučaja došlo je do materijalne štete. S toga su naplatne kućice označene "opasnim mjestom".\nNaplatne kućice u Glamočanima su postavljene 2013. godine, a nikada nisu bile u funkciji. Njihovo postavljanje koštalo je 2,1 milion KM, a planirano je da se još 1,3 miliona KM iz budžeta plati za njihovo uklanjanje.\nIz "Puteva RS" su prije nekoliko dana dostavili odgovor na poslaničko pitanje koje im je upućeno na posljednjoj sjednici Narodne skupštine RS, a u kojem pojašnjavaju da procedura rušenja i uklanjanja naplatnih kućica podrazumijeva i prenos infrastrukture, nivelaciju asfalta, te uklanjanjem sadašnje i postavljanjem nove signalizacije, te da se mora proći isti zakonski put kao i da se grade nove.\n"Podsjećamo da je izgradnja naplatnih kućica bila predmet istrage koju je sprovodio MUP RS, te da je Okružno tužilaštvo Banja Luka obavijestilo javno preduzeće "Putevi RS" da je donijelo naredbu o obustavi istrage protiv rukovodioca i članova uprave usljed nedostatka dokaza da je počinjeno krivično djelo od strane tih lica", ocijenili su u "Putevima RS".\nUčitelj Sibinčić iz Kulaša majstor za “kraljevo kolo”\nPrnjavor sport bih fk ljubić sds republika srpska


Šta treba da znate pre nego što primenite dozvole na datoteku ili fasciklu\nEvo odgovora na neka uobičajena pitanja o primenjivanju dozvola na datoteku ili fasciklu.\nDa li moram da primenim dozvole da bih sprečio druge da pristupaju mojim datotekama?\nNe. Vaš korisnički nalog sprečava svakoga ko koristi standardni nalog na računaru da vidi vaše datoteke. Ipak, ne sprečava onoga ko koristi administratorski nalog na računaru da vidi vaše datoteke. Ako postoji još administratorskih naloga na računaru, umesto da koristite dozvole, možete zaštititi datoteke tako što ćete ih šifrovati pomoću sistema šifrovanja datoteka (EFS). Za više informacija pogledajte odeljak Šta je sistem šifrovanja datoteka (EFS) Ako kreirate korisnički nalog za drugog korisnika na računaru, postarajte se da za njega kreirate standardni nalog, a ne administratorski nalog. Da li moram da primenim dozvole da bih delio svoje datoteke sa drugim korisnicima računara?\nNe. Najbolji način za deljenje datoteka je da ih delite putem pojedinačne fascikle ili premeštanjem datoteka u javnu fasciklu. U zavisnosti od toga sa kim odaberete da delite datoteku ili fasciklu, možda ćete moći da primenite dozvole na neke od datoteka.\nSledeća tabela prikazuje nivoe dozvola koji su obično dostupni za datoteke i fascikle.\nKorisnici mogu da vide sadržaj datoteke ili fascikle, promene postojeće datoteke i fascikle, kreiraju nove datoteke i fascikle, kao i da pokrenu programe u fascikli.\nKorisnici mogu da promene postojeće datoteke i fascikle, ali ne mogu da kreiraju nove.\nKorisnici mogu da vide sadržaj postojećih datoteka i fascikli i mogu da pokrenu programe u fascikli.\nKorisnici mogu da vide sadržaj fascikle i da otvore datoteke i fascikle. Pisanje\nKorisnici mogu da kreiraju datoteke i fascikle i da unose izmene u postojeće datoteke i fascikle.\nPrimenjivanje dozvola na datoteku ili fasciklu\nIzaberite karticu Bezbednost i kliknite na dugme Uredi.\nDa biste postavili dozvole za korisnika koji nije prikazan u okviru Imena grupa ili korisnika, kliknite na dugme Dodaj, otkucajte ime korisnika ili grupe, kliknite na dugme U redu, izaberite dozvole, a zatim kliknite na dugme U redu. Da biste promenili ili uklonili dozvole za postojeću grupu ili korisnika, izaberite ime grupe ili korisnika, izaberite dozvole, a zatim kliknite na dugme U redu. U sistemu Windows Vista Starter ne možete deliti datoteke iz pojedinačne fascikle. Za više informacija o javnoj fascikli ili deljenju potražite termin „deljenje“ u okviru opcije „Pomoć i podrška“.\nDa li postoje rizici za primenu dozvola na datoteku ili fasciklu?\nDa. Windows automatski primenjuje dozvole na datoteke ili fascikle na osnovu postavki korisničkog naloga i bezbednosne grupe u kojoj se nalazi korisnički nalog, ukoliko se primenjuje. Ako ručno primenite dozvole na datoteku ili fasciklu, one mogu da budu neusaglašene sa postojećim dozvolama i da dovedu do neželjenih rezultata. Ne preporučujemo primenu dozvola na datoteke ili fascikle.\nTakođe pogledajteŠta su dozvole?Šta je standardni korisnički nalog?Zašto koristiti standardni korisnički nalog umesto administratorskog naloga?


Sportske.net - Rim - Povratak Novaka, koliko mogu Srpkinje?\nNovak Đoković je zbog oporavka od povrede zgloba desne ruke propustio Masters u Madridu, ali će igrati u Rimu, poslednjoj proveri pred početak Rolan Garosa. Novak je slobodan u prvom kolu, a u drugom čeka pobednika duela između Čeha Radeka Štepaneka i Pabla Anduhara.\nU trećoj rundi eventualni protivnici su mu Tomi Robredo i Jirži Janovic. U četvrtfinalu bi protivnik mogao da mu bude David Ferer, a u polufinalu Rodžer Federer, jer su u istoj polovini žreba.\nŠvajcarca na startu čeka meč sa pobednikom duela između Žeremija Šardija i Robina Hasea ATP turnir u Rimu se igra za nagradni fond od 2.88 miliona evra. Titulu brani Rafael Nadal koji neće imati lak zadatak ove sezone. U drugom kolu bi mogao da igra protiv Žila Simona, a potom sa Fernandom Verdaskom, Endijem Marijme, dok je Stanislas Vavrinka mogući rival u polufinalu.\nDušan Lajović plasirao se u poslednje kolo kvalifikacija za ovaj turnir pobedivši Aleksandra Bogomolova sa 6:2, 6:1.\nU ženskom delu turnira igraće tri naše predstavnice. Jelena Janković u drugom kolu WTA igraće protiv bolje iz duela Svetlane Kuznjecove i Marije Kirilenko, dok će rivalka Ani Ivanović u prvoj rundi biti Karin Knap iz Italije.\nŽrebom je odlučeno da će treća tenserka Srbije Bojana Jovanovski igrati sa Amerikankom Sloun Stivens u prvom kolu turnira. Potencijalna protivnica Jankovićevoj u trećem kolu mogla bi da bude Flavija Peneta iz Italije, a u četvrtfinalu Poljakinja Agnješka Radvanska, ili Karoline Voznijacki iz Danske.\nUkoliko Ivanovićeva pobedi Knap, u drugom kolu će igrati sa pobednicom meča Aliz Korne (Francuska) - Kirsten Flipkens (Belgija), dok bi u trećem kolu mogla da igra sa Ruskinjom Marijom Šarapovom.\nJovanovski bi, u slučaju da pobedi Stivensovu, u drugom kolu igrala sa Varvarom Lepčenko iz SAD ili Šuai Peng iz Kine, dok bi se u trećem sastala sa prvi nosiocem Amerikankom Serenom Vilijams. WTA turnir u Rimu igra se za nagradni fond od 2,62 miliona evra.


Samoopredeljenje i DPK ostaju u opoziciji - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Samoopredeljenje i DPK ostaju u opoziciji\nOni su time odgovorili na izjavu predsednika Demokratskog saveza Kosova (DSK), Ise Mustafe, da je zbog podnošenja optužnice Specijalnom sudu u Hagu protiv predsednika Kosova Hašima Tačija i lidera DSK Kadrija Veseljija potrebno obezbediti jačanje države i njenu funkcionalnost, te je najavio razgovore sa svima koji su za to spremni.\n„Oni koji vole da Kosovo bude gladijatorsko polje, ne verujem da mu žele najbolje“, napisao je tada Mustafa na Fejsbuku.\nO ponudi Mustafe u Pokretu Samoopredeljenje kažu da neće biti deo vlade formirane protiv volje građana.\nPortparol te stranke, Perparim Krieziu, izjavio je za prištinsku agenciju Telegraf da je sadašnja vlada nelegalna i nelegitimna.\nKosovu je, nastavio je on, „potrebna demokratska vlada koja ima legitimitet demokratskih izbora“.\nPortparol DPK, Avni Bitići, rekao je za Telegraf da je stav DPK nepromenjen, da su i dalje u opoziciji.\nPre nekoliko dana Bitici je izjavio da o ulasku DPK u Vladu nije bilo razgovora.\nMeđu analitičarima u Prištini ima procena da bi eventualni ulazak DPK u Vladu bio uz zahtev da ta stranka dobije mesto predsednika ili premijera Kosova.


UNIŠTAVANJE REKA SE NASTAVLJA Izgrađeno je 85 MHE, u planu je čak 850, a stručnjaci na to u očaju kažu: "Ne daj Bože da se to ostvari"\n“Ako bi Srbija, ne daj Bože, napravila svih 850 malih hidroelektrana derivacionog tipa, predviđenih katastrom ovih objekata, to bi značilo maksimalno na godišnjem nivou sveg 2 odsto ukupnih potreba električne energije, a upropastili bi većinu ekosistema ovih malih brdsko-planinskih vodotokova”.\nOvo za "Blic" tvrdi prof. dr Ratko Ristić, dekan Šumarskog fakulteta i dobar poznavalac ove oblasti koji već dugo ukazuje na štetne posledice izgradnje MHE.\nNaime, katastrom malih hidroelektrana, koji je izrađen još sredinom osamdesetih godina prošlog veka, predviđene su lokacije za izgradnju oko 850 malih hidroelektrana u Srbiji.\nNOVI RAT MEŠTANA STARE PLANINE I INVESTITORA Da li će država UKINUTI DOZVOLU za mini-hidroelektranu protiv koje se meštani bore mesecima\nMeđutim, po oceni profesora Ristića, na svega nekoliko desetiina lokacija postoje uslovi za izgradnju derivacionih MHE, pod uslovom da se sa tim složi I lokalno stanovništvo, dok bi ih na ostalim lokacijama trebalo zabraniti, izričit je on.\nMeštani Toplog Dola ne daju svoju reku\nPosle protesta meštana Rakite kod Babušnice i Toplog Dola na Staroj planini, najavljena je izmena Zakona o zaštiti prirode, kojim bi se zabranila izgradnja MHE u zaštićenim područjima, ali još nema informacija kada bi se taj akt mogao naći u skupštinskoj proceduri.\nBrnabić: "Besmisleno potupno zabraniti MHE"\nPriču o zabrani MHE, dodatno je “podgrejala” nedavna izjava premijerke Ane Brnabić da je “besmisleno potpuno zabraniti male hidoelektrane” i ocenila da je to "tema koja je politizovana, a nema nikakve veze sa politikom".\nOvaj stav, s o bizrom na to da dolazi sa vrha vlasti, po svemu sudeći navodi da će se izgradnja ovakvih objekata, omraženih kod ljubitelja prirode i meštana gde bi trebalo da se grade, nastaviti.\n"SVEDOČIMO SISTEMSKOM UNIŠTAVANJU REKA" WWF: Nedopustivo je da premijerka daje paušalne i pogrešne izjave o mini-hidroelektranama\n"REKU SAMO 'STRPAJU' U CEVI" Zaključak simpozijuma u SANU: Postoje DVA OGROMNA RAZLOGA zbog kojih hitno treba zaustaviti gradnju mini-hidroelektrana!\nPremijerka je imače ovu izjavu dala odgovarajući na pitanje narodnog poslanika dokle se stiglo sa izmenama Zakona o zaštiti prirode i da li će one zaista sadržati zabranu izgradnje mini hidroelektrana, ili samo zabranu u zaštićenim područjima.\nRakita je postala simobl borbe protiv MHE\nO tome šta se dešava sa ovim zakonom, koja rešenja su tačno predviđana, kao i to kada će biti primenjena, i dalje se ništa tačno ne zna, a svi naši napori da do informacija dođemo u resornom ministarstvu, bili su bezuspešni.\nWWF: Ovakva izjava je nedopustiva\nNa ovu premijerkinu izjavu, već sutradan se oglasilo Svetski fond za zaštitu prirode (WWF), jedna od najvećih, širom sveta priznatih, nezavisnih organizacija, koja se bavi zaštitom prirode i ima skoro pet miliona pristalica i aktivnu globalnu mrežu u više od 100 zemalja.\nTopli Do: Ovako izleda kada se reka "strpa u cev"\nOni su tada saopštili da je izjava predsednice Vlade Srbije Ane Brnabić da je zabrana izgradnje malih hidroelektrana "potpuno besmislena", rezultat neinformisanosti i u potpunosti pogrešna.\n(FOTO) OSTALE SU SAMO ŽICE I PRAZNE CEVI Pogledajte RUGLO koje je ostalo iza investitora umesto prelepe prirode na jugu Srbije\n"Nedopustivo je da premijerka Srbije daje ovakve paušalne izjave, bez uzimanja u obzir svih činjenica. Suprotno njenoj izjavi, u Srbiji se putem malih hidroelektrana u proseku proizvede svega 0,76 odsto ukupno proizvedene električne energije na nacionalnom nivou, dok se korist koju privatni investori imaju od podsticaja za izgradnju malih hidroelektrana meri milionima evra", prilično su u ovoj organizaciji upoznati sa problematikom izgradnje MHE u Srbiji.\nKako su istakli tada, "u Srbiji se, pored 85 izgrađenih, planira i više od 800 novih malih hidroelektrana koje bi nepovratno uništile srpsko rečno bogatstvo, te ugrozilo opstanak brojnih biljnih i životinjskih vrsta, ali i lokalnih zajednica".\nRistić: MHE razaraju ekosistem\nI prof. dr Ristić nema dilemu u kojoj su meri MHE štetne po prirodu.\n- Male hidroelektrane derivacionog tipa su jedan vrlo invazivan i destruktivan tip građevina koje zasita razaraju ekosistem - nema dilemu naš poznati profesor: "Veliki broj ovih koji brane koncept malih hidroelektrana bave se samo vrlo banalnim tumačenjima tipa, to je neka zelena energija i to ne proizvodi gasove koji izazivaju efekat staklene baste".\nMeđutim, kako nastavlja, "izostave da kažu da one unšte živi svet u vodotoku, remete režim podzemnih voda, a da bi se one napravile potrebno je poseći velike površine pod šumama, probiti neke pristupne puteve, što opet izaziva neku vrlo invazivnu i intenzivnu eroziju zemljišta".\n- Još ako se radi o zoni naseljnih mesta ili u njihovoj blizini, potpuno lokalnom stanovništvu ruši koncept tradiocionalnog načina života - ističe prof. dr Ratko Ristić, dekan Šumarskog fakulteta u Beogradu i dobar poznavalac ove oblasti.\nOn kao primer navodi sela Rakita i Topli Do, gde je došlo do pobune naroda. On kaže da možda narod ne razume ekosistemske efekte, ali da "narod vidi da njemu više nije moguć život kao pre toga i to nema nikakve veze sa politikom".\nMeštani Stare planine ne daju svoje reke!\nRistić kaže da u Srbiji postoji nekoliko desetina lokacija gde je moguće instalirati MHE bez nekog većeg uticaja na životnu sredinu, te da bi jedino te lokacije trebalo zadržati ako postoji saglasnost stanovništva, a ostale zabraniti za izgradnju.\n- To bi trebalo da budu lokacije gde ne postiji izuzetno vredan biodiverzitet, a postoji ozbiljan hoidrološki potencijal, kao i apsolutno saglasnost lokalnog stanovništva da private gradnju tih objekata. Takvih lokaliteta postoji svega nekoliko desetina u Srbiji. Sve ovo ostalo treba zabraniti - ističe prof. dr Ristić.\nŠto se tiče premijerkine izjave, on smatra da je “malo ishitrena” jer borba protiv MHE nije uopšte politički motivisana.\n- Motivi su upravo duboko ekološki. Da paradoks bude veći, čak i brojni članovi ovih stranaka koji sede u koaliciji koja vlada, mnogi članovi opštinskih rukovodstava su protiv gradnje MHE. Tako da, ovo treba gledati kao jedno ozbiljno ekološko osvešćivanje građana koji se bore za kvalitetniju životnu sredinu, za zaštitu sopstvenih interesa u svojim lokalnim zajednicama - navodi Ristić.\nSmanjiti gubitke u mreži i nema potrebe za MHE\nRistić objašnjava da i na globalnom nivou postoji stručni konsenzus da su MHE derivacionog tipa izuzetno mali proizvođači energije, ali da nesrazmerno mnogo utiču na degradaciju životne sredine.\n- Svetska banka je utvrdila da Srbija ima gubitke električne energije od mesta proizvodnje do mesta potrošnje, kroz distributivni system, od preko 15 odsto, dok su tolerantni gubici u Evropi 5,5 odsto. Dakle, nama 10 procenata električne energije jednostavno nestane. Da li je to krađa struje, da li je to neevidentiranje potrošnje, policija neka se bavi time, ali kada bi taj gubitak smanjili za dva odsto, to je mnogo više energije nego kada bi napravili onih 850 MHE - objašnjava on.\nIzmena zakona još nije usvojena, a kada će , ne zna se…\nMinistarstvo za zaštitu životne sredine najavilo je izmenu zakona o zaštiti prirode kojim bi se zabranila izgradnja u zaštićenim područjima, ali još uvek nije poznato kada će zakon koji je najavljen kao hitan ući u proceduru i šta on tačno predviđa.\n“Blic” se u dva navrata, u oktobru i decembru obratio Ministarstvu za zaštitu životne sredine sa pitanjem kada će ovaj zakon ući u skupštinu i šta on predviđa, ali odgovore nismo dobili.\nMinistar Goran Trivan ranije je izjavio da MHE niko neće rušiti, ali da će morati da rade u skladu sa pravilima, te da će svima koji su dobili dozvole za izgradnju mini hidrocentrala u zaštićenim područjima biti omogućena zamena lokacija za one van zaštićenih sredina gde nije zabranjena gradnja.\nOn je ranije izjavio i da “njegovo ministarstvo godinama tvrdi da mini hidrocentrale derivacionog tipa ne mogu da opstanu u zaštićenim dobrima, a javna rasprava je pokazala, kako je dodao, "da to mišljenje dele građani i struka, uključujući i SANU”.\nKOŠARKAŠICA PROGLAŠENA ZA NAJLEPŠU ŽENU ŠPANIJE! Bivša reprezentativka postala mis, a zbog njenih vrelih objava MREŽE GORE! /FOTO/


Voštana figura Vladimira Putina uskoro dolazi u Srbiju i tu ostaje trajno\nZavršena izrada voštane figure predsednika Ruske Federacije Vladimira Putina za Muzej voštanih figura u Jagodini i njeno postavljanje u muzej čeka goste iz Moskve\nObjavljeno: 15.02.2016. 13:23h\nFoto: Fonet/AP, Vladimir Putin\nPredsednik Jedinstvene Srbije i Skupštine grada Jagodine Dragan Marković - Palma izjavio je danas da je završena izrada voštane figure predsednika Ruske Federacije Vladimira Putina za Muzej voštanih figura u Jagodini i njeno postavljanje u muzej čeka goste iz Moskve.\n"Figura predsednika Ruske Federacije Vladimira Putina je završena i biće smeštena u Muzej krajem marta. Čekamo goste iz Moskve da prisustvuju tom činu", rekao je Marković, na ceremoniji sečenja slavskog kolača povodom Sretenija Gospodnjeg, slave Jedinstvene Srbije.\nMarković je ranije, izjavio Tanjugu da su figuru predsednika Ruske Federacije uradili vajari Zoran Ivanović i Branislav Crvenoković iz Beograd, "i urađena je veoma, veoma kvalitetnu, Putin samo što ne progovori". Odlučili smo se da uradimo voštanu figuru Putina, zahvalni Rusiji i Putinu, imajući u vidu zasluge Rusije, Putina i ruske diplomatije za Srbiju u Ujedinjenim nacijama i kada je bila u pitanju Rezolucija o Srebrenici i primanje Kosova u Unesko, ali i za zalaganje za doslednu primenu Rezolucije 1244 o Kosovu, rekao je tada Marković.\nTagovi Vladimir PutinMuzejJedinstvena SrbijaDragan Marković Palma


Vrijeme danas: Sunčano i toplo, temperatura oko 29 stepeni 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nVrijeme danas: Sunčano i toplo, temperatura oko 29 stepeni\n05.09.2021. / 08:47\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH se očekuje sunčano i veoma toplo vrijeme.\nNajviša dnevna temperatura vazduha od 22 do 28, lokalno na sjeveru i jugu i oko 29 stepeni Celzijusovih, saopšteno je iz Republičkog hidrometeorološkog zavoda.\nDuvaće slab do umjeren istočni i sjeveroistočni vjetar, na krajnjem jugu do umjerena bura, dok će uveče vjetar biti u slabljenju, osim na krajnjem jugu.\nPrema prognozi Federalnog hidrometeorološkog zavoda, jutros preovladava umjereno do pretežno oblačno vrijeme, dok je u Hercegovini ponegdje zabilježen lokalni pljusak.\nTemperatura vazduha jutros u 8.00 časova: Bjelašnica šest, Sokolac devet, Zvornik, Čemerno i Ribnik 10, Prijedor, Han Pijesak, Rudo, Novi Grad, Bihać i Šipovo 11, Foča, Srbac, Višegrad, Mirkonjić Grad, Bugojno, Livno, Sanski Most i Kalinovik 12, Bijeljina, Tuzla i Gacko 13, Banjaluka, Doboj, Sarajevo, Zenica i Grude 14, Mrakovica i Gradačac 15, Bileća 17, Trebinje 19, te Mostar i Neum 20 stepeni Celzijusovih.\nNa magistralnom putu Laktaši-Nova Topola i Laktaši-Srbac danas će doći do obustave saobraćaja zbog održavanja ulične trke, a vozila će biti preusmjerena na alterantivne pravce, saopšteno je iz Auto-moto saveza Republike Srpske.\nObustava će biti na snazi od 17.00 do 20.30 časova, a alternativni pravci su iz Gradiške, odnosno iz Banjaluke ulicama Lijevčanska-Vladimira Rolovića-Mladena Stojanovića-Karađorđeva-Klašnice, a iz Srpca, odnosno Laktaša Ulicom Nemanjina-izlaz na auto put.\nPrekinuta je i potpuna obustava saobraćaja na dionici magistralnog puta Crkvina-Modriča, ali se saobraćaj zbog radova i dalje odvija uz privremeno postavljenu saobraćajnu signalizaciju.\nU FBiH je zbog saobraćajne nezgode u tunelu Oštrik, na magistralnom putu Rajlovac-Vogošća, obustavljen saobraćaja.\nUsporeno, uz izmjene, saobraća se na dionicama Šešlije-Johovac, Gradiška-Nova Topola, Ustiprača-Međeđa, Foča-Dragočava, Kotor Varoš-Obodnik, te u tunelima "Kalovita brda" /LJubogošta-Pale/, Čemerno /Brod na Drini-Vrba, Čeljigovići /Lapišnica-LJubogošta/, Stambolčić /Pale-Podgrab/ i Ugar /Crna Rijeka-entitetska granica/.\nDionicom Karuše-Doboj-Šamac-granični prelaz Rača kreće se prevoz vangabaritnog tereta, pa se vozačima savjetuje da voze oprezno i poštuju uputstva lica iz pratnje.\nU Federaciji BiH /FBiH/ će danas na regionalnom putu Prozor-Mokronoge /dionica Orašac-Varvara-Rumboci-Jaklići-Ripci-raskrsnica za Šćit/ zbog maratona biti obustavljen saobraćaj od 17.00 do 20.00 časova biti obustavljen saobraćaj.\nNa auto-putu zbog radova na dionici Sarajevo sjever-Podlugovi, saobraća se dvosmjerno, suprotnom trakom od zone radova.\nI dalje se u tunelu Crnaja /Konjic-Jablanica/ tokom dana saobraća bez zastoja, dok se u vremenu od 20.00 do 5.00 časova kroz tunel saobraća naizmjeničnim propuštanjem vozila.\nSporije zbog radova saobraća se i na putnim pravcima Srebrenik-Orašje /Ćehaje/ i Hutovo-Stolac /Cerovica/.\nNa graničnim prelazima jutros nema dužih zadržavanja. Granični prelazi Gabela-Gabela Polje, Kozarska Dubica- Hrvatska Dubica, Vaganj-Bili Brig, Hadžin Potok-Bogovolja, Orahov Do-Slano i Duži–Imotica privremeno su otvoreni kao međunarodni granični prelazi.\nIz AMS-a podsjećaju da se autrodromu Zalužani održava moto trka koja se boduje za Otvoreno prvenstvo BiH i Republike Srpske.\n"S obzirom na to da nas očekuje lijepo vrijeme, ovim putem pozivamo ljubitelje moto trka da posjete ovu sportsku manifestaciju", naveli su iz AMS-a.


Najava Protesta protiv državnog kriminala\n13.10.2021. - 11:00, II sprat, Velika sala\nKonferencija za medije Inicijative Ne davimo Beograd\nIako se u javnosti nižu brojne afere u kojima su glavni akteri ljudi na najvišim državnim funkcijama, čini se da smo jako daleko da neko od njih zaista i odgovara za kršenja zakona koja sprovode. Pandora papiri donose nove dokaze o nezakonitim radnjama i sumnjivim poslovima ljudi na vlasti. I dok u drugim državama padaju vlade i pokreću se sudski procesi, u Srbiji naši javni servisi i većina medija, ne smeju o ovim saznanjima ni da izveštavaju.\nNaša javnost mogla je prethodnih dana da vidi veliki broj loše režiranih farsi u kojima se narodni poslanici, ministri, premijerka i predsednik smenjuju u optužbama i odbranama narko dilera i kriminalaca. Oni koji na kršenja zakona ukazuju bivaju progonjeni, dok moćnici koji sebi i svojim bližnjima pribavljaju korist prolaze nekažnjeno ili čak nagrađeno.\nU ovakvoj atmosferi nepravde i odbijanja institucija da se bave svojim poslom, a zbog enormne kriminalizacije društva u kojem živimo pozivamo sve građane na Protest protiv državnog kriminala u subotu 16. oktobra u 12 časova, ispred Republičkog javnog tužilaštva, u Nemanjinoj 22.\nPokret Ne davimo Beograd, Otvorena građanska platforma Akcija, Aleksandar Jovanović Ćuta, Izbor za našu opštinu, Politička platforma Solidarnost, a očekujemo podršku i drugih organizacija i pojedinaca.\nDetaljna najava Protesta protiv državnog kriminala\nNa konferenciji za medije će se obratiti:\nVesna Rakić Vodinelić, profesorka prava u penziji\nDanijela Nestorović, advokatica, eko-aktivistkinja\nAleksandar Mijailović, šef pravnog tima, OGP Akcija, Zajedno za Srbiju


Korak bliže zdravlju: u subotu – „Dan pešačenja“ - KRUG\nCilj manifestacije u koju će biti uključeno više od 100 klubova i organizacija, a organizuje se gotovo u celoj Srbiji je da se pešačenje pretvori u naviku koja ima ogroman značaj za jačanje imuniteta, fizičko i mentalno zdravlje\nPlaninarsko-sportsko društvo „Gvozdac” i Planinarski savez Srbije organizuju u subotu 11. septembra „Dan pešačenja” pod sloganom „Korak bliže zdravlju“.\nManifestacija i kampanja „Dan pešačenja” predstavlja centralnu ovogodišnju akciju u koju će biti uključeno više od 100 klubova i organizacija Planinarskog saveza Srbije. Odvijaće se paralelno gotovo u celoj Srbiji.\nPrethodnih godina akcija je okupila više od 17.000 ljudi u 68 gradova i opština koji su sa svojim planinarima podelili radost pešačenja i aktivnog boravka u prirodi. I ovogodišnja akcija je antipandemijskog karaktera.\nCilj je promocija zdravog načina života kroz pešačenje i aktivnosti vezane za prirodu, kao najbolje preventive.\nSa jedne od ranijih akcija “Dan pešačenja”\nApsolutno je nebitno da li će učesnici prepešačiti 100 metara ili celu predviđenu stazu, navode organizatori.\nOni dodaju i da im je želja da se pešačenje pretvori u dobru naviku koja ima ogroman značaj za fizičko i mentalno zdravlje građana, a posebno u borbi za jačanje imuniteta.\n„Dan pešačenja” je zabavan i jednostavan način da se u najboljem društvu istraži radost kretanja i druženja, ali i aktivnog i zdravog načina života koji utiče na psihofizičko zdravlje. Zbog činjenice da održavanje manifestacije uslovljava epidemiološka situacija, Planinarski savez Srbije će i ovogodišnju akciju realizovati na specifičan način: učesnicima će biti predočene rute/trase kojima može da se pešači, a članovi Planinarskog saveza Srbije će na stazama biti prisutni kao logistička podrška. Na ovaj način će, procenjuju organizatori, moći da bude ispoštovano pravilo fizičke distance.\nOkupljanje za učesnike “Dana pešačenja” u Kraljevu je na parkingu kod nove Hale sportova u Ribnici do 8:30 u subotu 11. septembra. Polazak na pešaćenje je u 8:30, a pešačiće se bedemom do mosta na reci Ribnici, zatim pored reke Ribnice do Mošinog Gaja u dužini od oko tri kilometra. Tu će biti napravljena pauza, a posle odmora povratak je – istom stazom.\nTags: Dan pešačenja 2021., Korak bliže zdravlju, Kraljevo, pešačenje za mentalno i fizičko zdravlje, Planinarski savez Srbije, portal Krug, PSD Gvozdac Kraljevo\nKorona presek za Kraljevo i Srbiju, 9. septembar


H E 7 6 1JE\nMNG 4TW GB3\nL W 1 T3N\nDrvna industrija je jedna od perspektivnih privrednih grana naše zemlje, sa dugom tradicijom, sopstvenom sirovinskom bazom i kvalifikovanom radnom snagom. Ovogodišnja smotra upoznaće nas sa najnovijim trendovima u oblasti proizvodnje, dizajna i marketinga, sa ponudom repromaterijala, mašina i alata za obradu drveta. Videćemo i veliki broj proizvoda iz grana i delatnosti koje prate industriju nameštaja.\nSvečano otvaranje Sajma nameštaja je u ponedeljak, 10. novembra u 11:00 časova u Hali 4. Radno vreme priredbe je od 10:00 do 20:00 časova, dok je poslednjeg dana kada se Sajam zatvara, u nedelju 16. novembra, do 18:00 časova.\nPrisutnim poslovnim ljudima, posetiocima kojih se očekuje oko 70.000 hiljada, biće predstavljena izuzetna paleta proizvoda savremenog dizajna, različitih stilova i namena.\nVidećemo najnovije serije domaćeg i uvoznog garniturnog i komadnog nameštaja, proizvode koji svojim kvalitetom u potpunosti zadovoljavaju celokupne potrebe za uređenjem životnog prostora, modernim i funkcionalnim nameštajem, kao i dekorativne elemente, koji će ambijent doma učiniti prijatnim i onakvim kakvom teži svaka porodica.\nUkupnoj slici o manifestaciji doprineće i Izložba dizajna, koja je smeštena u Hali 2 - nivo C. Učesnici su fakulteti, stručne škole, Šumarski fakultet, TŠ Drvo art, ULUPUDS i udruženja koja se bave edukacijom dizajnera. Izložba je namenjena povezivanju i uspostavljanju saradnje mladih talenata sa proizvođačima i privredom.\nGeneralni sponzor ovogodišnjeg Sajma je fabrika „Numanović“ iz Novog Pazara, koja će najsrećnijeg posetioca nagraditi vrednom nagradom - garniturom za dnevni boravak. Izvlačenje je poslednjeg dana Sajma, u nedelju 16. novembra, u 17:00 časova, u Hali 4.\nMedijski partneri manifestacije: časopis Bravacasa, časopis Moj Stan, Internet portal www.sredidom.com, Internet portal www.idealnidom.com, katalog Ambijent, časopis Podovi, magazin Enterijer, časopis Eko kuća, časopis DRVOtehnika, portal WWW.DRVOTEHNIKA.INFO, časopis Build, časopis Industrija.\nPripremila: Dragana Dukić, Beogradski sajam


TotalCar.rs » Koliko je Srbija uložila u Fijat?\n0 komentara 3679 pregleda\nInvesticija italijanskog automobilskog giganta u Srbiji pod lupom je javnosti otkad je cena novog “fijata 500L” snižena za 3.000 evra. Dok se uvoznici automobila bune zato što država novcem iz budžeta favorizuje jednog proizvođača, Ministarstvo finansija tvrdi da pojeftinjenje omogućava sam “Fijat”.\nU ovaj projekat, u koji su zajedno ušli Srbija i “Fijat”, do sada je kroz početna ulaganja i subencije u akciji staro za novo, prema podacima Ministarstva finansija, država uložila oko 200 miliona evra.\nSrpski “Fijat” stigao je do Brisela – za početak do Evropske komisije. Portparol Peter Stano kaže da je Komisija uočila meru kojom se subvencioniše proizvođač automobila da bi u Srbiji mogao da ih prodaje s popustom.\nDržavni sekretar u Ministarstvu finansija i privrede Aleksandar Ljubić kaže da iza pojeftinjenja stoji sam “Fijat” i da će to preneti i zvaničnicima u Briselu.\n“Apsolutno ću odgovoriti ono isto što sam odgovorio i vama, jer ovde mi govorimo o otvaranju novih radnih mesta, a ne o subvencionisanju nikakvih automobila. Jer isto tako možemo postaviti pitanje da jedan proizvođač odlučio da pokloni neke automobile kako bi se ponašali”, kaže on.\nPodaci Ministarstva finansija pokazuju koliko je Srbija uložila u fabriku čiji je vlasnik zajedno sa “Fijatom”. Prilikom osnivanja, uplatili smo 50 miliona evra plus dodali imovinu u istoj vrednosti. “Fijat” je u osnivački kapital uneo dvaput više – 200 miliona evra. Tu je i zajedničko garantovanje za kredit u visini od 200 miliona evra.\nZajedno je i rekonstruisana fabrika – od ukupnih 250 miliona evra, Srbija je dala do 75 miliona. Ostatak troškova rekonstrukcije i novu opremu platio je “Fijat”.\nKonačno, novac se u fabriku slivao i kroz projekat zamene starih automobila za nove. Na taj način zamenjeno je 26.804 automobila, a iz državnog budžeta je za ovakvu subvenciju izdvojeno dve milijarde i 604 miliona dinara.\nU Ministarstvu finansija objašnjavaju da je najvažniji plod najnovijih subvencija 1.400 novih radnih mesta. Aleksandar Ljubić tvrdi da će se sve uloženo vratiti.\n“Danas već zarađujemo. Danas. Zato što ne izdvajam pare i ne dajem pare poreskih obveznika da bih čuvao socijalni mir u Kragujevcu. Počeću da zarađujem onog momenta kada budu počele da pristužu dividende, da delimo profit od onoga što zaradimo”, navodi Ljubić.\n“Očekujemo profit, ove godine smo počeli da prodajemo kola. Očekujemo da se završi ova godina i da čim budemo regulisali obaveze, jer sama kompanija ima i kreditne linije. Onog momenta kada bude preostao novac i namirile se obaveze, taj novac ćemo podeliti”, objašnjava on.\nItalijani o tretmanu u Srbiji uopšte ne žele da govore za medije. – Na pitanja B92 o tome kako su dočekani ne daju nikakav odgovor. Radnici su zato zadovoljni, tvrdi Zoran Marković iz Sindikata kompanije “Fijat automobili Srbija”.\n“Zbog toga što su uslovi rada sa proizvodnjom dobri, sa ishranom su zadovoljni, sa platom niko ne može da bude zadovoljan. Plata u ‘Fijatu’ je na nekom republičkom nivou. Taj republički nivo morao bi da prati potrošačku korpu koja je 15-18 hiljada dinara veća od republičkog proseka”, kaže Marković.\nRadnici se posebno raduju uvođenju rada u tri smene – zbog povećanog obima proizvodnje, broj radnika će biti povećan na oko 3.000.\nSkoda Yeti Sochi (2012)\nFAS: Međunarodno drift takmičenje na stazi u krugu fabrike\n15 zanimljivih činjenica o automobilima\nŠpijunske fotke: Fiat 500X (2015)


Horoskop za novembar 2020. za Device - GRAZIA Srbija\nU suprotnom, mogu uslediti događaji a Device će se kajati zbog svojih postupaka. Na poslu će Device imati priliku da dokažu svoje sposobnosti, jer će ih voditi njihova mudrost, i ponudiće najbolja rešenja za nove probleme.\nPlanovi Device za ovaj mesec su ambiciozni i uspešno će ih sprovesti. Sredinom novembra Device će možda želeti da promene svet na bolje, pa će ih zabrinuti sve negativne vesti. Moral Device je snažan ovog meseca i trenutno nemaju problema sa novcem. Planetarni aspekti čine Devicu intelektualno jačom i temperamentnijom. Venera i Merkur u Vagi mogu Devicu više zainteresovati za novac i povećati prihode, dok će Mars u Ovnu povećati njihove fizičke želje. Tokom prvih deset dana meseca, Uran će Devici dati želju za obnovom. Tokom poslednje dve nedelje, Neptun Devicama donosio veru kao i romantiku.\nOd 22. do 30. Device će se osećati lepo u krugu porodice. Tokom ovog perioda biće neophodno reći voljenima koliko ste srećni što su oni u vašem životu. Merkur i Sunce u Škorpiji u novembru će razveseliti Devicu i poboljšati veštine komunikacije, a Pluton u Jarcu će dati zamah da se njihovi snovi ostvare. Device koje znaju svoju snagu i sposobnosti moći će da donose najteže odluke koje su odložile. Većinu ovog meseca sve će biti mirno, tako da Device mogu da rade na svojim najvažnijim profesionalnim projektima.\nDevice treba da izbegavaju nepotrebnu anksioznost i zamisle da postižu sve što žele. Pored toga, Device će imati priliku da ostanu verne i daju sve od sebe ljudima koje vole.


Preporuke – Страна 2 – artkvart.rs\nAvantura koja ne prestaje: Džez i animirani film\nU sredu, 6. marta s početkom u 20 časova u Maloj sali DKSG održaće se prezentacija o zajedničkoj istoriji džeza i animiranog filma. Predavač u sklopu programa biće Milen Alempijević, umetnički direktor...\tPročitaj više »\nVeče stripa uz Bri Larson u ulozi „Kapetan Marvel”\nComic night događaj uz film „Kapetan Marvel”, zakazan je za četvrtak 7. mart u 20 časova uz poklone za sve posetioce! Karte su u prodaji na blagajnama bioskopa Cineplexx 4D Delta City, UŠĆE Shopping Center, BIG Beograd,...\tPročitaj više »\nČetvrtak, 28. februar u 19.00; Dom kulture Studentski grad Povodom 120 godina od rođenja Ernesta Hemingveja, u Klubu Magistrala DKST-a održaće se razgovor o knjizi HEMINGVEJ I ROD:Pisac u mreži teorije(Partenon, 2018)...\tPročitaj više »\n“Kružok” MILICA magazina o poziciji žena u filmskoj industriji u okviru programa 47. Festa\nKružok Prekobrojne: žene u filmu i iza filma MILICA magazina biće održan večeras (sreda) 27. februara u Press centru Kombank dvorane sa početkom u 18 časova. Učestvuju glumica Mirjana Karanović, umetnički direktor...\tPročitaj više »\nSerijal Arhitektura u kontekstu i najava BINA 2019 POZITIVNO/AKTIVNO!\nGalerija Arteget, Trg republike 5/I Serijal Arhitektura u kontekstu 5 Utorak, 26.2. u 18.00 sati Slučaj Padina / Legalna izgradnja u nelegalnom okruženju / Arhitektura van konteksta Studio 3A / Natalija Ristanović...\tPročitaj više »


Priredjen do sada najveci iftar u Ulcinju: PREKO 500 ZVANICA - Ulcinj info\nPriredjen do sada najveci iftar u Ulcinju: PREKO 500 ZVANICA\nU organizaciji Islamske zajednice Ulcinja, a uz sponzorstvo „Udruženja prijatelja kulture i prosvjete“ iz Istanbula, u srijedu veče je u hotelu “Mediteran” priređen iftar za preko 500 osoba. Ovom skupu prisustvovali su, pored ostalih, reis Islamske zajednice Crne Gore Rifat ef. Fejzić, ambasador Republike Turske u Crnoj Gori Mehmet Nijazi Tanilir, najviši zvaničnici opštine Ulcinj, političari i javne ličnosti iz Ulcinja. Na iftaru je bio prisutan i predstavnik sponzora, odnosno Udruženja koje će, kako se očekuje, ove jeseni krenuti sa gradnjom Ženske medrese u Ulcinjskom polju.\nInače, već devet godina turske organizacije realizuju projekat “Ramazan na Balkanu”. Za to vrijeme, turski putujući karavan, uz geslo da ”bratstvo ne poznaje granice”, obilazi tridesetak gradova u sedam balkanskih zemalja.


ministarstvo odbrane - Stranica 2 od 14 - Dnevni list Danas\nPočetna » ministarstvo odbrane » Page 2\nNa Kalemegdanu izvršena počasna paljba povodom Dana Vojske\nPovodom 23. aprila – Dana Vojske Srbije, izvršena je počasna artiljerijska paljba na Savskoj terasi na Kalemegdanu.\nPiše: Danas Online 22. 4. 2019.\nTokom zajedničke sednice dveju vlada u Subotici potpisan je Memorandum o razumevanju u oblasti vojnotehničke saradnje između Ministarstva odbrane Republike Srbije i Ministarstva odbrane Mađarske. Memorandum su potpisali v.d. pomoćnika ministra odbrane za materijalne resurse dr Nenad Miloradović i vladin poverenik Mađarske Gašpar Marot.\nGoran Miletić: Dokaz da vlast neće skrenuti sa puta devedesetih\nU Domu Vojske Srbije, pod pokroviteljstvom Ministarstva odbrane na čijem je čelu Aleksandar Vulin, prekjuče je promovisana knjiga „Ratni dnevnik komandanta Treće armije VJ – Treća armija u zagrljaju Milosrdnog anđela“ osuđenog ratnog zločinca, generala Nebojše Pavkovića.\nPiše: J. Diković 12. 4. 2019.\nVulin: Umorni od ratova ali uvek na pravnoj strani\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin izjavio je da srpski narod nikada nije bio na pogrešnoj strani sveta, ni pre 78 godina kao ni pre 20 godina, već „uvek na pravoj strani slobode“.\nPiše: Beta 6. 4. 2019.\nČlanice NATO najveći su donatori Ministarstvu odbrane Srbije, a pojedinačno gledano tokom 2018. najviše donacija primljeno je od SAD, saopštio je danas Institut za evropske poslove pozivajući se na zvanične podatke Ministarstva.\nVulin pripadnicima Specijalne brigade: Kada je teško država prvo pomisli na vas\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin i načelnik Generalštaba Vojske Srbije general-potpukovnik Milan Mojsilović obišli su Specijalnu brigadu u kasarni „Rastko Nemanjić“ u Pančevu koja je od danas pod neposrednom komandom načelnika Generalštaba Vojske Srbije.\nPiše: Danas Online 2. 4. 2019.\nFilm „Povod“ o Nato bombardovanju premijerno prikazan u Kinoteci\nFilm „Povod“, prvi iz serijala filmske trilogije „NATO agresija na SRJ … na mir“, koji Uprava za odnose sa javnošću i Vojnofilmski centar „Zastava film“ realizuju povodom 20 godina od NATO bombardovanja, premijerno je večeras prikazan u Jugoslovenskoj kinoteci u Beogradu.\nObeleženo 20 godina od obaranja „nevidljivog“ F-117A\nObeležena je 20. godišnjica od kada su pripadnici 250. raketne brigade Vojske Srbije za protivvazduhoplovna dejstva oborili američki avion F-117A, takozvani „nevidljivi“ i ušli u istoriju.\nPiše: Danas Online 27. 3. 2019.\nStruka protiv ukidanja Muzeja vazduhoplovstva\nSve više organizacija oštro se protivi odluci Vlade da se Muzej vazduhoplovstva Beograd ukine, a njegova prava, obaveze, građa i arhiva prosledi Ministarstvu odbrane pod čijom ingerencijom bi ovaj muzej trebalo da nastavi rad.\nPiše: V. Jeremić 21. 3. 2019.\nMuzej vazduhoplovstva prelazi u nadležnost Ministarstva odbrane\nVlada Srbije donela je odluku o prebacivanju Muzeja vazduhoplovstva pod upravu Ministarstva odbrane i o prenošenju prava, obaveza, imovine i arhivske građe na to Ministarstvo, saznaje Tango Six.\nPiše: FoNet 16. 3. 2019.\nObeležen Dan Vojnoobaveštajne agencije\nPrijem povodom obeležavanja 5. marta Dana Vojnoobaveštajne agencije održan je večeras u Svečanoj sali Doma Garde na Topčideru.\nPiše: Danas Online 5. 3. 2019.\nVojni sindikat Srbije: Smeniti Aleksandra Vulina\nUpravni odbor Vojnog sindikata Srbije traži hitan sastanak Vlade Srbije povodom nezakonite odluke Aleksandra Vulina da učestvuje na obuci rezervnog sastava Vojske Srbije, navodi se u saopštenju VSS.\nPiše: Danas Online 4. 3. 2019.\nObeležen Dan VMA\nSvečanost povodom Dana Vojnomedicinske akademije i 175 godina rada te vojnozdravstvene, obrazovne i naučnoistraživačke ustanove održana je večeras u Velikoj ratnoj sali starog Generalštaba u Beogradu.\nPiše: Danas Online 1. 3. 2019.\nVulin od Ministarstva odbrane napravio ministarstvo svoje partije\nMarširanje ministra odbrane Aleksandra Vulina sa pripadnicima Trećeg bataljona Vojne policije još jedna je u nizu zloupotreba vojske u političke svrhe.\nPiše: V. Jeremić 1. 3. 2019.\n"Jugoslavija je bila zemlja u kojoj su ljudi bili nasmejani, a u zemljama koje su nastale posle nje nema nasmejanih… https://t.co/ObUDg38Oda\nRadnički iz Niša dematovao navode pojedinih medija da će doći do "egzodusa"\nŠutanovac je izjavio da Vučiću odogovara da se „problem Kosova prolongira“


Očekuju se teški i neizvjesni pregovori: EU čelnici dogovaraju plan ekonomskog oporavka - Info4alle – Sve o korona virusu u Austriji\nOčekuju se teški i neizvjesni pregovori: EU čelnici dogovaraju plan ekonomskog oporavka\nLideri 27 zemalja Europske unije sastaće se danas u Briselu, prvi put nakon više mjeseci, kako bi drugi put pokušali dogovoriti veliki zajednički plan ekonomskog oporavka vrijedan 750 milijardi evra.\nPrognoze pokazuju da se EU nalazi na rubu najdublje recesije od osnivanja, a premijeri unije saglasni su da moraju brzo djelovati kako bi spriječili da pandemija koronavirusa nanese još veću štetu njihovim međusobno povezanim privredama.\nNa početku drugog kruga razgovora zemlje su još jako udaljene u nizu pitanja među kojima i ukupni iznos proračuna za oporavak i višegodišnjeg evropskog proračuna, s kojim je povezan, odnosno u pogledu načina na koji će se raspodjeljivati sredstva.\nProšle sedmice predsjednik Evropskog vijeća Charles Michel predložio za period od 2021. do 2027. proračun (VFO) u iznosu od 1074 milijarde evra, 26 milijardi evra manje od prijedloga Komisije, ali je zadržao prijedlog plana za oporavak u iznosu i obliku u kojem ga je predložila Komisija.\nPlan za oporavak nazvan “EU sljedeće generacije” (NGEU) predložen je u iznosu od 750 milijardi evra – 500 milijardi koje bi se dodjeljivale kao bespovratna pomoć i 250 milijardi kao zajmovi.\nČetiri štedljive zemlje nezadovoljne su visinom VFO-a koje je predložio Michel. Austrija i Danska traže da VFO bude još manji – 1050 milijardi evra, dok Holanđani i Šveđani nisu izlazili s konkretnom brojkom, ali im je Michelov prijedlog od 1074 milijarde evra previsok.\nPrethodni članakNajviše novozaraženih od početka popuštanja mjera\nSljedeći članakNjemački virusolog: Potreban scenario za slučaj da nema vakcine\n„Korona-alarm“ u prihvatilištu za beskućnike Hietzinger\nAustrijski ljekar otkriva koja je najučinkovitija mjera protiv korone\nPrvi čovjek Koruške: Korona-semafor je neuspjeh


Vesić: Protesti i ulica ne mogu i ne smeju da zamene izbore - Studio B\nVesić: Protesti i ulica ne mogu i ne smeju da zamene izbore Tanjug\nPolitikaPolitika Pocetna 10. 12. 2018. 12:02:10\nSrbija je demokratska zemlja i svako slobodno može da izražava svoju volju, dok su protesti mirni i dok se Beograd ne uništava i ne ruši, izjavio je član Predsedništva Srpske napredne stranke Goran Vesić i dodao da se vlast bira i smenjuje na izborima, a ne na ulici.\n„To je naša poruka. Dok ne razbijate Beograd, dok ne rušite, ne pljačkate radnje, ne razbijate izloge i ne palite automobile kao što rade u Francuskoj možete slobodno da demonstrirate. Oni koji demonstriraju misle da će time da zamene izbore jer se vlast bira i smenjuje na izborima“, istakao je Vesić gostujući na tv Hepi.\nPodsetio je da su se održavali protesti posle izbora na kojima je predsednik Srbije Aleksandar Vučić osvojio više od 55 odsto glasova, a njegov protivkandidat 16 i dodao da je to nezamisliivo u svetu.\n„Na toliku razliku u glasovima su se pojavili neki koji su tražili da se ponište izbori. Tada su demonstracije trajale tri meseca, ljudi su se okupljali i to niko nije sprečavao, dok su demonstracije mirne“, rekao je Vesić.\nNaveo je da je ono što se desilo posle predsedničkih izbora bio plan da se desi na dan proglašenja rezultata i da je to bio plan Vuka Jeremića.\n„On je imao svoju organizaciju koja je bila zadužena da napravi nerede na dan proglašenja izbora. Ono što ih je sprečilo bila je ubedljiva pobeda predsednika Vučića da nikom nije palo na pamet da organizuje demonstracije kada je rezlika 40 odsto“, istakao je Vesić.\nNaglasio je da je zato i predsednik Vučić istakao da neće popustiti i da se u demokratskoj zemlji kao što je Srbija sve rešava na izborima.\n„Oni šalju poruku da ih izbori ne interesuju. Oni znaju da ne mogu da pobede na izborima i zato žele vlast na silu“, rekao je Vesić i dodao da je to poruka demonstracija u subotu iza kojih „nedvosmisleno stoji Dragan Ðilas“.\n„On je slao sms poruke građanima i on je na ovaj način preuzeo primat u Savezu za promene. To je nešto što Srbija neće dozvoliti“, rekao je Vesić.\nOn je podsetio i na svojevrsnu hajku na novinarku Studija B Barbaru Životić, koja je izveštavala sa tog protesta.\n„Ona se samo usudila da izveštava drugačije nego što opzicija misli. Ona je bila napadnuta na tom protestu, a rekla je samo da nije bilo previše ljudi i da iza svega stoji Ðilas, da je bilo međusobnih koškanja, kao i da oni koji sprovode i pozivaju na nasilje demonstriraju protiv nasilja. Uvrede koje su njoj izrečene su skandalozne“, rekao je Vesić.\nGovoreći o slučaju sa uzurpiranjem stanarske garaže Vesić je podsetio da je Dragan Ðilas dva meseca pre nego što je postao gradonačelnik zakupio parking mesto u javnoj garaži u Požarevačkoj ulici.\n„Zakupio je jedno parking mesto, a onda pregradio protivpožarni put i tu parkirao svoja četiri automobila i napravio svoju privatnu garažu. Znači pretvorio je deo javne garaže u svoju pruvatnu garažu gde je parkirao četiri automobila, plaćajući samo jedno parking mesto“, rekao je Vesić.\nOn je dodao da je Ðilas tri dana ćutao kada je otkriven ovaj skandal i onda rekao da je po zakonu plaćao za jedno parking mesto, a ostao je dužan za odgovor da li je moralno to što je uradio.\n„Problem Dragana Ðilasa je da on misli da ono što je javno pripada njemu i da može da otme deo javne garaže i da to prisvoji. Da je pročitao taj ugovor koji je potpisao video bi da ima pravo samo da parkira automobil, a ne i da drži svoje privatne stvari“, rekao je Vesić.\nKako je dodao, ovo nije najveća malverzacija koju je Ðilas napravio u Gradu, ali je verovatno najdrskija i pokazuje kako on razume vlast.\n„To liči na njega. Na isti način je oteo i onaj objekat za smeštaj dece i omladine u Pionirskom gradu pa je, dok je bio gradonačelnik, tu napravio kuću Velikog brata – prvi rijaliti u Srbiji. On koji je borac protiv rialiti programa. Kao gradonačelnik je trgovao sekundama programa na Studiju B koji je javno preduzeće grada Beograda“, rekao je Vesić dodajući da je Pionirski grad vraćen deci.\nOne Response to “Vesić: Protesti i ulica ne mogu i ne smeju da zamene izbore”\ndecembar 10, 2018 u 4:12 pm\nIzvinite, zašto stalno Vesić priča o svemu. Zar grad nema gradonačelnika i predsednika Skupštine.\nOstavite odgovor na milenat Odustani od odgovora


Počeo sa radom klub u Čačku\nU Čačku je u ponedeljak, 16. avgusta, otvorena prva knjižara Delfi u ovom gradu, a dvanaesta po redu u ovom knjižarskom lancu. Nalazi se u centru grada, na Gradskom šetalištu, preko puta Glavne pošte...\nJoš sedam dana do kraja akcije „Knjige za odmor“\nOstalo je još samo nedelju dana da iskoristite mogućnost da po promotivnoj ceni od 349 dinara kupite jedan od pedeset izabranih naslova u okviru akcije „Knjige za odmor“. Bilo koje četiri knjige sa ov...\nSvečano otvorena knjižara Delfi u Valjevu\nU petak, 13. avgusta, svečano je otvorena jedanaesta knjižara Delfi „Kod sata“ u Valjevu. Na centralnom gradskom šetalištu ispred knjižare specijalni gost programa bila je Ivana Kuzmanović, Lagunin be...\nDva Lagunina autora u užem izboru za nagradu „Meša Selimović“\nBeograd, 14. avgust\nMirjana Ðurđević i Zvonko Karanović u užem izboru za najveću regionalnu književnu nagradu. U četvrtak, 12. avgusta, saopšteni su naslovi knjiga koji su se našli u izboru za najveću regionalnu nagradu...\nUskoro knjižara Delfi u Čačku\nBeograd, 12. avgust\nKnjižarski lanac Delfi uskoro otvara prvu knjižaru u Čačku, na Gradskom šetalištu, preko puta Glavne pošte.U okviru knjižare postojaće i Lagunin klub čitalaca, u kojem će važiti svi članski popusti.Kn...\nBeograd, 6. avgust\nAtmosfera na književnoj promociji kao na rok koncertu – Vesna Dedić više od dva sata potpisivala knjige.Stari grad Budve 5. avgusta bio je u znaku promocije romana „Zauvek u srcu“ autorke Vesne Dedić....\nSvečano otvaranje knjižare Delfi u Valjevu\nBeograd, 4. avgust\nU samom centru Valjeva počela je sa radom knjižara Delfi „Kod sata“ (Kneza Miloša 33). Svečanost povodom otvaranja knjižare „Kod sata“ zakazana je za petak, 13. avgust, u 21 sat. Knjižaru će svečano o...\nVesna Dedić u Budvi\nBeograd, 27. jul\nU četvrtak, 5. avgusta, u Budvi, biće promovisan roman „Zauvek u srcu“ Vesne Dedić Milojević. Roman „Zauvek u srcu“ koji se 1. jula pojavio u izdanju beogradske „Lagune“ rasprodat je za samo pet dana....\nTarik Ali u Podgorici\nPosle veoma zapažene posete Beogradu, Tarik Ali dolazi u Podgoricu. Tarik Ali, ikona britanske levice, pisac, filmski stvaralac i mislilac nezavisne pozicije, beskompromisni kritičar nasilja i ratova,...\nSajt za knjigu „Čovek koji je ubio Teslu“\nBeograd, 22. jul\nPočetkom avgusta iz štampe će izaći novi roman Gorana Skrobonje „Čovek koji je ubio Teslu“, u izdanju „Lagune“. Tim povodom, ova fantastična vizija prošlosti, koja se odigrava na našim prostorima, dos...\nProdužena velika Lagunina letnja akcija „Knjige za odmor“\nBeograd, 20. jul\nVelika Lagunina letnja akcija pod nazivom „Knjige za odmor“, koja je otpočela 24. juna a čiji je završetak planiran za 22. jul, biće produžena do 24. avgusta zbog izuzetno velikog interesovanja čitala...\nDejan Stojiljković u Herceg Novom – gost Nikole Malovića\nBeograd, 19. jul\nU utorak, 13. jula, na glavnom trgu u Herceg Novom, na platou pred gradskom „Knjižarom So“, održano je finalno veče tradicionalne, šeste po redu manifestacije „Dani Knjižare So – dani obnovljenog gra...\nDodeljene nagrade kupcima knjiga Akademija Dejvida Bekama\nBeograd, 15. jul\nDanas, 15. jula, završena je nagradna igra Akademija Dejvida Bekama. U knjižari Delfi SKC troje najsrećnijih dobitnika, koji su učestvovali u ovoj nagradoj igri, osvojili su poklone fudbalskih klubova...\nObaveštenje za članove kluba u Novom Sadu\nBeograd, 13. jul\nObaveštavamo sve članove Laguninog kluba čitalaca u Novom Sadu da od sada sve članske popuste IP Laguna mogu koristiti u knjižari Delfi u Novom Sadu, u Bulevaru kralja Aleksandra 3.Budući da je Laguni...\nPromocija romana „Neznanom junaku“ u Pirotu\nBeograd, 12. jul\nNastavlja se turneja Sretena Ugričića po Srbiji i promocija romana „Neznanom junaku“. Posle izuzetno uspešnih književnih večeri u Novom Sadu, Somboru, Beogradu, Smederevu i Valjevu, Sreten Ugričić će ...\nIzvlačenje nagrada – Akademija Dejvida Bekama\nU četvrtak, 15. jula, u 12 sati u knjižari Delfi SKC, biće proglašeni dobitnici nagrada. Organizator će najsrećnije učesnike koji su u prethodnih mesec dana kupili bar jednu od četiri knjige iz serija...\nPredsednik Tadić i Nikola Malović u Herceg Novom\nHerceg Novi, 9. jul 2010. – Drugog dana posete Crnoj Gori, predsednik Srbije Boris Tadić najavio je u Herceg Novom otvaranje konzulata Srbije u ovom gradu. Predsednik Tadić poželeo je da se, uprkos ob...\nOdržana promocija romana „Dvadeset i četiri zida“\nU sredu, 7. jula, na zemunskom splavu „Marinero“, održana je promocija drugog izdanja romana „Dvadeset i četiri zida“ Igora Marojevića. Prošireno za pedesetak strana, ovo dopunjeno izdanje predstavlja...\nBeograd, 7. jul\nU saradnji sa pozorištem „Slavija“ poklanjamo vam karte za predstave. Akcija počinje u sredu, 7. jula, od 16 sati i traje do podele karata.Svi koji kupe bilo koje tri Lagunine knjige u knjižarama Del...\nPromocija hit romana „Kerini dnevnici“\nBeograd, 5. jul\nU tržnom centru „Delta City“ u Podgorici, u subotu, 26. juna, održana je promocija nove hit knjige Kendas Bušnel „Kerini dnevnici“. O knjizi „Kerini dnevnici“, koja obara sve rekorde čitanosti u Srbij...


Ivanić protiv povlačenja srpskih predstavnika iz parlamenta BiH\nPredsedavajući Predsedništva BiH Mladen Ivanić izjavio je da je protiv toga da se predstavnici Srba iz Srpske povuku iz rada Parlamentarne skupštine BiH. Govoreći o pozivu predsednika Republike Srpske Milorada Dodika srpskim predstavnicima da se povuku iz rada parlamenta BiH dok se ne reši slučaj zloupotrebe parlamenta BiH od poslanika koji su poslali pismo Generalnoj skupštini UN dajući "podršku" britanskoj rezoluciji o Srebrenici, Ivanić je rekao da su to institucije svih naroda i da on to ne bi činio.\n"Mislim da su to institucije svih naroda i ne bih se povlačio, ali bih jasno upozorio na zloupotrebu koja se desila i mislim da tu, čak, ima elemenata krivične odgovornosti", dodao je Ivanić, prenela je RTRS.\nOn je u subotu uveče novinarima u Trebinju rekao da nije za to da se institucije BiH prepuste bilo kom narodu, te ocenio da bi tim povlačenjem Republika Srpska praktično prepustila drugima institucije BiH.\n"Ne vidim naš nikakav motiv i interes za to, naprotiv, mi snažno treba da insistiramo na ustavnom pravu, a to je da je BiH kombinacija svih nas - Srba, Hrvata i Bošnjaka i da kada neko preuzima na sebe pravo da progovori u ime BiH, to ne može biti jedan narod", istakao je Ivanić.\nOn je naglasio da je sve moguće, pa i taj predlog predsednika Srpske, ukoliko bi se nastavila praksa ovakve vrste i ako ne bi došlo do izvinjenja.


Poverenik: MUP da dostavi BIRN-u informacije u vezi sa nabavkom Škoda | BIRN\nPoverenik: MUP da dostavi BIRN-u informacije u vezi sa nabavkom Škoda\nPostupajući po žalbi BIRN-a kancelarija Poverenika je naložila MUP-u da dostavi podatke o spornoj nabavci vozila, ali praksa pokazuje da se institucije najčešće ogluše na takva rešenja\nFoto: Twitter @NesaStefanovic\nBIRN je tražio informacije o tome da li je sprovedena javna nabavka za kupovinu vozila, od koga su nabavljena vozila, ko ih je nabavio, kada je potpisan ugovor, kolika je vrednost ugovora i ko su bili svi ponuđači i učesnici u postupku nabavke.\nPored toga, zatražene su i kopije Odluke o dodeli ugovora i Zaključka Vlade kojim je nabavka označena kao tajna.\nS obzirom na to da MUP Srbije nije odgovorio BIRN-u na više puta postavljena pitanja u vezi sa nabavkom automobila, ove informacije i dokumenta zatražena su od MUP-a po Zakonu o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja.\nNe samo da je MUP ignorisao obraćanja BIRN-a, već se nije izjasnio ni na upit Poverenika nakon što je uložena žalba, o čemu je Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić govorio na konferenciji Beogradskog centra za bezbednosnu politiku o svrsishodnosti javnih nabavki u MUP-u.\nBIRN je od Vlade Srbije tražio kopiju Zaključka kojim je ona utvrdila poverljivost postupka i realizaciju nabavke putem neposredne pogodbe.\nKako je Vlada ignorisala zahtev BIRN-a, a kancelarija Poverenika nije nadležna da postupa u takvim slučajevima, BIRN je tužio Vladu Srbije početkom decembra 2017. godine i pokrenuo spor pred Upravnim sudom u Beogradu.\nRešenje Poverenika kojim se nalaže MUP-u da BIRN-u dostavi informacije, Izvor: BIRN\nVideo umesto činjenica\nSredinom septembra 2017. godine na platou ispred Palate Srbija obavljena je primopredaja 710 patrolnih vozila marke ’’Škoda Rapid’’ koje je MUP kupio za potrebe policije.\nMeđutim građani i javnost ostali su uskraćeni za sve informacije u vezi sa ovom nabavkom – a za uzvrat su im prezentovani video materijali u kojima se prikazuju svi automobili na jednom mestu poređani isped Palate Srbija na Novom Beogradu.\nTada se nije znalo da li su vozila donirana ili kupljena, po kojoj ceni, od koga, kada i pod kojim uslovima.\nPrecizni detalji ove nabavke su i dalje nepoznati, iako su se u medijima 10 dana nakon zvanične primopredaje vozila, pojavile pojedine informacije u vezi sa nabavkom.\nTri meseca kasnije, javnost i dalje ne može da proveri tačnost informacija koje su joj servirane, jer je nabavka proglašena tajnom.\nIz Vlade je više puta ponovljeno da su automobili nabavljeni u okviru kapitalnog projekta ’’Osavremenjivanje voznog parka MUP’’, kojim je planirana nabavka oko 1000 vozila, a ovo je tek prvi kontigent vozila i do kraja godine bi trebalo da bude kupljeno još oko 300 automobila.\nDržavni sekretar Ministarstva unutrašnjih poslova Milosav Miličković je izjavio Tanjugu da je MUP Srbije kupio 710 patrolnih vozila od starog dobavljača sa kojim je MUP i ranije sarađivao, da je vrednost nabavke bila 700 miliona dinara, da su drugi ponuđači u ovom postupku bili ’’Fijat’’ i ’’Pežo’’ i da je ponuda zastupnika ’’Škode’’ bila najpovoljnija.\n„Kupljeni su automobili ‘Škoda Rapid’, jer smo time za isti novac uspeli da nabavimo veći broj vozila. Na isti način i od istih dobavljača su nabavljana vozila za vojsku i policiju i tokom prethodnih vlada”.\nTakođe, on je kazao da je Odluka o dodeli ugovora obrazložena na 10 stranica, kao i da nije bilo žalbi ponjuđača na odluku, što bi prema njegovim rečima, ukazivalo na to da je sve urađeno u skladu sa zakonom, jer bi u suprotnom postojale primedbe.\nZastupnici ’’Fijata’’ i ’’Pežoa’’ koji su, prema rečima Miličkovića, bili drugi ponuđači u ovom postupku se nikada do sad nisu oglasili u vezi sa nabavkom.\nDodatno sumnje u ispravnost ovog postupka unose i nesigurne i nepotpuno izjave predsednice Vlade Ane Brnabić u vezi sa nabavkom automobila.\nOna je najpre izjavila da su kupljene ’’Škode’’, a ne automobili domaćeg proizvođača ’’Fijat’’, jer su pobedili na tenderu.\n“Ko je pobedio na javnoj nabavci od njega kupujemo, ne praktikujemo protekcionizam”, rekla je predsednica Vlade Ane Brnabić u septembru 2017. godine na TV Vojvodina.\nZatim je, odgovarajući na pitanja novinara Insajdera na konferenciji za štampu početkom oktobra, uveravala medije da je ’’sigurna da ne postoje nikakve protivzakonite radnje i da se ozbiljno razmišljalo i o potrebama našeg Ministarstva unutrašnjih poslova i o zaštiti budžeta Republike Srbije“ ali da ne zna zbog čega je nabavka proglašena tajnom i obećala da će to proveriti sa ministrom Stefanovićem.\nNedugo potom, izjavila je takođe za Insajder da je nabavka proglašena tajnom zbog specifikacije vozila i da su koliko je ona informisana ’’uglavnom nabavke vozila za Ministarstvo unutrašnjih poslova, tajne nabavke, zbog specifikacije’’.\nIpak, praksa nije takva, jer su uglavnom nabavke vozila za MUP javno objavljivane sa kompletnom pratećom dokumentacijom. Poslednja je iz maja 2017. godine, o čemu je pisao Nemanja Nenadić programski direktor Transparentnost Srbija.\nUpravni sud odbacio tužbu BIRN-a


Agencija za bezbednost saobraćaja u saradnji sa Ministarstvom unutrašnjih poslova Republike Srbije pokrenula zajedničku kampanju sa ciljem povećanja upotreba sigurnosnog pojasa i dečijih auto- sedišta. Tim povodom, direktor Agencije za bezbednost saobraćaja Duško Pešić istakao je da je od izuma automobila sigurnosni pojas sredstvo koje je spasilo najviše života i da 75 odsto stradalih u saobraćajnim nezgodama prilikom ispadanja iz vozila nisu bili vezani. Ukazavši na sve situacije u kojima sigurnosni pojas može spasiti život, Pešić je rekao da je on osnovni sistem zaštite, a da su sva ostala sredstva dodatni sistemi i da, ukoliko se pojas ne koristi, svi ostali sistemi ili nemaju efekta ili će imati negativne posledice. Podsetio je da Agencija za bezbednost saobraćaja od 2013. godine sprovodi istraživanja o upotrebi pojasa i dodao da je te 2013, 68 odsto vozača koristilo sigurnosni pojas na prednjem sedištu, a da je danas taj broj povećan na 84 odsto. Ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin apelovao je danas na građane da poštuju saobraćajne propise i vezuju pojas istakavši da je svaka smrt strašna, a posebno ona koja je mogla da bude sprečena ili izbegnuta i naglasio da je bezbednost u saobraćaju odgovornost i briga svakog od nas.


Dok okončanje štrajka glađu svog lidera Vojislava Šešelja radikali proslavljaju kao njegovu pobedu, u Haškom tribunalu to tumače drugačije naglašavajući da "žalbeno veće nije uvažilo Šešeljev zahtev da se raspusti aktuelno prvostepeno veće", pa će tako predsednik SRS, nakon oporavka, biti izveden pred iste sudije. Ipak, žalbeno veće je odlučilo da poništi odluku prvostepenog veća kojom se Šešelju oduzima pravo na samostalnu odbranu uvodeći u postupak branioca u pripravnosti Dejvida Hupera, dozvoljeno mu je da registruje svoje pravne savetnike, odobrava mu se finansiranje troškova odbrane, postupak će biti vraćen na vreme pre donošenja sporne odluke, ukida se embargo na posete njegove supruge Jadranke, a dokumente će, ubuduće, dobijati na papiru prevedene na srpski jezik.\nPotpredsednica SRS Gordana Pop-Lazić Šešeljev prekid štrajka glađu ocenjuje kao dokaz da je "moguće pobediti CIA i njenu aždaju koja se zove Haški tribunal". Ona ističe da je "odlučan stav" ruskog ministarstva inostranih poslova bio jedan od ključnih faktora koji je "odvratio CIA od mračnih namera da ubiju Šešelja".\nPRITISCI UTICAJNIH IZ ZAPADNIH AMBASADA\n- Pritisaka na Haški tribunal da ovako postupi bilo je i iz Srbije, od ministra spoljnih poslova, vlade i pojedinih stranaka, ali i iz ambasada važnijih zapadnih zemalja, čiji je pritisak, mislim, bio mnogo bitniji i uticajniji. Postavlja se pitanje da li su ti zahtevi bili motivisani humanitarnim ili političkim razlozima, zasnovanim na strahu od toga da će Šešeljeva smrt dovesti radikale na vlast - govori Đorđe Vukadinović.\nI SRBIJI PRETI ŠTRAJK\nPotpredsednik Srpske radikalne stranke Milorad Mirčić izjavio je da Srbija, kao i Vojislav Šešelj u Hagu, mora istrajati i odoleti "svim pritiscima, iskušenjima i ucenama Evrope i Amerike da joj na predstojećim izborima 21. januara naredne godine, na silu nametnu vlast".\n- Srbiji ne trebaju nametnuti advokati, kao što nisu trebali ni Šešelju. Iskreno se nadam da Srbija neće morati da stupi u štrajk glađu zbog ucena, i da će na januarskim izborima svojom voljom, a ne voljom svetskih silnika izabrati vlast, koja će je voditi u narednim godinama - rekao je Mirčić.\n- Jedna bitka je dobijena i mi znamo da se borba nastavlja. Nije vreme za euforiju, ali želimo da kažemo našem narodu da Šešelj može da pobedi Haški tribunal i njegove gazde i da ne mora da trpi poniženja i ucene - kazala je Gordana Pop-Lazić.\nDirektorka Fonda za humanitarno pravo Nataša Kandić naglašava da je Šešelj, "iznuđenom"odlukom tribunala da ispuni njegove zahteve, postao dobitnik.\n- Pokazalo se da je tribunal posle Miloševićeve i Babićeve smrti u napetoj situaciji i da mora da vodi računa da se ne dogode stvari koje bi ugrozile poziciju tribunala - rekla je Kandićeva.\nPolitički analitičar Đorđe Vukadinović smatra da najnovija dešavanja neće preterano uticati na pozicije stranaka pred parlamentarne izbore u Srbiji, ističući da se može očekivati privremeni porast rejtinga SRS, ali ipak daleko manji od onog kakav bi izazvala eventualna Šešeljeva smrt. On dodaje da bi to proizvelo "veliko tumbanje" na našoj političkoj sceni, pa su i u Hagu, verovatno slično procenjujući, "doneli odluku da popuste".\n- Da je Šešeljev štrajk doveo do smrtnog ishoda, to bi i te kako uticalo na rezultate predstojećih izbora i na neku vrstu radikalske eksplozije. Ovako, sve stranke će, više ili manje, zadržati svoje pozicije, radikali neće profitirati previše, a drugi neće pretrpeti ozbiljniju štetu. Nesumnjivo je da će SRS pokušati da poentira na "još jednoj Šešeljevoj pobedi u Hagu". Međutim, ukoliko bi to imalo za posledicu dalje intezivno mešanje Šešelja u kampanji, onda bi dugoročno to moglo radikalima i da naškodi - kaže Vukadinović.\nAmerički savet za Kosovo o rešenju problema u pokrajini\nPucaju u svoje, plaše Srbe\nPredizborne parole stranaka paraju uši\nKljučna uloga EU u upravi nad Kosmetom


Naslovnica TURIZAM BIH Ministar Nisvet Hrnjić održao sastanak sa predstavnicima hotelijera\nNa inicijativu Ministarstva privrede Srednjobosanskog kantona održan je sastanak sa predstavnicima hotelijera sa područja Srednjobosanskog kantona.\nSastanku su prisustvovali ministar Ministarstva privrede Srednjobosanskog kantona Nisvet Hrnjić zajedno sa saradnicima i predstavnici hotelijera i to: Hotel “Vezir Palace” Travnik, Hotel “Turist 98” Jajce, “Čardaci” d.o.o. Vitez, Hotel “Bank” Kiseljak, Motel “Saraj” Gornji Vakuf-Uskoplje i “Reumal” Fojnica.\nUz to, najavio je da će se raditi na izmjeni zakona kojim će realni sektor biti oslobođen plaćanja parafiskalnih nameta, sufinansiranjem neto plaća i uplate doprinosa, a sve kako bi se olakšali problemi s kojima se trenutno susreću privredni subjekti.\nUpućena je i preporuka općinama sa područja Srednjobosanskog kantona da donesu svoje propise o podršci realnom sektoru u borbi protiv pandemije COVID 19. Na kraju, pozvao je sve na redovnu razmjenu informacija i što bolju saradnju u cilju prevazilaženja trenutnih problema.\nPrethodni članakRepublički štab: Ograničenja kretanja tokom prvomajskih praznika, izdvajanja za poljoprivredu skoro uduplana\nSljedeći članakSvi sumnjivi poslovi Solaka i Novalića: Milioni za Fadilovu kćeru Adu


Linč: Sindikat mora da bude na svim mestima gde se nalazi radnik | Savez Samostalnih Sindikata Srbije\nLinč: Sindikat mora da bude na svim mestima gde se nalazi radnik\nSavezni sekretar Evropske konfederacije sindikata (EKS) Ester Linč izjavila je da danas, u vremenima velikih izazova za ceo svet, nikada nije bilo važnije biti član sindikata i da sindikati međusobno sarađuju.\nOna je, u intervjuu za sajt Saveza samostalnih sindikata Srbije, istakla da je fokus EKS da pronađe načine da sindikati pomognu jedni drugima i da se izbore sa velikim izazovima, poput zelene i digitalne tranzicije, pandemije, velikih promena u svetu rada, kao i sukoba u Ukrajini.\nS obzirom na to da sve ove promene imaju uticaj na radnike, njihove porodice i na radna mesta, sindikati moraju da nađu odgovor i da osmisle plan koji ne bi doveo do konkurencije između radnika, već do uzajamne saradnje koja bi koristila svima.\n„A, to je, ustvari, i osnovni razlog zašto pristupamo sindikatu, ne da bi se sami borili, već da udruženim snagama postignemo zajednički cilj – bolji svet rada za sve“, istakla je Linč.\nPrema njenim rečima, čest je slučaj da poslodavac, kada sindikalni predstavnik sa nim pregovara o bilo kom pitanju, prvo kaže „to u ovoj firmi nikako ne može da se desi“.\n„I to je netačan i besmislen odgovor, jer se to dešava svuda u svetu“, rekla je Linč, dodavši da je od velike pomoći za sindikat ukoliko može da ukaže na primere zemalja i firmi gde se ta promena već desila.\nZato ta međunarodna organizacija ima nameru da u okviru evopskog sindikalnog pokreta napravi zajedničku digitalnu platformu, na kojoj će sindikati dobiti sve informacije o modelima i sadržajima kolektivnih ugovora u različitim delovima Evrope, na koji se način sindikati bave četvorodnevnom radnom nedeljom, fleksibilnim ili prekovremenim radnim vremenom, kao i o tome kakve strategije osmišljavaju različiti sindikati za postizanje svojih ciljeva.\nTo bi, prema njenim rečima, bilo mnogo efikasnije nego da svaka sindikalna centrala pravi svoju individualnu platformu.\nEKS, takođe, planira da razvije on-line platformu koja će pomoći sindikalnim funkcionerima da pronađu radnike koji žele da pristupe sindikatu.\nSve je to deo velikog projekta digitalizacije sindikata na nacionalnom nivou, koju ta međunarodna organizacija sprovodi u cilju jačanja kapaciteta sindikalnih centrala i članova za delovanje u novim uslovima i izmenjenim industrijskim odnosima.\nNa pitanje kako mobilisati i organizovati u sindikat radnike koji rade u novim sektorima, imajući u vidu da je sve manji broj „klasičnih radnika“, Linč smatra da sindikati treba da budu prisutni svuda gde netipični radnici postoje, bez obzira da li oni rade sa skraćenim radnim vremenom ili rade od kuće, na platformi..\nVažno je da gde god da se oni nalaze i sindikati treba da su tamo, naglasila je savezni sekretar EKS.\n“Mi razmatramo nekoliko veoma interesantnih tehnika koje koriste sindikati. Mi smo, na primer, razgovarali sa radnicima koji su dostavljali pice, kako bi se oni međusobno upoznali. Jedna od najtežih stvari u novim oblicima rada jeste da se ti radnici sretnu. Njih namerno odaljuju jedne od drugih. Jedna od tehnika koji su oni koristili jeste da naručuju pice jedne od drugih. Na taj način su se upoznavali”.\nPrema njenim rečima, postoje i druge tehnike koje treba da se koriste kako bi se radnici ujedinili u fragmentiranim odnosima na radu ili kada poslodavci namerno odluče da se pretvaraju da nisu poslodavci i “guraju sve zaposlene u lažno samozaposlene”.\n“U tom slučaju sindikati treba da razmisle o novim načinima da ujedine radnike, a jedan od njih jeste da oni ‘gledaju jedni druge u oči’, da razgovaraju, podele svoja iskustva i imaju obavezu jedni prema drugima da se suprotstave eksploataciji”.\nLinč podseća da je uloga EKS da podrži svoje članice, koristeći alate, zakone i politike kako bi se obezbedilo da nacionalne vlade podržavaju sindikate i da im omoguće uslove za nesmetano sindikalno organizovanje.\nJedan od načina je, prema njenim rečima, da nacionalne vlade, prilikom kupovina usluga, daju ugovore samo onim kompanijama koje poštuju pravo radnika na sindikalno organizovanje, a da ih ne daju onima koje odbijaju da pregovaraju sa sindikatima.\nGovoreći o sindikatima na prostoru Balkana, Linč smatra da je izuzetno važno da oni nastave da razgovaraju, da dijalog traje, da zajednički kreiraju politike I pogodno tlo za rad sindikata i da zajedno pobeđuju.\n“Slični izazovi postoje svuda u svetu, svaki region ima svoju prepreku koju treba da prevaziđe, onu koja stoji na putu saradnje. Jer, najstariji trik u udžbeniku jeste ‘zavadi pa vladaj’. Ako nas neko podeli, to neće podržati radničke interese I zato moramo da pronađemo načine da poštujemo i tolerišemo jedni drugi i da zajednički radimo u interesu radnika”.\nIako je, kako je ocenila, ovaj region izuzetno važan u Evropi, to se ne odražava na zarade zaposlenih, koje su niske i nisu u skladu sa visinom plata koje imaju zemlje u ostatku Starog kontinenta.\nKompanije koje dolaze iz Evrope ili iz drugih delova sveta u ovaj region nude lošije uslove rada, ne poštuju sindikat i manje plaćaju radnike nego što imaju zaposleni u njihovim zemljama.\n“Zato treba da ohrabrite sindikate u Evropi da vas podrže i da vam pomognu kako bi strane kompanije shvatile da imaju obavezu da sedne za sto i razgovaraju sa sindikatom”, zaključila je Ester Linč.\nPrethodni članakSavezni sekretar EKS Ester Linč u poseti SSSS\nNaredni članakSindikati u regionu će nastaviti da grade solidarnost


Lekari na specijalizaciji u raljama zakonskih odredbi | (Vesti - 06. 07. 2020) Subotica.com\n06.07.2020. u 15:02h\nLekare Opšte bolnice koji su na specijalizaciji i supspecijalizaciji, ovih dana neprijatno je iznenadila platna lista – nisu dobili očekivano povećanje plate od 10 odsto. Kod mnogih koji su bili, a i sada su ponovo angažovani u kovid ambulantama, to je izazvalo revolt. Međutim, u Opštoj bolnici objašnjavaju zakonske odredbe i najavljuju da će specijalizanti dobiti naknadu koja im sleduje, jer su ponovo angažovani u sprečavanju širenja epidemije virusa korona.\n- Tokom celog prvog talasa epidemije, specijalizanti su u najvećoj meri bili angažovani u respiratornim ambulantama i bili na prvoj liniji u borbi sa ovim virusom. Tokom vanrednog stanja, dobili smo najavljeno povećanje plate od 10 odsto, ali po njegovom prestanku i to je prestalo - kaže nam jedan specijalizant Opšte bolnice. - Neki od nas su ponovo angažovani, po 12 sati su u skafanderima na ovoj toploti, a kada su dobili plate, imali su šta i da vide. Od obećanog povećanja plate, ostalo je samo obećanje.\nU Opštoj bolnici kažu da su ponosni na svoje mlade lekare, a problem objašnjavaju činjenicom da je Vlada Srbije donela Uredbu o dodatku na osnovnu platu zaposlenih u zdravstvenim ustanovama koji obavljaju poslove u oblasti zdravlja, zaštite stanovištva, odnosno lečenja i sprečavanja širenja epidemije bolesti kovid-19, a ne uvećanju plata. Kako specijalizanti i supspecijalizanti, kojih u subotičkoj bolnici nikada nije bilo više, čak 59 od 202 zaposlena lekara, primaju naknadu plate, oni na ovaj način ne mogu da dobiju dodatak.\n- Ta Uredba se primenjuje od 1. aprila i zaposleni ostvaruju pravo na dodatak na osnovnu platu, koji će se primenjivati sve dok se ne steknu uslovi da se, saglasno visini dodatka, izmene elementi za obračun i isplatu osnovne plate zaposlenih u skladu sa zakonom. Ovakva formulacija u Uredbi je izazvala nedoumice u primeni, te se Sindikat zaposlenih u zdravstvu i socijalnoj zaštiti obratio za mišljenje Ministarstvu finansija, koje je odgovorilo da se Uredbom definiše pravo na dodatak na osnovnu platu, a ne uvećanje osnovice za obračun i isplatu plata, jer je za to zadužen Zakon o budžetskom sistemu - objašnjava dr Slobodan Puškar, direktor Opšte bolnice Suboticia. - Dodatak na osnovnu platu obračunava se samo na sate redovnog rada, odnosno vreme provedeno na radu, a na naknade se ne obračunava dodatak i specijalizanti, od kada su počeli specijalizaciju, primaju naknadu plate.\nPo tome, naknada specijalizantima se ne uvećava, jer ovo nije povećanje zarade u zdravstvu, već utvrđeni dodatak na platu, što znači da njima nema uvećanja dok se ne promeni cena rada.\n- Tokom vanrednog stanja, kada su bili angažovani u kovid ambulantama, specijalizanti i supspecijalizanti stopirali su specijalizacije i vratili su se u radni odnos, za šta su primali platu, te smo tako mogli da im isplatimo dodatak za april i maj - dalje će Puškar. - Kada su se, po prestanku rada, vratili u tercijalne ustanove, ponovo primaju naknade na šta ne mogu da dobiju povećanje. Međutim sada, kada zbog epidemiološke situacije ponovo postoji potreba za njihovim angažovanjem, mi ćemo ih „povući“ i po istom sistemu, svi koji budu radili dobiće dodatak na platu za jun i jul. Za jun će im malo kasniti, ali za jul će dobiti redovno.\nsubotička bolnica opšta bolnica medicinski radnici slobodan puškar medicinske sestre\npre 43 minuta i 45 sekundi


Evropska unija - BGnekretnine blog\nAko podignete kredit za izolaciju prozora, EU će vam otplatiti 15 odsto duga12 Jun\nAko odlučite da podignete kredit kako biste pred zimu uradili bolju izolaciju prozora i vrata, Evropska unija vratiće vam do 15 odsto kredita. Novac će biti vraćen i ako planirate da ugradite kotlove za grejanje, toplotne pumpe, solarne sisteme, klima uređaje ili osvetljenje. A ukoliko se odlučite ...\nViše od polovine ljudi u Srbiji živi u suviše malim stanovima06 May\nGrađani Srbije žive u kvadraturi najčešće nedostojnoj udobnog i komfornog života, pokazuje zvanična evropska statistika. Prema podacima Evrostata, takozvana stopa pretrpanosti u Srbiji iznosi 57,7 odsto. To praktično znači da više od polovine ljudi u našoj zemlji nema adekvatnu veličinu prostora ...\nFond energetske efikasnosti pomaže obnovu izolacije19 Mar\nEnergetskoj zajednici, Srbija podnosi godišnji izveštaj o unapređenju energetske efikasnosti jer su zahtevi Unije u toj oblasti sve oštriji. Do sada je dosta urađeno na energetskoj obnovi javnih objekata i ustanova. Ove godine u budžetskom fondu za te namene je tri puta više novca nego lane i ...\nEuribor miruje – rate stambenih kredita ostaju iste04 Apr\nSkoro 90.000 korisnika stambenih kredita u evrima, koliko ih trenutno ima u Srbiji, ne bi trebalo da brine, bar ne u naredne četiri godine, da će im rate kredita biti povećane. Naime, visina kamata se, prema brojnim procenama bankara, u tom periodu neće drastično menjati, odnosno kamate neće porasti ...\nCene nekretnina u EU blago ubrzale u trećem tromesečju 2017.21 Jan\nCene stambenih nekretnina u Evropskoj uniji blago su ubrzale u trećem tromesečju 2017. u odnosu na isto razdoblje godine ranije dok je u Hrvatskoj njihov rast blago usporio, pokazuju podaci evropskog zavoda za statistiku. Cene stambenih nekretnina u EU porasle su u trećem prošlogodišnjem tromesečju ...\nJedina zemlja EU u kojoj cene nekretnina padaju18 Jan\nItalija je jedina zemlja EU u kojoj cene nekretnina padaju, a građevinski sektor je, praktično, na kolenima, pokazuju podaci Evrostata. Italijansko tržište nekretnina preplavljeno je stanovima i kućama dužnika koji nisu uspeli da otplate stambene kredite bankama. Na kvartalnom nivou, cene su manje ...


FARK - Od pobunjenika do parlamenta - CeGIT Analize\nFARK - Od pobunjenika do parlamenta\n12.05.2021Autor: Lazar Baltić\nKonflikti i nemiri na prostoru Kolumbije više od pet decenija stvaraju velike bezbednosne probleme ovoj latinoameričkoj državi. Iako su tokom godina postojali brojni pokušaji pronalaženja kompromisnog rešenja koje bi rezultiralo trajnim mirom, na čemu je intenzivno bila uključena i međunarodna zajednica, situacija i dalje ima potencijal da eskalira i da se vrati na stanje iz perioda četrdesetih i pedesetih godina prošlog veka.\nPomenuti konflikti produkt su pre svega dugogodišnje borbe između Kolumbije i pobunjeničke grupe poznate pod imenom FARK (Fuerzas Armadas Revolucionarias de Colombia, odnosno Fuerzas Armadas Revolucionarias de Colombia—Ejército del Pueblo, FARC–EP). Iako je ova grupa odgovorna za najveći broj incidenata koji su se desili na prostoru ove zemlje, koren i poreklo problema mogu se pronaći još tokom civilnog rata između Liberalne i Konzervativne partije Kolumbije od 1948. do 1958. godine. U toku pomenutog civilnog rata poznatijeg kao La Violencia izgubljeno je više od 220.000 života, odnosno gotovo 2% tadašnje populacije Kolumbije. Uz to, nekoliko stotina hiljada ljudi je moralo da se iseli iz svojih domova kako bi izbegli konflikt i sačuvali svoje živote.\nNa tragovima ovog sukoba 1964. godine formirana je gerilska organizacija FARK. Jedan od njenih osnivača, Manuel Marulanda (učesnik u La Violencia), zajedno sa nekoliko drugih saradnika, postavio je temelje novom pokretu koji je od samog početka imao za cilj borbu protiv nejednakosti koja je u tom periodu, kao i danas, bila prisutna na prostoru Kolumbije. Novonastala organizacija prvobitno je bila sastavljena od poljoprivrednika i radnika koji su usled posledica nejednake raspodele bogatstva bili spremni za borbu. Širenjem uticaja i povećanjem broja članova, FARK je godinama dobijao sve veću podršku ne samo u ruralnim područjima, već i u velikim gradovima u vidu logistike, oružja, opreme i drugih materijala.\nZastava gerilske grupe FARK (foto: wikipedia.org)\nSama organizacija podeljena je na manje taktičke grupe koje po potrebi formiraju veće borbene jedinice, a koje su dalje organizovane u regionalne blokove. Komandna struktura sačinjena je od manje grupe komandanata (tzv. Sekretarijat) i zadužena je za strategiju celokupne organizacije. FARK je tokom istorije svog postojanja koristio razne tehnike borbe protiv kolumbijskih snaga bezbednosti poput napada na policijske stanice i vojna mesta, bombardovanja naftovoda, električnih stubova, mostova i klubova, dok je sa druge strane vršio i atentate na razne političke mete.\nOd njenog nastanka, organizacija je svoje glavne prihode ostvarivala putem nelegalnih radnji poput trgovine i proizvodnje narkotika, „reketiranja” proizvođača marihuane i kokaina, kidnapovanja i iznuđivanja novca. Njihovo tačno brojno stanje i dan danas je nepoznanica, ali se smatra da su 2002. godine imali skoro 20.000 aktivnih boraca. Ipak, usled različitih događaja, taj broj je tokom godina opadao, pa je po izveštajima iz 2016. godine spao na svega šest do sedam hiljada aktivnih boraca i oko 8.500 civila koji pružaju logističku podršku.\nOd sukoba do mira\nFARK i kolumbijske vlasti vodili su aktivnu borbu sa velikim brojem žrtava na obe strane sve do 1985. godine kada su se javili prvi pokušaji sklapanja mira. FARK je sa drugim levo orijentisanim grupama osnovao političku partiju pod nazivom Patriotska unija (Unión Patriótica - UP) kako bi zajedno sa Vladom Kolumbije postigli dogovor o prekidu sukoba. Iako su na izborima 1986. i 1988. godine osvojili veliki broj glasova, nekoliko hiljada članova ove partije zajedno sa tri predsednička kandidata izgubili su svoje živote usled posledica napada od strane desničarskih parlamentarnih grupa, što je na kraju i dovelo do nestanka ove partije sa političke scene 2002. godine i prekida daljih pregovora. No, FARK je za vreme snažnog zamaha UP partije iskoristio taj period da poveća svoje članstvo, regrutujući veliki broj civila.\nNovoizabrani predsednik Kolumbije 2002. godine Álvaro Uribe Vélez, za razliku od svog prethodnika Andrés Pastrana koji je demilitarizovao čitavu zonu u korist pripadnika FARK kako bi se tenzije smanjile, vodio je drugačiju politiku usmerenu ka agresivnoj borbi protiv pobunjenika. Otmica aviona kolumbijskog senatora iste godine prouzrokovala je još veće nemire i doprinela zaoštravanju odnosa i sukoba u godinama koje su usledile.\nIako su odnosi od 2002. godine bili zaoštreni, veća eskalacija sukoba nastala je tek 2008. godine kada su trupe kolumbijske vojske upale u bazu FARK u Ekvadoru i ubili jednog od lidera ove organizacije Luisa Edgara Devia Silvu (Luis Édgar Devia Silva) poznatijeg kao Raúl Reyes. Takođe, iste godine umro je i već pomenuti Manuel Sureshot Marulanda što je sveukupno predstavljalo veliki udar za pobunjenike, a situaciju su dodatno zakomplikovala ubistva koja su se desila tokom 2010. i 2011. godine, kada su ubijeni visokopozicionirani članovi i lideri Mono Jojoy i Alfonso Cano.\nProaktivna politika i odlučnost Kolumbije u borbi protiv gerilaca oslabila je snagu i kapacitete ove organizacije što je rezultiralo početkom novih pregovora 2012. godine. Razgovori između FARK i Vlade Kolumbije započeti su u Oslu, a nastavljeni u Havani. Iako je u međuvremenu (2014. godine) došlo do kratkog prekida mogućeg sporazuma zbog kidnapovanja policijskog službenika, pregovori su ubrzo nastavljeni sve do 2015. godine kada je tadašnji predsednik Kolumbije Juan Manuel Santos predložio potencijalni obostrani prekid vatre. No uprkos tome, pomenuta godina bila je izuzetno turbulentna s obzirom na to da je sukob između ove dve strane nastavljen na nekoliko frontova. Ipak, želja za prekidom vatre je ostala aktuelna, pa je krajem godine odlučeno da će u narednih 6 meseci biti sklopljen finalni sporazum.\nNa osnovu tog dogovora, jedan od vođa FARK Rodrigo Londoño 2016. godine pridružio se predsedniku Santosu u Havani u cilju potpisivanja sporazuma o permanentnom prekidu vatre. Tom činu prisustvovali su mnogi visoki zvaničnici iz drugih zemalja kao i tadašnji generalni sekretar Ujedinjenih nacija Ban Ki-Mun. Sporazumom je potpisano da će pripadnici pobunjeničke organizacije prekinuti napade i predati oružje koje poseduju, a da će zauzvrat dobiti podršku Vlade Kolumbije u vidu socijalne pomoći i reintegracije bivših boraca FARK u društvo, kao i da će im biti zagarantovana bezbednost.\nSporazum je naišao na nekoliko prepreka i bio odbijen nekoliko puta upravo od strane kolumbijske vlade, smatrajući da su kazne za pojedine pripadnike FARK tokom konflikta previše male i blage, a situaciju je dodatno otežavao i neuspeli referendum. Na pitanje „Da li podržavate konačni sporazum o okončanju sukoba i izgradnji stabilnog i trajnog mira?”, 50,22% građana Kolumbije odgovorilo je negativno, dok je 49,78% glasalo za postignuti sporazum. Međutim, mirovni proces (koji je uključivao i demilitarizaciju, odnosno razoružavanje pobunjenika) je nastavljen i uspešno obavljen 2017. godine, a rezultirao je oduzimanjem gotovo 8.000 pušaka i 1,3 miliona metaka i okvira za puške koje su koristili pripadnici FARK.\nRezultati referenduma o prihvatanju potpisanog sporazuma. Crvenom bojom označena su mesta u kojima je stanovništvo većinski odbacilo potpisani sporazum kolumbijske vlade i predstavnika FARK. (foto: wikipedia.org)\nZavršetkom ovog procesa, FARK je ubrzo krenuo u tranziciju ka političkoj partiji s obzirom na to da im je najvažnijim delom potpisanog sporazuma garantovano 10 mesta u kolumbijskom zakonodavnom telu (5 u Predstavničkom domu i 5 u Senatu) do 2026. godine. Ova organizacija je nakon toga prerasla u punu političku partiju koja je od Fuerzas Armadas Revolucionarias de Colombia postala Fuerza Alternativa Revolucionaria del Común, dok su 2021. godine promenili ime u Comunes.\nIako je predsednik Kolumbije Huan Santos (Juan Manuel Santos Calderón) zbog uspešno okončanog konflikta i potpisanog mira između dve zaraćene strane nagrađen Nobelovom nagradom za mir, čini se da novonastale okolnosti nisu značile i zagarantovano, trajno rešenje. Malo pre završetka svog mandata 2018. godine, Santos je u nekoliko navrata javno apelovao i pozvao budućeg predsednika Kolumbije Ivana Dukea (Iván Duque Márquez), da održi postignuti mir i da poštuje odrednice potpisanog sporazuma. Međutim, dolaskom novog predsednika na vlast, situacija u zemlji još jednom je postala nepredvidiva. Ivan Duke je sa svojom partijom još od početka pregovora sa pripadnicima FARK bio za strožije kazne i suđenja. Ovakvom politikom, koju je Duke počeo da sprovodi od samog početka svog mandata, stavljen je veliki znak pitanja na budućnost mira.\nSa druge strane, mir u Kolumbiji je pored agresivne politike novog predsednika, ugrožen i činjenicom da je veliki broj boraca bivše gerilske organizacije odlučio da ne prihvati mir i da se naoruža u cilju nastavka borbe protiv vlasti. Od 2018. godine porastao je broj ubistava i kidnapovanja kako civila tako i visokih zvaničnika i službenika. U prilog tome ide činjenica da je do 2021. godine izvršeno oko 70 masakra od strane novonastalih grupa koje su po svemu sudeći upravo ogranci bivšeg FARK.\nNove disidentske grupe koje su odlučile da se ponovo naoružaju koriste se istim metodama kao i FARK što podrazumeva, ubistva, kidnapovanja, trgovinu narkoticima i iznude. Smatra se da postoji oko 25 disidentskih grupa koje se nalaze na prostoru Kolumbije, od kojih neke po informacijama Vlade ove zemlje imaju i preko 3.000 aktivnih boraca.\nMeđu njima, posebno se izdvajaju dve pobunjeničke grupe - Nacionalna oslobodilačka vojska (Ejército de Liberación Nacional - ELN) i Segunda Marquetalia. One su sastavljene kako od civila, tako i od bivših boraca i komandanata FARK, a u svom arsenalu poseduju veliku količinu naoružanja i vojne opreme, uživajući pri tome i logističku podršku u ruralnim i urbanim delovima Kolumbije. Međutim, nedostatak znanja o organizaciji i tačnom brojnom stanju ovih grupa predstavlja opasnost po stanovništvo i državu jer se ne može proceniti da li su one sposobne za konflikt i da li imaju dovoljno velike kapacitete da izazovu veće ljudske i materijalne gubitke. Tako po tvrdnjama međunarodne zajednice, pre svega Ujedinjenih nacija, pomenute disidentske grupe nemaju dovoljnu snagu da izazovu konflikt ili sukob većih razmera, dok se prema tvrdnjama vlade u Kolumbiji smatra da one ne funkcionišu samostalno, već imaju veliku povezanost sa ostalim grupama i čine pretnju kakvu je predstavljao i sam FARK.\nNo, bezbednosna situacija u ovoj latinoameričkoj zemlji i dalje pokazuje znakove potencijalne eskalacije sukoba. Bivši borci FARK koji su 2020. godine izašli na proteste kako bi tražili veću sigurnost, bolju implementaciju dogovora iz 2016. godine i pravdu za preko 200 ubijenih bivših pripadnika pomenute organizacije u proteklih nekoliko godina, samo su jedan od pokazatelja loše sprovedene politike u periodu od potpisivanja mira do danas. Socijalna i ekonomska reintegracija bivših pobunjenika u društvo i dalje je u zaostatku, a njihova sigurnost svakim danom slabi.\nSandra Ramirez - od FARK do Senata za samo dve godine (foto: colombiareports.com)\nZbog toga mnogi aktuelne sukobe između kolumbijskih snaga bezbednosti i novih disidentskih grupa tumače i kao nastavak borbe protiv nekadašnje organizacije FARK. Sa druge strane, iako na prvi pogled nove pobunjeničke grupe izgledaju neorganizovano i malo, one mogu predstavljati ozbiljan bezbednosni problem i dovesti Kolumbiju u stanje ponovnog sukoba velikih razmera. Aktivno učešće bivših boraca FARK u zakonodavnom telu Kolumbije i borba za mir i bezbednost, čemu u prilog ide i izbor Sandre Ramirez kao drugog potpredsednika Senata u Kolumbiji jula 2020. godine, predstavlja možda i poslednju prepreku izbijanju većih sukoba.\nPolitika mira i saradnja između bivših pobunjenika poput Sandre Ramirez i predstavnika vlasti u Kolumbiji, posebno sadašnjeg predsednika Ivana Dukea, jedino je rešenje koje može doprineti poboljšanju odnosa dve sukobljene strane i smanjenju uticaja novih disidentskih grupa.


Nova ekspozitura NLB banke na Vračaru – Bankar.rs\nHome/BANKE/DOMAĆE BANKE/Nova ekspozitura NLB banke na Vračaru\nNLB Banka u Beogradu danas je otvorila novu ekspozituru, u Krušedolskoj ulici broj 3 na Vračaru u Beogradu.\nU novom prostoru, NLB Banka će građanima i privredi omogućiti korišćenje proizvoda i usluga u skladu sa najvišim standardima bankarske industrije.\nČlan Izvršnog odbora NLB Banke zadužen za biznis segment Vlastimir Vuković rekao je da je Beograd “najveće i najsofisticiranije” tržište u Srbiji i da se NLB Banka trudi da u okviru svoje ponude omogući “maksimalni komfor u obavljanju bankarskih transakcija”.\n“Cilj nam je da podržimo građane i privredu u svim njihovim životnim i poslovnim planovima. Otvarajući ekspozituru na Vračaru po najsavrmenijim standardima bnakarskog poslovnja, činimo iskorak u tom pravcu. Građanima su u NLB Banci pod konkurentnim uslovima na raspolaganju gotovinski i krediti za refinansiranje, a svakako bih pomenuo i našu ponudu stambenih kredita”, istakao je Vuković.\nGovoreći o “podršci privredi”, on je rekao da se NLB banka trudi da bude istinski partner privrednicima, da im pruži što bolju uslugu i što bolje uslove ne samo za finansiranje i devizne kurseve, već i za domaći i međunarodni platni promet i druge bankarske usluge.\nVuković je izrazio zadovoljstvo rezultatima koje je NLB Banka Beograd, kao i cela NLB Grupa, postigla u prethodnom periodu.\n“NLB Banka Beograd je tokom 2017. godine je ostvarila profit od 3,8 miliona evra i odobrila građanima i privredi kredite u iznosu od preko 220 miliona evra. Trend rasta je nastavila i u prvom delu 2018. godine, tokom kojeg je zabeležila profit od 1.5 miliona evra. Tokom prva tri meseca ove godine, investirali smo preko 60 miliona evra u finansiranje građana i privrede, 22 odsto više nego u istom periodu prošle godine. Posebno značajan rast smo ostvarili u agro segmentu, u kome smo dostigli tržišno učešće od 11 odsto i još jednom se svrstali među vodeće banke u domenu saradnje sa poljoprivrednicima. Istovremeno, ostvarili smo i rast depozita od 25 odsto, što potvrđuje ojačano poverenje naših klijenata“ istakao je Vuković.\nNLB BANKA Srbija Beograd\nUspešno ugovoreno 56,5 miliona evra iz pretpristupnih fondova EU\nRaspisana poternica za Kneževićem: Sa IBM na račune povezanih firmi preneli 17 miliona?\nPregled štampe – utorak 05.02.2019.\nKina optužuje SAD da joj blokira industrijski razvoj


Prva liga Srbije – Kruševac PRESS\nPRVA LIGA SRBIJE: Bežanija prvi rival “gumarima”\nPrvi protivnik fudbalerima Trajala u novoj sezoni Prve lige Srbije biće ekipa Bežanije. U 2. kolu Trajal gostuje u Dobanovcima a u 3. kolu dočekuje RFK Grafičar. Takmičenje u Prvoj ligi Srbije počinje 3. avgusta a kompletan arspored možete…\nFudbaleri Trajala su minimalnim rezultatom savladali Slobodu u Užicu i pobegli iz zone ispadanja. Treću pobedu "gumarima" u prvenstvu Prve lige Srbije doneo je Milisavljević snažnim šutem iz daljine u 36. minutu utakmice. Trajal nakon 12.…\nFudbaleri Trajala pretrpeli su i drugi poraz u Prvoj ligi Srbiji. U utakmici 2. kola poraženi su na Gradskom stadionu u Kruševcu sa 2:0 od Budućnosti iz Dobanovaca. Trajal je, trenutno, poslednji na tabeli a u narednom kolu ponovo gostuje u…\nS. Milenković\t 09.08.2018. 0\nNa konferenciji za novinare FK Trajal je predstavio igrače koji su u klub stigli u prelaznom roku. Novajlije u crno-žutom dresu su golman Stefan Stojanović (došao iz Jagodine), defanzivac Nikola Radmanovac (Napredak), igrači sredine terena…\nS. Milenković\t 27.05.2016. 0\nPosle samo godinu dana fudbaleri Napretka su izborili povratak u Super ligu ostavivši pratioce daleko iza sebe, a utakmica sa Bežanijom, u nedelju, u 17 sati na Gradskom stadionu, je prilika da se proslavi veliki uspeh. Poput igrača Crvene…\nJ. Marković\t 25.05.2016. 0\nU pretposlednjem kolu Prve lige Srbije fudbaleri Napretka danas igraju sa ekipom BSK u Borči, na stadionu Vizelj Park. Napredak je odavno obezbedio plasman u Super ligu dok je BSK u sredini tabele, daleko od zone ispadanja. Utakmica nema…\nJ. Marković\t 23.11.2015. 0\nŠestom uzastopnom pobedom fudbaleri Napretka su osigurali prvo mesto na kraju jesenje polusezone, dok odbojkaši Napretka 037 ubedljivo vode u prvenstvu Druge lige Zapad. Fudbaleri Napretka su golovima Damnjanovića i Beljića pobedili…