Foto: Tanjug/Dragan Kujundžić, Tanjug/ Tamino Petelinšek, Tanjug/ Zoran Stanić, Predsedništvo Srbije, Shutterstock / RAS Srbija\nSvi oni će se, na ovaj ili onaj način baviti ovim regionom, a neki od njih specijalno i kosovskim problemom, što bi moglo da mogla da sugeriše dve stvari - ili su Balkan pa i Srbija postali veoma važni pa je neophodno na tim prostorima imati nekoga od poverenja, ili je došlo vreme za "podvlačenje crte" i rešavanja višedecenijskog (kosovskog) problema.\nOvo su potezi što američke, što evropske diplomatije, ali i pojedinih zemalja koji bi mogli da posvedoče da je ovdašnji region, a pitanje Kosova možda i više od problematične BiH, među važnim stvarima koje što hitnije treba rešavati, ali i da svi žele deo zasluga u tim rešenjima.\nKac posle sastanka Vučića i Granela: Rešenje treba da ima podršku svih partnera, pa i Nemačke\nKoji god da je razlog, suština je da Zapadni Balkan, izgleda, probleme sam ne može da reši i da mu trebaju "mentori", "vodiči" ili "posrednici". To su odavno shvatili i u međunarodnoj zajednici i Evropskoj uniji, koja i dalje formalni posrednik u dijalogu Beograda i Prištine.\nMeđutim, ako se uzme u obzir njegov (ne)uspeh, i to što gotovo godinu dana nije održan nijedan jedini razgovor, a sve češći tonovi sugerišu da odlazeća šefica EU diplomatije Federika Mogerini nije uradila dobar posao, ne treba da čudi uključivanje SAD u čitav proces.\nAmerika je to najpre uradila samo "ohrabrujući" Beograd i Prištinu da pronađu rešenje kosovskog problema a onda se, posle nekog vremena, i nešto direktnije umešala tako što je imenovala Metjua Palmera za izaslanika za Zapadni Balkan, a potom i Ričarda Grenela, ambasadora SAD u Nemačkoj, za specijalnog izaslanika predsednika SAD za dijalog Beograda i Prištine.\nOvo bi se moglo protumačiti kao korak ka "ispunjenju želje" američkog predsednika Donalda Trampa da Beograd i Priština postignu dogovor i pravno obavezujući sporazum, o čemu je pisao u pismima srpskom i kosovskom predsedniku Aleksandru Vučiću i Hašimu Tačiju.\nIpak, treba imati u vidu da se predsednički izbori u Americi bliže, pa jedan deo što ovdašnje što međunarodne javnosti pojačano interesovanje za Balkan i "kosovski čvor" od strane SAD tumače i kao sredstvom da se, rešavajući ovdašnji problem, poentira na tamošnjim izborima.\nTakođe, ono o čemu se dosta govori u poslednje vreme jeste da bi i sama EU eventualno mogla da imenuje osobu koja će se baviti upravo rešavanjem problema između Beograda i Prištine, što je do sada bio posao šefa diplomatije Unije.\nU proteklih mesec i po dana iz SAD su stigle dve zanimljive vesti: najpre da je Metju Palmer imenovan za specijalnog izaslanika Stejt departmenta za zapadni Balkan, a nedugo zatim i Ričard Grenel za specijalnog izaslanika za pregovore Beograda i Prištine.\nPošto su se ova dva imenovanja desila u razmaku od gotovo desetak dana, mnogima nije bilo jasno o čemu se radi. Zašto Grenel, kada već postoji Palmer?\nTim pre što je Palmer vrlo dobar poznavalac regiona, i što se njima i do sada bavio pri Stejt departmentu. Zato su mnogi njegovo imenovanje protumačili kao dobar znak i pokušaj SAD da se izbore sa tenzijama između Beograda i Prištine.\nPalmer je devedesetih godina prošlog veka radio u Ambasadi SAD u Beogradu, a i kasnije je, tokom diplomatske karijere, u više navrata bio angažovan na pitanjima koja se odnose na ovaj region. Takođe, pri Stejt departmentu bio je zadužen za Srbiju i Crnu Goru, a pratio je i mirovnu konferenciju u Rambujeu.\nBio je i savetnik predsednika Džordža Buša u pitanjima nacionalne bezbednosti, pa ponovo kao savetnik u ambasadi SAD u Srbiji, a svojevremeno je bio direktor Kancelarije za južnu i centralnu Evropu.\nSa druge strane, za Grenela se ne može reći da je tako dobar poznavalac ovdašnjih prilika, ali ga to nije sprečilo da odmah nakon imenovanja, koje još nije prošlo Senat, dođe i do Prištine i do Beograda. Njega je na ovo mesto posatavio predsednik SAD, pa je jedno od tumačenja u vezi sa tim imenovanjem da posoji sukob na relaciji Bela kuća - Stejt department.\nInače, važi za Trampovog čoveka od poverenja i nekoga ko završava poslove. Trenutno je američki ambasador u Nemačkoj, pa čuju i tumačenja da bi mogao da bude taj koji će Nemačku pokušati da ubedi da prihvati razgraničenje kao moguće rešenje kosovskog problema.\nSa druge strane, nije nepoznanica da on u Nemačkoj nije omiljeni "lik", gde je imao nekoliko diplomatskih ispada, a spekulisalo se i da je zbog svojih izjava o podršci jačanju desnice i "mešanja u unutrašnju politiku" mogao da bude proglašen personom "non grata".\nOsim Amerike, koja je očito vrlo zainteresovana za rešenje problema na obvdašnjim prostorima, promene dolaze i u samoj EU. Razlog tome je što su se redovni izbori za Evropski parlament desili, i što će uskoro biti izabrana nova Evropska komisija.\nU tom smislu, odlazeću šeficu EU diplomatije, koja je inače bila posrednik u dijalogu Beograda i Prištine, zameniće španski šef diplomatije Žosep Borel, Katalonac koji pak nije "ljubitelj" bilo kakvog otcepljenja. Vest o tome da će on zameniti Mogerinijevu, dočekana je sa srpske strane u pozitivnom tonu, dok su prištinski političari negodovali, imajući u vidu da dolazi iz zemlje koja nije priznala kosovsku nezavisnost.\nMeđutim, ono što bi moglo da se desi u perspektivi jeste da se dijalogom Beograda i Prištine ne bavi on, kao što je do sada to činila Mogerinijeva, već da na tu funkciju bide imenovana osoba kojoj će samo dijalog biti posao, što bi moglo da posvedoči o važnosti da se ovaj posao privede kraju i za samu EU.\nTakođe, za sada je u domenu spekulacija da je za taj posao zainteresovan zvanični Berlin, pa ne bi bilo uznenađenje da se neki Nemac nađe na ovoj funkciji.\nŽosep Borel u Srbiji\nUporedo sa tim, spekuliše se da i Rusija ne želi da bude izopštena iz cele priča i da bi i ona mogla da imenuje svog "specijalca" za ovdašnje prostore. Za sada, ova informaicja je bez potvrde.\nSlučajno ili namerno, još jedna od zamimljivosti jeste da se predsednik Srbije Aleksandar Vučić danas sastao sa specijalnim izlasanikom Ministarstva spoljnih poslova Kraljevine Norveške za Zapadni Balkan Arneom Bjornstadom. Zanimljivo je da je Bjonstard do skoro bio ambasador svoje zemlje u Srbiji, kome ovdašnje prilike nisu nepoznanica, naprotiv.\nDa li su sve ovo slučajnosti, pojačano interesovanje, ili je pak reč o "redovnim aktivnostima"?\nKako za "Blic" objašnjava Igor Novaković iz Centra za međunarodne i bezbednosne poslove (ISAC Fond), među zemljama Kvinte nema saglasnosti oko Kosova.\n- Neslaganja postoje i na relaciji EU-SAD, ali i među zemljama Unije - kaže on.\nKako kaže, dijalog Beograda i Prištine je prema odluci UN poveren Evropskoj uniji i male su šanse da se izmesti negde drugde. Kaže i da, kakav god ishod bude bio, odluka će morati da bude potvrđena u UN.\n- Stvar je kompleksna, neće ići ni lako ni brzo, i Borel je toga svestan - priča Novaković.\nPrema njegovom sudu, to što bi Borel imenovao osobu koja bi se bavila samo dijalogom uopšte ne bi bila loša stvar, naprotiv, jer bi taj posao radio neko na dnevnom nivou. Takvih zahteva je, kaže, bilo i ranije.\n- Od prošle godine imali smo situaciju da je podela počela da figurira kao moguće rešenje, pa samo na tu akciju, imali reakciju, a ona je sve ovo što se dešava nakon toga - navodi on.\nIpak, kako kaže, ništa od svih ovih stvari ne treba tumačiti kao nešto vanredno, osim imenovanja Grenela koja je jedino neuobičajena.\n- Spekuliše se da bi Bela kuća možda na ovaj način mogla da obezbedni pobedu za Trampa, mada je i to pitanje - navodi on.\nTakođe, kaže i da kada je reč o Moskvi, ona se neće uključiti dok ne proceni da će joj to biti od koristi.\nZAMENA ZA PICULU Nemac Romeo Franc imenovan za predsednika Delegacije Evropskog parlamenta za BIH i Kosovo\nAko Vrhovni sud tzv. Kosova ne ospori odluke Izbornog panela za žalbe i prigovore da ne prihvati glasove iz Srbije, šest poslanika će pripasti koaliciji NISMA-AKR-PD, objavila je Gazeta Ekspres.


Djoković, Federer, Nadal i Rubljov medju dobitnicima ATP nagrada\nBeta 21. decembra 2020. 20:50\nTeniseri Novak Djoković, Rodžer Federer, Rafael Nadal i Andrej Rubljov su medju dobitnicima godišnjih nagrada ATP-a.\nDjoković je završio godinu na prvom mestu, rekordni šesti put u poslednjih deset godina, posle sjajne godine u kojoj je osvojio četiri titule. Djoković je pobedio na prvih 26 mečeva u sezoni, osvojivši istorijski osmi trofej na Australijan openu, a podigao je trofeje i u Dubaiju, Sinsinatiju i Rimu. Takodje, bio je vicešampion Rolan Garosa i stigao je do polufinala Završnog mastersa“, naveo je ATP.\n„Sa 33 godine, šest meseci i 16 dana, Djoković je postavio rekord kao najstariji igrač koji je godinu završio kao broj 1. Djoković se takodje izjednačio sa svojim herojem iz detinjstva, Amerikancem Pitom Samprasom, koji je šest puta godinu završavao na prvom mestu“, dodaje se.\nFederera su navijači ponovo, 18. godinu zaredom, izabrali za omiljenog tenisera, dok je Nadal treću godinu zaredom, a četvrti put ukupno, dobio nagradu za fer-plej „Stefan Edberg“. Kandidati za nagradu „Stefan Edberg“ bili su i Džon Milman, Dominik Tim i Dijego Švarcman.\nRus Andrej Rubljov je igrač koji je najviše napredovao u 2020. godini. On je sa 23. „skočio“ na osmo mesto na ATP listi, osvojivši na tom putu pet titula, više nego bilo koji drugi igrač na ATP turu.\nNovajlija godine je 17-godišnji Španac Karlos Alkaras, povratnik godine je Vašek Pospišil, dok je Francis Tijafo dobitnik nagrade za humanitarca godine „Artur Eš“.


FBiH razmišlja o povećanju PDV, analitičari se ne slažu (SETimes.com)\nFBiH razmišlja o povećanju PDV, analitičari se ne slažu 10/04/2012\nFinansijska kriza, pogoršana lošim upravljanjem budžetom i ogromnim troškovima za preveliku administraciju donosi BiH godišnji budžetski deficit od 500 miliona evra od 2009. godine. Anes Alić za Southeast European Times iz Sarajeva -- 10.4.2012. BiH bi mogla da poveća PDV sa 17% na 25%, mada je sarajevska kompanija KLAS ukazala da se to povećanje ne odnosi na osnovne namirnice. [Anes Alić/SETimes]\nReagujući na tekuću ekonomsku krizu, Federacija Bosne i Hercegovine (FBiH) razmišlja o povećanju poreza na dodatu vrednost (VAT) sa 17% na 25% -- korak za koji analitičari i biznismeni kažu da je nepotreban i da će se negativno odraziti na tržište. Dok vlasti u FBiH najavljuju moguće povećanje PDV, Republika Srpska (RS) ne komentariše, mada je i njen budžet kritičan. Prema banjalučkom ekonomisti Damiru Miljeviću, ogromna administracija BiH i troškovi održavanja državne vlade i dve odvojene entitetske vlade vode zemlju u bankrotstvo. „Naša zemlja ima 180 ministara. Mnogo razvijenije zemlje, poput Nemačke, ne bi mogle finansijski da snose takve administrativne troškove“, rekao je Miljević za SETimes. „Sa budžetskim deficitom na svim nivoima, vlasti bi se radije dodatno zakopavale pozajmljivanjem, nego sprovele reforme kojima bi se pokrili troškovi.“ BiH troši oko 13 odsto svog BDP-a -- otprilike 1,6 milijardi evra godišnje -- da bi održala svoju administraciju. Prema Miljevićevim rečima, kada bi vlasti smanjile troškove za 10%, kao što su obećale MMF-u 2009, vlada bi uštedela 420 miliona evra godišnje. Zvaničnici BiH trenutno pregovaraju sa MMF-om o preispitivanju postojećeg stend-baj aranžmana. Ako pregovori ne budu uspešni, veći PDV predstavljaće jedinu alternativu za punjenje budžetskih rupa. PDV je porez na profit od proizvoda -- razlika između troškova proizvodnje artikla i cene po kojoj se prodaje. Prikuplja se svaki put kada firma u lancu snabdevanja kupi ili proizvede proizvod i preproda ga. MMF se 2009. godine složio da da zemlji kredit od 1,2 milijarde evra. Prema tom sporazumu, BiH će vratiti 400 miliona evra do 2014 -- krajnjeg roka koji vlasti sada žele da produže. Ako se MMF složi da reprogramira dug, postaviće dodatne uslove BiH da smanji javnu potrošnju i administraciju. Povećanje PDV posmatra se kao najlakši izlaz, ali nije i najbolji, kaže Miljević. On tvrdi da bi takva mera usporila ekonomski rast i ugrozila životni standard. „S obzirom da skoro 50% građana BiH živi na ivici siromaštva, povećanje PDV-a bi ih gurnulo ispod te granice. Cene bi se povećale, dok bi se privatna potrošnja smanjila. U ovom trenutku smanjenje privatne potrošnje može da dovede do ozbiljne ekonomske krize“, rekao je on. Posle tri godine političkih pregovora i pod pritiskom međunarodnih organizacija, BiH je 2005. godine uvela sistem PDV-a i bila jedna od poslednjih zemalja u Evropi koje su to učinile. Poreski prihodi povećali su entitetske budžete i državni budžet, a u prve tri godine BiH je prikupila milijardu evra više nego što se očekivalo. Međutim, umesto da koriste te prihode za kapitalne investicije, vlasti su pomogle svoje administracije i kupile socijalni mir, kaže Miljević. „Plate i beneficije za administraciju skočile su 300% u tom periodu, a da bi se zadovoljili građani povećana je socijalna pomoć za ratne veterane. Sada kada novca nema vlasti se suočavaju sa [mogućim] socijalnim nemirima.“ Ismet Bajramović, predsednik Saveza samostalnih sindikata BiH rekao je za SETimes da njegova organizacija neće stati iza povećanja PDV, jer bi to značilo nova otpuštanja. „Naš sindikat i vlada potpisali su sporazum o smanjenju PDV kako bi se poboljšali životni uslovi radnika, od kojih mnogi žive u siromaštvu. Sada oni žele da prekrše taj sporazum, zbog svoje nerazumne potrošnje“, rekao je Bajramović. Da bi se sprečilo ukupno povećanje cena, neki uticajni biznismeni predložili su diferencijalnu stopu PDV. Irmela Cero, portparolka sarajevske kompanije KLAS, glavnog proizvođača proizvoda od žitarica u gradu, rekla je za SETimes da je KLAS predložio vladi smanjenje PDV na osnovne proizvode i povećanje PDV na luksuzne artikle. Slični tekstoviLoading\n„Ne samo da bi to poboljšalo životni standard, nego bi podstaklo i potrošnju na lokalne proizvode i lokalnu ekonomiju“, rekla je Cero. Prema lokalnim i međunarodnim ekspertima, uključujući Miljevića, ovaj predlog nije održiv, jer BIH nema operativni kapacitet za bavljenje diferencijalnim poreskim stopama, pa bi se otvorio prostor za velike prevare. Početkom marta hrvatska vlada je povećala PDV zemlje sa 23% na 25%, što je odmah dovelo do povećanja cena. Od tada Hrvati posećuju BiH da bi se snabdeli namirnicama, uglavnom hranom i benzinom, jer su cene tamo niže. PDV u BiH, koji iznosi 17%, najniži je u regionu i to je argument koji vlasti koriste da bi opravdale povećanje. Pa opet, građani BiH imaju najmanje prihode u regionu, od kojih više od 65% ode na osnovne namirnice. Ovaj tekst naručio je SETimes.com.


Gde god nađeš zgodno mesto ti kauč „posadi“\nPočetak/Društvo/Gde god nađeš zgodno mesto ti kauč „posadi“\nDolazak proleća mnogi stanovnici Niša koriste za veliko čišćenje stanova, ali je na žalost, neko od naših sugradjana došao na ideju da se starog kauča oslobodi ostavivši ga tik pored Bulevara Medijana, naspram stambenih zgrada sa socijalnim stanovima.\nKauč na zelenoj površini pored trotoara predstavlja vrlo ružnu sliku u jednom od novijih i uređenijih delova grada, međutim za nju niko ne bi mogao da okrivi radnike „Mediane“ već isključivo onog ko je kauč ostavio.\nOsim što ruže grad, Nišlije koji se ovako odnose prema okolini u kojoj žive veoma skupo koštaju sve.\nU proteklih osam godina za čićenje divljih deponija iz budžeta grada utrošeno je više od 50 miliona dinara. Za tu namenu ove godine biće izdvojeno pet miliona dinara, a taj novac sigurno bi mogao mnogo pametnije da bude iskorišćen.\ndeponija kabasti otpad kauč\nDržavna sekretarka Ministarstva za zaštitu životne sredine posetila Gradsku opštinu Medijana


Milion dolara za širenje klimatskog skepticizma - Klima101 Milion dolara za širenje klimatskog skepticizma - Klima101\nNakon što je u oktobru 2019. kompanija Murray Energy bankrotirala, uvid u njihove finansije otkrio je nešto zanimljivo\n24/01/2020 autorka: Milica Simonović\nNakon što je u oktobru prošle godine podnela zahtev za bankrot, najveća privatna američka rudarska kompanija, Murray Energy, bila je primorana da javno objavi finansijsku dokumentaciju koja je otkrila skriveni uticaj ove kompanije na propagandu negiranja važnosti i posledica koje donose klimatske promene.\nNaime, osnivač i doskorašnji izvršni direktor Robert E. Mari, pored toga što je sebi dodelio godišnju platu od 14 miliona dolara, dok je kompanija strmoglavo išla ka bankrotu, izdvojio je i skoro milion dolara za podsticanje i širenje kvazinaučnih tvrdnji da je antropogeni uticaj na promenu klime beznačajan.\nSvetu je već poznata Trampova politika vezana za klimatske promene, što ilustruje i njegovo ovonedeljno obraćanje na Svetskom ekonomskom forumu u Davosu, gde je klimatske aktiviste nazvao „naslednicima starih gatara’’ i pozvao prisutne da ne prihvataju „apokaliptička predviđanja’’, rekavši da će Amerika nastaviti da brani svoju privredu.\nJedna od grupa kojima je Marijeva kompanija uplaćivala novac je oformljena 2018, pod nazivom Government Accountability & Oversight (GAO). Ukupno 300 000 dolara uplaćeno je ovoj grupi koja se suprostavlja organizacijama koje se protive ekološki neprijateljskoj administraciji Donalda Trampa, tvrdeći da je „lobi globalnog zagrevanja otišao predaleko’’.\nDodatnih 200 000 dolara uplaćeno je akademskoj grupi, Competitive Enterprise Institute, koja se i dalje drži uverenja da naučno nije dokazano da je ljudska delatnost glavni uzročnik povećanja emisije gasova sa efektom staklene bašte. Heartland Institut je adresa na koju je stiglo 130 000 dolara, a koji je sponzorisao klimatske skeptike da govore na konferenciji Ujedninjenih nacija o klimatskim promenama.\nSve je počelo sa američkom multinacionalnom naftnom i gasnom kompanijom Exxon Mobil, koja je najveća rafinerija u svetu i direktni naslednik Rokfelerove Standard Oil kompanije. U internom izveštaju kompanije koji je sproveo zaposleni istraživač Džejms Blek 1978, navodi se da udvostručavanje koncetracije atmosferskog ugljen-dioksida može da dovede do povećanja srednje globalne temperature za 1 do 3 °C.\nKao što je to bio slučaj sa kompanijom Roberta Marija, ostvaruje se saradnja i finansiraju se organizacije i grupe koje će, kvazinaučnim istraživanjima i tvrdnjama koje nisu potkrepljene činjenicama, oblikovati mišljenje javnosti i stvarati jednu iskrivljeni sliku realnosti. U toj slici sagorevanje fosilnih goriva nije odgovorno za povećanje temperature, a i da jeste, to nije toliko strašno kao što to predstavljaju „naslednici starih gatara’’, kako bi to rekao američki predsednik.


Na kraju septembra: Državni dug iznosio 3,39 milijardi eura - preduzetnica.me\nPočetna»Kolumne»Biznis i Ekonomija»Na kraju septembra: Državni dug iznosio 3,39 milijardi eura\nU odnosu na kraj septembra prošle godine, dug je uvećan za 533 miliona eura, u odnosu na 31. decembar 2019. godine smanjen je za 48 miliona, u odnosu na kraj marta uvećan je za 317 miliona, dok je u odnosu na kraj juna smanjen za četiri miliona.\n“Spoljni dug je iznosio 3,09 milijardi eura, odnosno 67,06 odsto BDP-a, dok je unutrašnji bio 570,5 miliona eura, odnosno 12,38 odsto BDP-a. Depoziti na kraju trećeg kvartala iznosili su 271,8 miliona eura, uključujući 38,45 hiljada unci zlata, ili 5,9 odsto BDP-a”, piše u dokumentu koji je objavljen juče na sajtu ministarstva.\nIz Ministarstva finansija su kazali da su u trećem kvartalu zaključeni kreditni aranžmani sa ino i domaćim kreditorima.\nBudući ministar finansija i socijalnog staranja, Milojko Spajić je izjavio da se nada da će budžet usvojiti do kraja godine.\nPrethodni PostAgencija za stanovanje obnavlja fasade u Staroj varoši\nSljedeći Post PKCG: Trgovcima nekretnina biće potrebna licenca


Ranđelović pod okriljem "Tin Dram Mjuzika" i "Maskoma"\nRanđelović pod okriljem „Tin Dram Mjuzika“ i „Maskoma“\nTanjug 21. jula 2021. 12:31\nBEOGRAD – Kompanija “Tin Dram Mjuzik“ potpisala je generalni izdavački ugovor za sva izdanja kompozitora primenjene i filmske muzike Aleksandra Ranđelovića, čime će štititi prava ovog autora globalno, dok će kompanija „Maskom“ saradnju sa njim nastaviti na digitalnoj distribuciji muzike za nastavak filma “Južni vetar“, saopšteno je danas iz “Maskoma“.\n“Imali smo odličnu saradnju što se tiče mojih izdanja, tako da je ovo bio logičan sledeći korak. Raduje me i to što je moja muzika u sigurnim rukama“, izjavio je Ranđelović ovim povodom.\nRanđelović je poznat po muzici koju je radio za televizijske serije i filmove poput “Senki nad Balkanom”, “Južnog vetra”, “Sumnjivih lica”, “Twice Upon a Time”, “Travelator” i “Sveti Georgije ubiva aždahu”, a komponovao je i za film “Nečista krv”, čija se premijera očekuje u predstojećoj sezoni.\nDobitnik je nekoliko nagrada za muziku u Srbiji i inostranstvu, a bio je i dugogodišnji saradnik i asistent Gorana Bregovića.\nU Adligatu otvorena izložba „Egipat očima srpskog…\nPremijera filma „Vesti“ 12. avgusta na festivalu…


Porošenko preti NATO paktom: Rusija će platiti visoku cenu! (VIDEO)\nIzvor: SrbijaDanas.com, 16.Okt.2018, 08:12\nUkrajinski predsednik Petro Porošenko je na vojnim vežbama "Vedro nebo 2018" izjavio da će "Rusija platiti visoku cenu" optužujući je za vazdušne napade na Ukrajinu.\nUkrajinski predsednik Petro Porošenko je na vojnim vežbama "Vedro nebo 2018" izjavio da će "Rusija platiti visoku cenu" optužujući je za vazdušne napade na Ukrajinu.\n- Zajedničke vežbe sa zemljama-članicama NATO-a "Vedro nebo >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << 2018" potrebne su da bi se pokazalo da će cena koju će Rusija platiti za upotrebu vazdušnih snaga za napad na Ukrajinu, biti veoma visoka. Mi se borimo za slobodu, borimo se za demokratiju. Mi veoma cenimo solidan i pouzdan stav koji naši partneri iz Sjedinjenih Američkih Država i NATO-a pokazuju. Ne pitamo Rusiju šta da radimo na našoj zemlji - napisao je Porošenko na svom nalogu na Fejsbuku, ali nije precizirao gde će se tačno vršiti "vazdušni napadi".\nUz video-snimak priložen uz ovu poruku Porošenko je izjavio da ukrajinski vojnici mogu "mnogo toga da nauče vojnike NATO-a".\n- Mi mnogo učimo od NATO-a i NATO mnogo uči od ukrajinskih vojnika koji se bore u uslovima ruskog hibridnog rata - napisao je ukrajinski predsednik.\nVazduhoplovne vežbe "Vedro nebo 2018" održavaju se na teritoriji Ukrajine od 8. do 19. oktobra. Osim ukrajinske avijacije u vežbama učestvuju članice NATO-a: Belgija, Velika Britanija, Danska, Estonija, Holandija, Poljska, Rumunija i SAD.\nTokom vežbi ukrajinski lider već je davao zvučne izjave. Konkretno, Porošenko je naredio da se u Donbasu otvrara vatra "kako bi se spasili živote ljudi".\nOdnosi Moskve i Kijeva pogoršali su se nakon državnog prevrata u Ukrajini, povratka Krima u sastav Rusije i početka ustanka u Donbasu. U januaru 2015. godine Vrhovna rada donela je izjavu u kojoj se Rusija naziva "državom-agresorom".\nUkrajinski predsednik Petro Porošenko je na vojnim vežbama „Vedro nebo 2018“ izjavio da će "Rusija platiti visoku cenu" optužujući je za vazdušne napade na Ukrajinu...- Zajedničke vežbe sa zemljama-članicama NATO-a ’Vedro nebo 2018‘ potrebne su da bi se pokazalo da će cena koju...


Komersant: O konačnom obrtu srpske spoljne politike suditi posle izbora nove vlade - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Komersant: O konačnom obrtu srpske spoljne politike suditi posle izbora nove vlade\n1Piše: Beta 11. septembra 2020. 12.44\nList navodi je Srbija otkazala učešće u zajedničkim vojnim vežbama sa Rusijom i Belorusijom, koje su počele u Belorusiji 10. septembra.\nTo se dogodilo u atmosferi kampanje u kojoj su srpski mediji i ekspertski krugovi govorili o preorijentaciji Srbije na Zapad, pre svega SAD, piše list i dodaje da informisani izvori u Beogradu pretpostavljaju da će se to videti na osnovu sastava buduće Vlade Srbije.\nKomersant navodi da je odluka Beograda da ne učestvuje u vojnim vežbama bila „neočekivana“, i da je Ministarstvo odbrane Belorusije saopštilo da nije dobilo nikakvo zvanično obaveštenje o tome.\nList podseća da ni NATO nije imalo planirane vežbe sa Srbijom, a da su u EU izjavili da nemaju nikakve veze sa vojnim vežbama.\nKomersant navodi da je je odluka Beograda bila još više neočekivana jer je Srbija prethodnih godina učestvovala u vežbama „Slovensko bratstvo“, i da ih je 2016. i 2019. godine organizovala na svojoj teritoriji.\n„Međutim, krajem prošle nedelje predsednik Aleksandar Vučić je u Vašingtonu potpisao sporazum o ekonomskoj normalizaciji sa Prištinom. Formalno, Beograd i Priština su se dogovorili da normalizuju ekonomske odnose, ali to može imati ozbiljne geopolitičke posledice“, piše list.\nKomersant navodi, pozivajući se na izvore u ruskim državnim strukturama, da je Rusija još u junu upozorila predsednika Srbije o „kamenju spoticanja“ u tom sporazumu, „Beograd nije obavestio Moskvu o celom nizu tačaka koje su u njega ušle“, piše dnevnik.\n„Štaviše, poslednjih dana je ceo niz srpskih provladinih medija raširio kampanju u korist preorijentacije politike Srbije na Zapad, pre svega SAD“, piše list i dodaje da je formalni povod bio post portparolke ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marije Zaharove na društvenim mrežama o susretu Vučića i američkog predsednika Donalda Trampa.\nDnevnik dodaje da iako je Moskva dala objašnjenje da je post „nepravilno shvaćen“, antiruska kampanja u Srbiji postajala sve jača.\n„Odnosi Srbije i Rusije više nisu takvi kakvi su bili dve ili tri godine ranije, a zapadni partneri podsećaju srpskog predsedenika da je došlo vreme da ispunjava data obećanja, pre svega o Kosovu“, piše list.\nRusija, SAD, Sporazum u Vašingtonu, SrbijaMoskva\nKomersant: Poseta Lavrova Balkanu sračunata na očuvanje ruskog uticaja\n11. septembra 2020. u 18.27\nAl ce se neki rusofili razocarati ako je ovo istina.


05:04: PM petak 23 oktobra, 2020\nPosted on 22. januara 2020. at 29. januara 2020. by Ist Media\nBOR, (IST Media) Gradonačelnik Bora Aleksandar Milikić rekao je da su dozvole za izgradnju mini-hidroelektrana (MHE) na Zlotskoj reci istekle, i da će na teritoriji grada Bora biti zabranjena njihova izgradnja.\nGrađani Bora piju vodu iz Zlotske reke, iz te reke se napaja Borsko jezero koje je potrebno industriju grada, i zbog toga he naš interes da stanemo na stranu sugrađana koji smatraju da to nije dobro za grad Bor, rekao je danas Milikić za Ist Media.\nOn je naznačio da je Gradsko veće Bora donelo Odluku o sprovođenju javne rasprave o Nacrtu Odluke o izradi izmena i dopuna Prostornog plana opštine Bor.\nObjasnio je da se izmene i dopune Prostornog plana donose kako bi se sprečila izgradnja MHE na teritoriji grada Bora, i u vezi sa tim, javna rasprava će biti sprovedena od 26. januara do 3. februara.\nPoslednjih nekoliko nedelja učestali su protesti meštana sela koja se protežu duž Zlotske reke, koji traže zaustavljanje gradnje.\nZa STARE dugove NOVO zaduženje Toplane


Narodno pozorište: Nova sezona pozorišta od 1. oktobra - MediaSfera\nKako se prenosila pošta: glasonoše, pismonoše i kuriri\nNjujork tajms o vijetnamskim radnicima u Linglongu\nAna Popović sa svojim bendom ponovo nastupa u Beogradu\nSaopštenje za javnost povodom dima iz Narodnog pozorišta u Beogradu\nIzdvajamo iz muzičkog programa Kulturnog centra u Beogradu\nManojlović: Način ukidanja uredbe je prevara, vraćaju Rio Tinto nakon izbora\nNarodno pozorište: Nova sezona pozorišta od 1. oktobra\nNova, 149. sezona Narodnog pozorišta počinje 1. oktobra Nušićevom komedijom „Gospođa ministarka“ u režiji Jagoša Markovića, sa Radmilom Živković u naslovnoj ulozi.\nBaletska sezona biće otvorena dan kasnije na Velikoj sceni jednočinim baletima „Žene u d-molu“ na muziku Johana Sabastijana Baha i „Duga božićna večera“ na muziku Antonija Vivaldija u koreografiji Radua Poklitaru.\nOperom Đakoma Pučinija „Madam Baterflaj“ 3. oktobra na Velikoj sceni počinje operska sezona, a predstava je posvećena nedavno preminulom reditelju Dejanu Miladinoviću.\nScena „Raša Plaović“ biće otvorena 26. septembra premijerom koprodukcije Narodnog pozorišta i Bitef teatra „Carstvo nebesko“ u režiji Jerneja Lorencija, a u okviru 51. Bitefa. Reprizna izvođenja su 27. i 28. septembra.\nBiletarnica Narodnog pozorišta počela je sa radom u petak, 22. septembra.\nUlaznice prve kategorije za redovne predstave na Velikoj sceni koštaju 1.000, a za premijere i gostovanja 1.200 dinara.\nCena pojedinačne karte druge, treće, četvrte, pete i šeste kategorije za redovne predstave na toj sceni iznosi 800, 600, 400, 300 i 200 dinara, dok za iste kategorije, za premijere i gostovanja, košta 1.000, 700, 500, 300 i 200 dinara.\nUlaznica prve kategorije za redovne predstave na Sceni „Raša Plaović“ košta 700, a druge i treće kategorije 400, odnosno 200 dinara.\nZa premijere i gostovanja, cena karte prve kategorije iznosi 800, druge 400, a treće 200 dinara.\nTagovikarte Narodno nova pozorište sezona\nUmesto rođendanske čestitke: Šid i rodna kuća Save Šumanovića mesto srpskog hodočašća\nSvečana dodela Nagrade LAZAR TRIFUNOVIĆ i Priznanja DIUS za 2021. godinu\nKnjiga iz zaostavštine velikog pisca u izdanju Arhipelaga: Prepiska Danila Kiša\nĐakon Nenad Ilić: KAKAV DOGAĐAJ!\nFondacija „Trejs za ljude“ podržava rekonstrukciju Narodnog muzeja\nKategorije Izaberi kategoriju Arhitektura (42) Beograd je ljubav (16) Dijaspora (29) Diktafon (157) Dizajn (4) Događaji (322) Duhovnost (202) Ekologija (81) Eksplozija mašte (112) FEJSBUK I GRAD (42) FELJTON (46) Fenomeni (130) Film / TV (351) Fotografija (61) Gastro vodič (9) Gospodari medija (5) Istorija (160) Jasmina Vujadinović: Sofi Planeta (9) Kako preživeti život (17) KLOT-FRKET (17) Književnost (186) Kolumne (252) Komentar (35) Kultura (1.018) Kulturna baština (84) Kulturna politika (67) Lepa strana sveta (62) Lepota & Moda (38) Lifestyle (332) Magazin (321) Medijske inicijative (445) Moj slalom (23) Muzika (181) Nostalgija (21) Pop kultura (131) Pop kultura (32) Pozorište (138) Preporučujemo (173) Priče (82) Primenjena umetnost (29) Putovanja (157) REČ BEZ ZIDA (63) Sanja Trninić (12) ŠKURIN (62) Snežana Ćosić (31) Suzana Bogdanovič (18) Tatjana Stepić Stošić (10) tech/web (169) Turistički tartufi (4) Umetnost (78) video (1) Vizuelna Umetnost (210) Vruće teme (905) VU (26) Zdravlje (78) Некатегоризовано (1)\nOpereta „SLEPI MIŠ“ Johana Štrausa uz specijalne goste\nIzložba „Zenitistima celoga sveta“ u Narodnom muzeju


Vesti Autor:Ana Novaković21. maj. 202219:17 > 19:5017 komentara\nSrpska policija ima pune ruke posla sa otkrivanjem onih koji šalju lažne dojave o bombama, na ulicama grada ponovo se obračunavaju kriminalci, a funkcija direktora policije još uvek je upražnjena. Ni posle skoro pola godine nije izabran naslednik Vladimira Rebića, kom je u decembru 2021. godine istekao mandat.\nDojave o bombama prvi put – oglasio se ministar policije, dojave drugi put – oglasio se opet ministar, pa i predsednica Vlade. O ratu klanova na ulicama Beograda govori i ministar i predsednica Vlade i sam predsednik. Možda ne bi bilo čudno da smo čuli i direktora policije. Od njega ni traga ni glasa, ali zato što već punih pet meseci tu funkciju ne obavlja niko.\n„Ovo nije prvi put u Srbiji da se dešava da na ključnim pozicijama budu ljudi koji nisu u punom kapacitetu ili mesto dugo ostaje upražnjeno. To se dešavalo ranije u prošlosti sa mestom načelnika Uprave kriminalističke policije. Ovakvi trendovi nisu dobri za reformu policije i za samo upravljanje“, ocenio je politikolog Saša Đorđević, koji je godinama pratio reformu policije.\n"U ovakvim situacijama koje se dešavaju, direktor policije je osoba u koju građani imaju najviše poverenja i direktor policije je taj koji treba da daje izjave, treba da bude više prisutan u medijima i da apsolutno građanima pruža sve moguće informacije i podatke kako bi građani živeli spokojno, a i imali sliku pravog stanja. ne mislim da je to ministar", kaže Radovanović.\n"Direktor policije mora da bude jedna nestranačka, neopredeljena ličnost. Velika uloga i zadatak direktora policije je da zajedno sa svojim saradnicima analizira događaje, planira i sprovodi aktivnosti kako bi građani živeli spokojno", naglašava Radovanović.\nAko se svi konci vuku iz jednog centra, ako se za sve pita ministar, a više nego često u ovom domenu i sam predsednik, da li je odnos snaga takav da nam direktor policije ni ne treba.\n"Trenutno Srbiji je potreban direktor policije", kaže Đorđević.\n"Mislim da je suvišno govoriti u ovom momentu koliko je to važno da bude postavljen, koliko je važna njegova uloga i koliko prioritet treba da ima profesionalizam", naglašava Slavica Radovanović.\nbezbednostdirektor policijedojave o bombamadragan vasiljevićMUPN1TVPolicijaSaša ĐorđevićSlavica RadovanovićVladimir Rebić


Porezom na dividende se smanjuje socijalna nejednakost\nAnto Domazet, predsjednik Savjeta za ekonomski razvoj SDP BiH, kaže kako je Federacija Bosne i Hercegovine jedina sredina u kojoj se ne plaćaju porezi na isplaćene dividende (dio dobiti firme koji ide za vlasnike kapitala).\n„Dok radnik plaća porez od 10 posto na sav dohodak iznad 3.600 KM godišnje, kapitalisti imaju privilegiju da čak i kada isplate dividendu od milion KM, ne plaćaju nikakav porez. Dividende postaju njihov osobni dohodak iz koga financiraju kupovine luksuznih automobila, stanove, vile… Ima li veće socijalne nepravde. I kakva je država koja to tolerira. To je država nacionalista koji više nego što „vole“ svoj narod, stvarno vole svoje kapitaliste.\nIpak, neke promjene su na pomolu, a pokreće ih SDP BiH. Sretan sam da se paket reformi SDP BiH postepeno počinje provoditi. Nakon što je prošlog tjedna pokrenut Zakon o minimalnoj plaći sa prijedlogom od 750 KM minimalne plaće, SDP BiH pokrenuo je na oba doma Parlamenta F BiH 14.10.2021. izmjene Zakona o porezu na dohodak tako da se isplaćene dividende iz dobiti privrednih društava oporezuju po stopi od 10%.\nOvim zakonom Socijaldemokratska partija Bosne i Hercegovine potvrđuje svoju opredjeljenost za borbu protiv socijalnih nejednakosti koje proizlaze iz nepravednog sistema oporezivanja. Mi tražimo da oni koji imaju veći dohodak, moraju u većoj mjeri doprinositi društvenim potrebama i javnim interesima, a ne da budu pošteđeni oporezivanja visokog dohotka koji ostvaruju kroz isplate dividendi.\nJasnoćom i jednostavnošću tog prijedloga i njegovim značajem za socijalnu pravdu i namicanje javnih prihoda od najpotentnijih članova društva stavljamo ovu socijalno neosjetljivu vlast na čistinu i pred javno iskušenje – hoće li braniti kapital ili će uraditi ono što su sve zemlje u Europi uradile – oporezivati dobitke od kapitala.\nProcjenjuje se da bi godišnje javni prihodi po osnovi oporezivanja dividendi mogli iznositi od 60 do 100 miliona KM, a sama procjena je teška zbog toga što nema statističkog praćenja isplata dividendi i što su mnoge zadržane dividende u prethodnih 10 – 15 godina isplaćene nakon što su od 2017. godine počele neplodne rasprave o oporezivanju dividendi koje su dale jasan znak vlasnicima kapitala da dividende isplaćuju dok nije počelo njihovo oporezivanje“, smatra Domazet.\n> Oporezivanjem bogatijih antiradnička vlast ima priliku dokazati da je spremna ispravljati socijalne nepravde\n> Hoće li i Federacija BiH povećati privrednicima porez na dobit za 50 posto?\n> Zakon o porezu je loš, oporezuju se stipendije pa čak i smrt\n> 'Neka me Novalić demantuje, ako ovo nije tačno': Građanin izračunao kolika bi mu plata bila s 'manjim' porezima?\n> Duplo više PDV-a uplati Kanton Sarajevo od RS-a


EU pozvala islamske zemlje u savez protiv terorizma\nMinistri inostranih poslova Evropske unije pozvali su na sastanku u ponedeljak na uspostavljanje antiterorističkog saveza sa islamskim zemljama da bi se unapredila saradnja i razmena informacija posle napada u Evropi.\nŠefica spoljne politike EU Federika Mogerini izjavila je da je Evropi potreban "novi savez".\n"Moramo najpre da ojačamo saradnju sa muslimanskim zemljama a potom i interno, unutar evropskog bloka. Moramo da više razmenjujemo informacije”.\nMogerini je ukazala uoči sastanka u Briselu da ovde nije reč samo o pretnji, kao što je teroristički napad u Parizu. “Ona se širi na mnoge druge delove sveta, počevši od islamskih zemalja. Potrebno nam je savezništvo, dijalog”.\nOna se sastala sa generalnim sekretarom Arapske lige Nabilom Al Arabijem, koji prisustvuje sastanku evropskih šefova diplomatije.\nPojedini ministri ukazali su na značaj saradnje sa muslimanskim zemljama, umesto da im se pripisuje krivica za probleme.\n“One trpe najveći teret terorizma i dalje će biti na prvoj liniji fronta i moramo blisko sarađivati sa njima da bismo zaštitili i njih i države EU", rekao je britanski ministar spoljnih poslova Filip Hamond (Philip Hammond).\nJedna od ključnih tema na ovom skupu su i mere prema radikalizovanim Evropljanima po povratku iz borbi na strani Islamske države u Iraku i Siriji, ali bez donošenja oštrih zakonskih mera nakon teroristikih napada u Parizu 7. januara u kome je ubijeno 12 lica a u narednih nekoliko dana još pet.\nEvropa traga za jedinstvenim odgovorom na terorističku pretnju bez nove zakonske regulative i produženog prisustva vojske na ulicama.\nMnogi ministri rekli su da nema brzog rešenja za problem stranih boraca i da je realan odgovor u tome da se doprinese rešavanju sukoba u Siriji i Iraku.\n"To je ono što će doneti dugoročnu stabilnost i bezbednost u ovaj region i što će saseći u korenu uzroke terorizma i radikalizacije", rekla je švedski ministar spoljnih poslova Margot Valstrom.\nŠef belgijske diplomatije Didije Rejnder rekao je da policijske racije u njegovoj zemlji prošle sedmice radi razbijanja mreže stranih boraca pokazuju da je razmena informacija ključna za uspeh.\nMeđu prioritete spade presecanje trgovine oružjem. Narednih dana, ministri unutrašnjih poslova će razmotriti i plan za oduzimanje dokumenata za putovanje građanima EU koji žele ili se već bore u Siriji i Iraku ili predstavljaju pretnju po bezbednost na starom kontinentu. Postojeći mehanizam koji omogućava slobodno putovanje unutar šengenske zone, istovremeno omogućava i jačanje kontrole njenih spoljnih granica detaljnijom proverom građana koji dolaze iz trećih zemalja.\nŠef francuske diplomatije Loran Fabijus izrazio je nadu da će nedavni napadi terorista u Francuskoj i Belgiji podstaći Evropski parlament da omogući uvođenje evropskog registra putnika (Passenger Notification Register PNR).\n"PNR je za sada blokiran u Evropskom parlamentu. Nadamo se, imajući u\nvidu sve što se dogodilo u Francuskoj, Belgiji i na drugim mestima,\nda će Evropski parlament shvatiti da je potrebno deblokirati njegovo\nusvajanje", rekao je ministar za francusku televiziju.\nJedinstven evropski registar putnika omogućio bi razmenu informacija\no avionskim putnicima između država EU, uz garantovanje zaštite\nEvropske vlade se zalažu za uvođenje registra, ali Parlament zahteva\nprethodno usvajanje zakona o zaštiti podataka. Usvajanje PNR-a u\nParlametnu EU blokirano je od 2011. godine.\nFrancuski premijer Manuel Vals rekao je prošle sedmice da će\nFrancuska biti spremna do septembra da se uključi u PNR.\nEvropski ministri su odlučili da se žale na odluku Evropskog suda da se palestinska islamistička grupacija Hamas skine sa liste terorističkih organizacija, donetu u decembru 2014.\nSastanak je prvi u nizu pripremnih skupova za vanredni samit lidera EU 12. februara na kome će biti utvrđena strategija za borbu protiv terorizma.\nU međuvremenu je potvrđeno da će američki državni sekretar Džon Keri (John Kerry) prisustvovati sastanku međunarodne koalicije protiv Islamske države, koji će se održati u četvrtak u Londonu.\nNa skupu u Briselu biće reči i o krizi u Ukrajini.


Svetski dan Roma (VIDEO) :: EMG :: Ekonomske vesti iz Srbije\nSvetski dan Roma (VIDEO)\n08. april 2010. | 09:41 15:40\nSvetski dan Roma, 8. april, danas se u Srbiji obeležava nizom manifestacija.\nSvetski dan Roma ustanovljen je 1971, kad je na konferenciji Romske unije odlučeno da romska himna bude Đelem, đelem, a zastava kombinacija plave i zelene boje s crvenim točkom u sredini.\nRomske zdravstvene medijatorke obezbedile su tokom dve godine rada lična dokumenta i zdravstvene legitimacije za 5.677 Roma, vakcinisano je 4.800 dece i ostvareno je zdravstveno osiguranje za 3.317 Roma, saopštilo je danas Ministarstvo zdravlja Srbije. U tom periodu je 947 dece upisano u školu, 1.757 Roma dobili su lična dokumenta i obezbeđena je materijalna pomoć za 840 Roma.\nRomske zdravstvene medijatorke su za dve godine evidentirale 29.681 porodica, odnosno 102.661 Roma.\nOne vode evidenciju o zdravstvenom stanju žitelja romskih naselja i rade na podizanju svesti o neophodnosti vakcinisanja dece i značaju pravilne ishrane i higijenskih navika.\nU prostorijama Regionalnog centra za manjine u Beogradu biće otvorena SOS-linija za romkinje žrtve nasilja.\nPrema popisu iz 2002, u Srbiji živi oko 108.000 Roma, a nezvanična statistika UNICEF-a govori da ih je 400.000 do 700.000.\nPotrebna sistemska rešenja za probleme Roma\nBez sistemskih rešenja i "pune participacije romske zajednice u njihovom donošenju i sprovođenju nemoguće je rešiti probleme te zajednice", rečeno je danas na sednici skupštinskog Pododbora za razmatranje pitanja u vezi sa unapređenjem položaja Roma i implementacijom Dekade Roma.\nNa sednici održanoj povodom Svetskog dana Roma istaknuto je da je siromaštvo glavni razlog socijalne i ekomoske isključenosti Roma i da su u toj populaciji najviše ugrožene žene.\nPrema istraživanju UNICEF-a 45,9 odsto Romkinja se uda pre 18. godine, ne stekne obrazovanje i nema mogućnost da se zaposli.\nČlan Nacionalnog saveta Roma Živojin Mitrović kazao je da se saradnja vlasti i nevladinog sektora u kome su angažovani Romi svodi na "afirmativne akcije". On je rekao da je ove školske godine u srednje škole upisano 219 Roma a na fakultete njih 100, dok je dodeljeno 170 stipendija.\n"Saradnjom Nacionalnog saveta i Ministarstva obrazovanja u poslednjih šest godina u osnovne škole upisano je 913 romske dece i 620 studenata na fakultete", naveo je Mitrović.\nDržavni sekretar u Ministarstvu prosvete Tinde Kovač Cerović rekla je da je država Srbija pokazala političku volju za rešavanje problema romske zajednice, kao i da postoji zakonodavni okvir, ali da je od "političke volje do realizacije dug put". Ona je navela da prema zakonu prednost pri upisu u predškolsko obrazovanje imaju deca iz osetljivih grupa i da je to jedno od sistemskih rešenja za uključivanje Roma u obrazovni sistem.\nKovač Cerović je rekla da u Savete roditelja moraju biti uključeni i Romi, kao i da je u Srbiji puno urađeno na tome da se romska deca upisuju u redovne škole, a ne specijalne. Ona je navela da će od maja početi obuka zaposlenih u školama i lokalnim samoupravama kako da postupaju u tim slučajevima, kao i da je puno učinjeno uvođenjem pedagoških asistenata (romski asistenti). "Oni od sledeće godine ulaze u redovan sistem finansiranja... planirano je da sledeće godine bude njih 80", kazala je ona.\nDržavni sekretar u Ministarstvu rada i socijalne politike Ljiljana Lučić kazala je da je u toku priprema novog zakona na osnovu koga će biti redefinisana dodela socijalne pomoći. "Imaćemo za 40 odsto veći obuhvat onih kojima je namenjena", kazala je ona.\nLučić je navela da prema istraživanjima Svetske banke, socijalnu pomoć prima 73 odsto romskih porodica koje su aplicirale, ali da je problem što je većina Roma ne informisana i ne aplicira za pomoć. Prema njenim rečima, problem je i što malo Roma radi u formalnom sektoru a samo šest odsto njih ima neki oblik penzionog i invalidskog osiguranja.\nDubravka Šaranović Racić iz Ministarstva zdravlja navela je da je to ministarstvo od 2006. do 2009. godine sprovelo 164 projekta koja se odnose na unapređenje zdravlja Roma.\nNajbolji đaci romske nacionalnosti dobili laptop računare\nPovodom Svetskog dana Roma, ministar za ljudska i manjinska prava Svetozar Čiplić uručio je danas najboljim đacima viših razreda osnovnih i srednjih škola romske nacionalnosti 40 laptop računara i ocenio da su njihovi rezultati prilika da svi vide da se romska zajednica promenila.\nČiplić je u Palati Srbije rekao da su ti najbolji učenici, koji su pokazali rezultate i na takmičenjima, od opštinskih do međunarodnih, potvrda da se romska zajednica transformisala, ali da je sada na nama da izbrišemo predsrasude koje imamo o Romima.\n"Svi mi koji radimo na inkluziji i unapređenju polažaja Roma i socijalno ugroženih uvek ukazujemo na vaš primer - da ste odlični, da učite i da ste najbolji, što je glavna promocija i argument protiv predrasuda koje postoje", kazao je Čiplić.\nMinistar je izrazio očekivanje da će dodela računara najuspešnim đacima romske nacionalnosti postati tradicija koja će pomoći da se otkloni najveća predrasuda o Romima da su socijalno ugroženi i neobrazovani.\nPrema Čiplićevim rečima, put koji su ta nagrađena deca izbarala je onaj koji će doprineti svetlijoj budućnosti i društva i države, a njima samima da postanu ne samo romska elita već i elita koja će jednog dana upravljati Srbijom.\nDogađaji: Svetski dan Roma\nKoordinator Lige za Deceniju Roma kritikuje Đilasa


Energyobserver - ĐUKANOVIĆ: NEMAČKA POHVALILA POSTUPANJE STARE I NOVE VLASTI POSLE IZBORA\nĐUKANOVIĆ: NEMAČKA POHVALILA POSTUPANJE STARE I NOVE VLASTI POSLE IZBORA\nCrnogorski predsednik Milo Đukanović izjavio je da su se tokom razgovora sa nemačkim zvaničnicima čule reči priznanja za postupanje i dosadašnje i nove vlasti u periodu nakon parlamentarnih izbora u Crnoj Gori.\nDijalog sa Nemačkom značajan je za svaku državu, posebno za malu kakva je Crna Gora, ocenio je Đukanović nakon radne posete Berlinu 7. oktobra, navodeći da je od nemačkih zvaničnika čuo reči priznanja za sve što je Crna Gora do sada uradila.\nĐukanović je rekao da je razgovor na najvišim političkim adresama u Berlinu od izuzetnog značaja za Crnu Goru.\nOn je kazao da je razgovarao sa predsednikom Nemačke Frankom Valterom Štajnmajerom, predsednikom Bundestaga Volfgangom Šojbleom, ministrom inostranih poslova Hajkom Masom i sa predstavnicima dve značajne poslaničke grupe u parlamentu.\nKako je naveo, vrlo je korisno to što su se u svim tim razgovorima mogle čuti reči priznanja za ono što je Crna Gora do sada uradila na planu svog demokratskog razvoja.\n"Reči priznanja i za napredak koji je ostvaren na planu usvajanja evropskih standarda i zauzimanja željene pozicije u okviru evroatlantskih integracija, kao i za napredak koji smo ostvarili na putu ka Evropskoj uniji", dodao je Đukanović.\nOn je posebno istakao razgovor sa Štajnmajerom "koji je bio prepun priznanja za ulogu koju je Crna Gora igrala, i dalje igra na Zapadnom Balkanu – ulogu promotera evropskih vrednosti".\nPrema rečima Đukanovića, čule su se i reči priznanja za postupanje i dosadašnje i nove vlasti u periodu nakon izbora.\n"Dakle, reči priznanja za to što je dosadašnja vlast priznala rezultate izbora i najavila svoje aktivno učešće u parlamentu i odgovoran odnos prema državnim interesima, ali i reči očekivanja od nove vlasti da će, nakon izjava koje su dali, i svojim delima potvrditi da žele da nastave ono što je Crna Gora ostvarila u dosadašnjem periodu", kazao je Đukanović.\nOn je ocenio da je njegova poseta Berlinu bila izuzetno sadržajna i korisna.\n"Sa optimizmom se vraćam u Crnu Goru u uverenju da će ona i u narednom periodu uživati veoma značajnu podršku sa ove izuzetno važne i svetske adrese, i da će nam ta podrška biti veoma važna za savladavanje izazova sa kojima će se Crna Gora suočiti", dodao je Đukanović.\nMandatar za sastav nove crnogorske vlade Zdravko Krivokapić je uoči Đukanovićeve posete Nemačkoj za radio Dojče vele (DW) rekao da pobednici izbora pozdravljaju svaki pokušaj jačanja odnosa između Podgorice i Berlina, ali da "Đukanović, kao simbol na izborima poraženog autokratskog sistema, ne može nikako da sprovede modernizaciju i evopeizaciju Crne Gore".\nPoslanik nemačke stranke Zelenih Manuel Saracin izjavio je za DW da je važno da Štajnmajer Đukanoviću "jasno ukaže" na propuste u Crnoj Gori, posebno u pogledu vladavine prava i korupcije.\n08.10.2020 · BETA


Veliki dijelovi Evrope pretvaraju se u pravu zimsku čaroliju u hladnijim mjesecima, a planine prekrivene snijegom svake godine privlače hiljade ljubitelja snijega u preko 3.600 skijaških regija.\nUsljed velikog interesovanja njemački portal Travelcircus je analizirao 120 najvećih skijaških područja u 30 evropskih zemalja, od Portugala do Rusije i od Norveške do Grčke, te ih po peti put međusobno uporedio.\nIstraživanje je obuhvatilo pitanja poput toga gdje skijaši dobijaju najviše sadržaja za svoj novac, ali i koja je ski staza je najfotogeničnija.\nPored ovog rumunskog skijališta, postoje još četiri u Evropi u kojima skijaški odmor košta manje od 50 eura dnevno. Sa 46 i 47 eura po danu, Mavrovo - Zare Lazarevski i Popova Šapka u Severnoj Makedoniji su također prilično jeftini u odnosu na konkurenciju.\nApsolutni favorit za najfotogeničniju lokaciju je Matterhorn, koji se nalazi na granici Italije i Švicarske. Očaravajuće skijalište Zermatt-Matterhorn i hashtag #matterhorn krase nevjerovatnih 846.327 objava na Instagramu.\nU prvih pet Instagram favorita su i Bukovel u Ukrajini sa 489 hiljada objava, kao i Åre u Švedskoj sa impresivnih 460.541 objava, ruska Rosa Khutor i 4 Vallées u Švicarskoj.\nPrema ocjeni Travelcircusa, sedam od jedanaest najboljih skijaških područja u Evropi nalazi se u Alpama, a na listi su sljedeće lokacije: Ski Arlberg (Austrija), Bukovel (Ukrajina), Matterhorn (Italija), Madonna di Campiglio (Italija), Ruka (Finska), Les Portes du Soleil (Švicarska), Are (Švedska), 4 Vallées (Švicarska), Via Lattea (Francuska), Les Portes du Soleil (Francuska) i Zieliec (Poljska).


DR FIKRET ČAUŠEVIĆ, EKONOMSKI FAKULTET U SARAJEVU: Mogu nas spasiti samo evro-balkanske obveznice - Nira Press\nPočetna » DR FIKRET ČAUŠEVIĆ, EKONOMSKI FAKULTET U SARAJEVU: Mogu nas spasiti samo evro-balkanske obveznice\nEvropska unija bi trebalo da osnuje Euro-balkanski garancijski fond iz koga bi se finansirali regionalni projekti. Samo tako bi mogao da se pogura privredni rast, otvore nova radna mesta i da se utiče na smanjenje budžetskih deficita. Strani investitori bi bili motivisaniji da ulažu, a tržišna kapitalizacija berzi bi značajno skočila. Alternativa je da se region dalje razdvaja i da služi kao poligon stalnih tenzija\nJoš početkom prošle godine u autorskom tekstu “Male otvorene ekonomije na Zapadnom Balkanu: kontrolisana fiskalna ekspanzija za novi dogovor na Zapadnom Balkanu” objavljenom za Studije jugoistočne Evrope na Oksfordu (SEESOX), dr Fikret Čaušević, profesor na Ekonomskom fakultetu u Sarajevu, izložio je predlog po kojem bi Evropska unija trebalo da podrži regionalne infrastrukturne projekte na Zapadnom Balkanu. Zapravo, predložio je Evropskoj uniji izdavanje evro-balkanskih obveznica kao jedino rešenje za privredni rast ovog regiona. U ekskluzivnom intervjuu za Magazin Biznis, prof. Čaušević objašnjava o čemu je reč, kako je došlo do tog predloga i koliko je realno da se on sprovede.\n– Prvi put ideju o emisiji euro-balkanskih obveznica, za koje bi garancije dala Evropska unija, osnivajući Euro-balkanski garancijski fond, predložio sam na konferenciji o Zapadnom Balkanu koja je održana u Dižonu (Dijon), u Francuskoj 10. maja 2010. godine. Konferenciju je organizovala grupa mladih ljudi, postdiplomaca koji su osnovali Bourgogne Balkans Express, nevladinu organizaciju, uz podršku Science Po univerziteta iz Pariza, kao i uz podršku Evropske komisije. Na toj konferenciji sam pripremio rad na temu odgovornosti fiskalnih politika zemalja Zapadnog Balkana i kakvu bi to fiskalnu politiku trebalo da vode zemlje ovog regiona u cilju prevladavanja recesije, odnosno krize. Moj prijedlog je zasnovan na potrebi da se zemlje regiona Zapadnog Balkana infrastrukturno i poslovno povežu u cilju većeg stepena saradnje, snižavanja transportnih troškova, snižavanja transakcionih troškova, zadržavanja radno sposobnog stanovništva u zemljama ovog regiona. Gdje je god to moguće, treba razvijati poslovne klastere na međudržavnom nivou u cilju proizvodnje za treća tržišta. Tako bi bilo moguće ostvarivati devizne prilive, bez kojih nije moguće imati održive ekonomije u srednjem i dugom roku.\n• Zašto smatrate da bi to podržala EU?\n– Evropska unija ima i politički i ekonomski interes da podrži ovaj projekat u cilju smanjivanja stalnih pritisaka da se zbog visoke nezaposlenosti ljudi iz Zapadnog Balkana “sele” u Zapadnu Evropu, sa željom da nađu posao. U zemljama Evropske unije već postoje jake tenzije protiv dozvoljavanja da doseljenici prave pritisak na tržište rada u Evropi, zbog recesije i zbog pada životnog standarda. Osnovni smisao mog prijedloga je da se u cilju produbljavanja (povećanja kvaliteta) finansijskih tržišta u zemljama Zapadnog Balkana emituju državne obveznice rokova dospijeća deset do petnaest godina denominirane u nacionalnim valutama, od kojih bi prihodi bili korišteni za realizaciju infrastrukturnih projekata koji povezuju zemlje Zapadnog Balkana, kao i finansiranje “soft” infrastrukture koja omogućava povezivanje proizvodnih preduzeća iz zemalja regiona u poslovne cjeline (klastere), koje bi potom omogućile razvoj proizvodnje za treća tržišta.


TUZLA - Predstavnici Vlade Federacije BiH /FBiH/ posjetiće sutra Tuzlu gdje će razgovarati sa radnicima "Livnice čelika" Tuzla i realizovati obećanu jednokratnu pomoć federalne Vlade, saopšteno je iz kabineta premijera FBiH.\nRiječ je o realizaciji dogovorenog sa sastanka koji su predstavnici Vlade FBiH >> Pročitaj celu vest na sajtu Nezavisne Novine << održali 1. februara s predsjednikom Sindikata metalaca FBiH Bajrom Melezom i predstavnikom radnika Livnice čelika Tuzla i "Bosnia valves" Osmanom Sofićem.\n"Međutim, Sofić je danas u sjedištu federalne Vlade u Sarajevu odbio da ovu novčanu pomoć radnicima realizuje", navodi se u saopštenju.\nRadnici "Livnice čelika" stupili su u štrajk glađu 24. januara, zahtijevajući rješavanje svog radnopravnog statusa i isplatu jednokratne pomoći u vidu isplate jedne plate.\nCapital.ba: U srijedu jednokratna pomoć za radnike „Livnice čelika“\nSutra jednokratna pomoć za radnike Livnice čelika Tuzla\nPredstavnici Vlade Federacije BiH FBiH posjetiće sutra Tuzlu gdje će razgovarati sa radnicima Livnice čelika Tuzla i realizovati obećanu jednokratnu pomoć federalne Vlade, saopšteno je iz kabineta premijera FBiH.


Kakvi su planovi budućeg američkog predsednika za automobilsku industriju? - Auto Republika\nAmerički izbori su započeli pre desetak dana, i u nekim saveznim državama se još uvek broje glasovi. Džo Bajden slavi pobedu, Donald Tramp tvrdi da postoji zavera i da se neće tako lako predati, a „Jenkiji“ se polako navikavaju na život nakon najkontroverznijeg predsednika u istoriji, za šta se nadamo da će i Srbiju uskoro snaći. Ali, za nas ljubitelje automobilizma možda najbitnije je šta će se desiti sa četvorotočkašima i da li će budućnost biti drugačija od one koju je projektovao odlazeći Donald Tramp.\nAli, hajde da prvo napišemo par reči i na račun odlazećeg predsednika. Američki trio, takozvani „Big 3“ (General Motors, Ford i Chrysler) priznaju da nije bilo lako sarađivati sa Trampom, ali da i nisu sve njegove odluke uvek mogle biti protumačene u negativnom svetlu. Primera radi, 45. predsednik je relaksirao mnoge zahteve po pitanju takozvanih standarda „CAFE“ koje je njegov prethodnik Barak Obama potpisao.\n„CAFE“ je inače skraćenica za „Corporate Average Fuel Economy“ ili u prevodu standardi o prosečnoj potrošnji goriva koje proizvođači moraju da ispoštuju, a Tramp je otkazao planirane Obamine zakone i dozvolio automobilskim kompanijama duži vremenski period, kako bi ih ostvarili. S druge strane, General Motors, Ford i Chrysler su se često žalili na pretnje odlazećeg predsednika kako će im „nabiti“ velike carine, ukoliko nastave sa proizvodnjom u Meksiku i ostalim državama gde je radna snaga jeftinija.\nBajden sebe naziva „petrolhedom“ ili u prevodu neko ko jako voli četvorotočkaše, a njegov ponos je Chevrolet Corvette iz 1967. godine. Međutim, nekoliko puta je tokom izbora tvrdio (pa posle demantovao) da vidi električne proizvode kao budućnost, i da će strogo insistirati da motori sa unutrašnjim sagorevanjem goriva budu eliminisani u bliskoj budućnosti.\nTokom razgovora sa medijima, u julu je izjavio da planira da ponudi neku vrstu subvencija kupcima električnih automobila, kao što je bio slučaj pre desetak godina kada je svakom vlasniku ponuđena određena suma novca ukoliko zameni vozilo visoke potrošnje goriva, ekonomičnijim primerkom. Američka vlada već nudi subvencije za kupovinu električnih vozila od 7.500 dolara, ali bi Bajdenov plan bio nešto drugačiji pošto bi zahtevao od vlasnika da prvo prodaju svoje ljubimce sa SUS motorima.\nNovi predsednik želi da svi političari koriste automobile na struju i to naravno samo domaće proizvodnje. General Motors, Ford, Tesla, Rivian i Lordstown su odlično primili ovu vest, ali im je onda pao mrak na oči kada je Bajden izjavio da će značajno pooštriti regulativu u vezi s ciljanom emisijom CO2. Kao što je poznato, američki proizvođači zavise isključivo od većih pikap kamioneta i terenaca i sigurno im neće biti jednostavno da ispune striktne zahteve.\nNaravno, postoji ona stara izreka koja kaže nešto otprilike ovako: „političar laže kad otvori usta“, pa je možda cela ova priča samo „prodaja magle“. Ostaje nam da vidimo koja obećanja će 46. po redu predsednik Amerike ispuniti …\ntags: Bajden i automobilska industrija CAFE elektromobilnost EV šta posle Trampa u auto industriji\nprevious Chevrolet povlači blizu 200 hiljada vozila\nnext Volkswagen grupa ulaže 73 milijarde evra u razvoj nove tehnologije\nMali fun fact: Corvette C2 je bio jedan od auta u uzem izboru za James Bonda u Goldfinger-u pre nego sto je dobio Aston Martin DB5. Ali je Chevrolet odbio da isporuci vozila, a novi C2 model za 1963. godinu jos uvek nije pristigao u salone tako da ga producenti nisu mogli ni kupiti.\nVec sam komentarisao sta promene u US znace :elektrifikaciju staviti u prvi plan.A sto se tice politicara ima jedan sto laze i kad cuti.🐺\nAko je pravi kauboj, kupiće mu konja da jaše. Bajden i 4 pištolja. Kao će automobilska industrija nešto pitati ovo matoro kljuse?? Oni su ga između ostalog i doveli da smrdi po Beloj kući\nbiće kako kažu gejts, mask, bezos itd, a ova karikatura sa prelepom korvetom će igrati dvorsku ludu u američkom pantheonu narednih par godina, baš kao i naši lokalni političari koji sigurno sede u krilu lokalnih moćnika


Vučić o Kosmetu: Ako ponuda bude ono što nazirem, odgovor će biti "ne" - Kolporter : Kolporter\n> Vučić o Kosmetu: Ako ponuda bude ono što nazirem, odgovor će biti “ne”\nNe mislim da je Tramp na našoj strani\n“To je kod nas ostavljeno na volju svakom čoveku. I da budem iskren, uopšte me ne zanima”, kazao je Vučić odgovarajući na pitanja novinara.\nPredsednik Srbije rekao je da je nivo investicija u prvom kvartalu ove godine dostigao 837 miliona evra. Prema njegovim rečima to je za 3,7 odsto više nego u istom periodu prošle godine.\n“Naravno da će biti problema do kraja godine na nivou investicija, sa izvozom, ali manje nego što smo očekivali”, podvukao je Vučić.\n“Mogu samo koliko se nadam, ali ne mogu tačno jer moja reč obavezuje i zato je bolje da ne kažem. Ali, svakako će biti i to neće biti povećanje od jedan, dva ili tri odsto odsto”, naveo je predsednik.\nGovoreći o šteti koju je naneo grad, Vučić je rekao da ona nije velikih razmera, ali da će država nastojati da pomogne. Predsednik dodaje da je kiša, inače, bila dobrodošla i mnogo pomogla našim osnovnim ratarskim kulturama, i da je mnogo srećan zbog toga.\n“Mi smo testirali juče 7.000 ljudi, kako mislite da neko u okruženju ima više zaraženih kad testiraju do 1.000 ljudi, a niko nije sedam puta manji od nas?”, zapitao je Vučić na konferenciji za novinare. Istakao je i da Srbija neće kriti smrtne slučajeve od korone, jer je to, kako kaže, jedini posten i normalan pristup.\n“To da se igrate da biste sačuvali turističku sezonu, pa da kažete da nema zaraženih, to može svako”, rekao je Vučić.\nOdgovarajući na kritike da je Srbija najgore prošla u epidemiji, Vučić kaže da je ponosan na medicinske radnike. Kako kaže, čim se nekome učini da je prošla opasnost, govore o tome da Srbija ima najveći broj zaraženih.


Bugarin:Ukinuti ekonomske diplomate - B92.net\nIzvor: Tanjug utorak, 14.08.2012. | 15:36\nEkonomska diplomatija ne bi trebalo da bude trošak države veæ poslovne zajednice, PKS ima kapacitete da podmiri te troškove i kvalitetne kadrove koji bi uspešno zastupali interese srpske privrede u svetu, rekao je on za Tanjug.\n"Spremni smo da na tu temu razgovaramo sa Vladom Srbije, da preuzemo obavezu i funkciju ekonomske diplomatije, koja bi tesno saradjivala sa našim diplomatsko-konzularnim predstavništvama u svetu", poruèio je Bugarin.\nApsurdno je slati ekonomske diplomate tamo gde postoje predstavnici PKS koji dobro rade jer direktori predstavništava imaju veæ funkciju ekonomskih diplomata i kvalitetno saradjuju sa našim ambasadama, privrednim komorama i poslovnim asocijacijama zemlje domaæina.\n"Tamo gde PKS nema svoja predstavništva, ne kažem da je to loš potez što su poslali ekonomske diplomate, ali sigurno bi bilo mnogo pametnije da se promisli i dogovori èiji posao to treba da bude", smatra èelnik PKS.\nOn je rekao da ne može da sudi o dvogodišnjem uèinku ekonomskih diplomata osim da su ogroman trošak, napomenuvši da najjeftinije predstavništvo PKS u inostranstvu košta oko 100.000 evra godišnje.\nKonsultanat za strana ulaganja Milan Kovaèeviæ kaže da je angažovanje ekonomskih diplomata bilo rasipanje novaca, nagraðivanje ljudi po partijskoj liniji koja nije mogla doneti prave rezultate.\nProfesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu Ljubodrag Saviæ rekao je da je prethodna vlada možda imala dobru ideju da pomogne srpskoj privredi, ali da nije bio dobar odabir kadrova.\nOn smatra da sve ekonomske diplomate treba da se vrate u zemlju jer za dve godine nisu uspeli da obave kljuèni zadatak dok je ekonomska diplomatija posao i Privrede komore Srbije i da ih ne treba duplirati.\nPotpredsednik vlade i ministar spoljne i unutrašnje trgovine Rasim Ljajiæ ranije je u medijima najavio da æe do kraja sedmice od ekonomskih ambasadora Srbije zatražiti da u najkraæem roku podnesu izveštaj o radu.\nOn je rekao da država ne može da plaæa ekonomske ambasadore koji zaraðuju dve do èetiri hiljade evra meseèno, a nemaju nikakve rezultate i borave u zemljama sa kojima je trgovinska razmena na minimumu.\nLjajiæ je ukazao da je analizirao izveštaje o radu ekonomskih ambasadora do aprila ove godine i da u njima nije našao velikih konkretnih rezultata.\nKako je objasnio, od postignutih razultata zavisiæe ostanak ekonomskih diplomata na toj funkciji, ne iskljuèujuæi moguænost da pojedini ambasadori budu povuèeni sa tih funkcija.\nLjajiæ je naveo da æe uspešnost ekonomskih ambasadora utvrditi u saradnji sa Ministarstvom finansija i privrede, na èijem je èelu Mlaðan Dinkiæ.


Unija poslodavaca: Ublažiti posljedice koronavirusa po održivost preduzeća\nUPUTILI VLADI PREDLOG MJERA\n"Neophodno je definisati hitne mjere pomoći kompanijama, radi očuvanja likvidnosti i kontinuiteta njihovog poslovanja, kao i očuvanja radnih mjesta"\nIlustracija, Foto: Poslodavci.org\nUpravni odbor Unije poslodavaca (UPCG) uputio je Vladi predlog mjera u cilju pravovremenog reagovanja i ublažavanja posljedica koronavirusne bolesti po održivost preduzeća i očuvanje radnih mjesta.\nIz UPCG su kazali da podržavaju Vladu u realizaciji privremenih mjera zaštite građana Crne Gore od korona virusa (COVID-19), koje su definisane odlukom Nacionalnog koordinacionog tijela za borbu protiv zaraznih bolesti.\n"Zaštita i očuvanje zdravlja i života građana je zajednički prioritet cijelog društva. Zato će napori UPCG u narednom periodu biti usmjereni na djelovanje u svrhu očuvanja javnog zdravlja i pružanja podrške privredi“, naglasili su iz UPCG.\nU tom cilju, kako su naveli, neophodno je definisati hitne mjere pomoći kompanijama, radi očuvanja likvidnosti i kontinuiteta njihovog poslovanja, kao i očuvanja radnih mjesta.\nIz UPCG su kazali da je Upravni odbor predloge za uvođenje konkretnih mjera pomoći usvojio sagledavajući trenutnu situaciju, pri čemu će u narednom periodu pratiti razvoj događaja i blagovremeno reagovati u odnosu na nove okolnosti.\nU UPCG smatraju da treba formirati posebno nacionalno tijelo/odbor za podršku privredi, koje će se baviti pitanjima očuvanja ekonomskih aktivnosti i likvidnosti preduzeća i očuvanja radnih mjesta (radni odnosi, socijalna zaštita, ekonomska i finansijska pitanja).\nU rad tog tijela, kako su naveli, treba uključiti predstavnike ministarstava finansija, ekonomije, zdravlja, održivog razvoja i turizma i rada i socijalnog staranja, kao i Centralne banke (CBCG), Poreske uprave, Investiciono razvojnog fonda (IRF), Udruženja banaka, UPCG i Privredne komore.\nU UPCG smatraju i da treba formirati poseban novčani fond za podršku privredi, u cilju očuvanja ekonomskih aktivnosti i likvidnosti preduzeća i očuvanja radnih mjesta, uz precizno utvrđenu metodologiju za dodjelu sredstava pomoći opredijeljenih po tom osnovu.\nKako su naveli, CBCG treba da naloži komercijalnim bankama sprovođenje mjera u okviru kojih će se korigovati kamatne stope, produžiti ročnost zajmova i smanjiti naknade za platni promet.\nIz UPCG predlažu i da IRF izvrši korekciju kamatnih stopa za postojeće zajmove na nivo od 0,5 odsto do 1,2 odsto u odnosu na stepen ugroženosti konkretnog privrednog subjekta.\nPrema njihovim riječima, IRF i komercijalne banke treba da obezbijede moratorijum na otplatu kreditnih obaveza za privredne subjekte, shodno trajanju krize, kao i povoljne kredite za finansiranje obrtnih sredstava, sa grejs periodom od godinu dana;\nKada su u pitanju poreske mjere, u UPCG smatraju da treba obezbijediti odlaganje rokova za plaćanje dospjelih poreskih obaveza, kao i za podnošenje poreskih prijava i plaćanje svih vrsta poreza, uključujući i doprinose na lična primanja, počev od dana stupanja na snagu privremenih mjera zaštite građana Crne Gore od korona virusa, a u zavisnosti od trajanja krize.\nKako su naveli, treba obezbijediti i privremeno smanjenje opšte stope PDV-a na promet svih vrsta proizvoda i usluga i smanjiti stopu PDV na sedam odsto na promet svih usluga u sektoru turizma i ugostiteljstva.\nIz UPCG predlažu i privremeno suspendovanje obaveza plaćanja poreza i doprinosa na zarade poslodavcima iz ugroženih sektora, kao i oslobađanje privrednih subjekata iz sektora turizma i ugostiteljstva plaćanja lokalnih komunalnih taksi i naknada za ovu godinu, odnosno u zavisnosti od trajanja krize.\nU UPCG smatraju da treba omogućiti reprogram/odlaganje obaveza prema javnim preduzećima i lokalnim samoupravama.\nPredlažu i da se omogući da se, uz konsultacije sa predstavnicima privrednih subjekata i lokalne uprave, sačini model multirateralne kompenzacije i pozove na izmirenje međusobnih obaveza između privrednih subjekata, te između privrednih subjekata i države i organa lokalne samouprave;\nKada su u pitanju mjere radno-pravnih odnosa, u UPCG smatraju da treba obezbijediti suspenziju odredbe Opšteg kolektivnog ugovora o obavezi isplate 70 odsto naknade zarade zaposlenog i primjenu odredbe Zakona o radu o isplati 60 odsto naknade zarade uslijed prekida obavljanja djelatnosti bez krivice zaposlenog i poslodavca.\nTreba, smatraju u UPCG, obezbijediti i subvenciju naknade zarade u iznosu od 80 odsto, naročito onim poslodavcima koji su djelimično ili potpuno obustavili poslovanje shodno naredbi Vlade, kao i poslodavcima koji su obezbijedili odsustvo sa rada jednom od roditelja djece mlađe od 11 godina.\nIz UPCG predlažu i da se omogući poslodavcima da uvedu skraćeno radno vrijeme, uz srazmjerno smanjenje zarade za vrijeme trajanja vanrednih okolnosti.\nSmatraju i da treba bliže urediti procedure za ostvarivanje prava na odsustvo sa rada i pitanje isplate naknade zarada onim zaposlenima koji su u režimu “samoizolacije” zbog postojanja simptoma i po preporuci ljekara, i obezbijedi refundaciju troškova od prvog dana bolovan\nkoronavirusVlada Crne GoreUPCGUnija poslodavaca


Reduktor brzine (za staklenim reaktorima) Proizvođači i proizvođači - Proizvedeni u Kini - Taiji\nReduktor brzine (za staklenim reaktorima)\nOvaj tip reduktora brzine karakteriše visok stepen prenosa, izuzetna stabilnost, niska buka, kompaktna struktura, pouzdan rad i dug vek trajanja itd. Naš reaktor sa oblaganjem stakla koristi ovaj prenosni uređaj i opremljen je različitim modelima snage u skladu sa kapacitetima opreme .\nReduktor brzine za staklenim reaktorima\nCikloidni reduktor brzine\nReduktor brzih brzih brzina\nAHelical Speed Gear Speed Reduktor\nTaiji nudi izbor cikloidnih reduktora brzine i reduktora brzine brzine prenosa za reaktore sa staklenim linijama.\n1. Ciklocidni reduktor brzine\n2. Reduktor brzine brzine brzine\nSa optimizovanim i modularnim dizajnom, reduktor za crvene zupčanike poseduje kompaktne veličine, laganu težinu, veliki obrtni momenat, glatko i stabilno startovanje, ocjenjivanje srazmernog stepena prenosa itd. Prema zahtjevima kupaca može se montirati na različite položaje na staklu Obloženi reaktor. Zupčanik je izrađen od superiornog legiranog čeličnog čelika visoke čvrstoće sa površinskim prečišćavanjem i čvrstoće, čime se obezbeđuje jaka nosivost i značajna trajnost.\nMi smo jedan od vodećih reduktora brzina (za staklorepljene reaktore) proizvođača i dobavljača, posvećujući veliku pažnju kvalitetu. Ako ste zainteresovani za naše proizvode napravljene u Kini, dobrodošli smo da kontaktirate našu fabriku za više informacija. Nudimo vam najbolju uslugu i konkurentnu cenu.\nHot Tags: (Za reaktor sa oblogom na staklu), Kina, proizvođači, fabrika, izrađena u Kini


Selidbe Sopot - Selidbe Beograd\nSelidbe Beograd » Selidbe Sopot\nSelidbe Sopot jeste usluga naše agencije koja vam može biti značajna kada rešite da se selite, a pokrivamo i čitav Beograd i okolinu, a dolazimo i na bilo koju adresu u čitavoj zemlji. Sopot je jedna od opština gde smo obavili više poslova i gde imamo mnogo zadovoljnih klijenata, tako da možete slobodno da se uzdate u nas.\nOrganizovanje selidbi može biti vrlo zahtevan posao, posebno ukoliko nemate dovoljno ranijeg iskustva u ovom poslu. Može na prvi pogled delovati jednostavno, a kada krenete da se pakujete i da planirate selidbu, tek tad vidite koliko tu zaista posla ima. Tada sigurno poželite da postoji neko ko umesto vas to može da obavi. I u pravu ste, naša agencija nudi svoje usluge u organizovanju selidbi svim zainteresovanim klijentima, kojima je pomoć oko selidbe potrebna. Godine iskustva, profesionalizam i potpuna posvećenost klijentima jeste ono što nas odlikuje i ono po čemu smo poznati u svim opštinama Beograda, a i šire.\nUkoliko se selite u Sopot ili iz Sopota u neki drugi kraj Beograda, verujemo da vam naša pomoć može dobro doći. Poznajemo sve poslove u vezi sa selidbama, a i čitav Sopotski kraj, tako da bez problema možemo da dođemo gde god želite i da preselimo vaše stanove, kuće, poslovne prostore, magacine, garaže i slično. Naše usluge su veoma povoljne, pristupačne svima, tako da ne postoji nijedan razlog da nas ne pozovete odmah i dogovorite naš dolazak. Sibnica ili Slatina, Ralja ili Mala Ivanča, po vašem pozivu dolazimo gde god je potrebno, da obavimo poslove selidbi i da vam omogućimo da nastavite novi život na izabranoj lokaciji. Mali Požarevac, Popović ili Rogača su meste u okolini Sopota do kojih dolazimo bez ikakvih problema, a osnovni kvalitet naše usluge, između ostalog, jeste i pružanje usluge besplatne procene selidbe, koja može biti veoma važan segment u organizaciji selidbe. Suština procene selidbe ogleda se u tome da pre početka posla dobijete relevantne informacije o okvirnom vremenu trajanja selidbe, potrebnim uslugama, okvirnim troškovima i slično. Na osnovu tih informacija donosite odluku o angažovanju naše agencije za selidbe.\nSva naselja u okolini Sopota, kao što su Stojnik, Đurinci ili Nemenikuće, pokrivamo uslugama selidbe i pratećim uslugama, koje naša agencija nudi. Dučina ili Babe, Guberevac ili Drlupa, naša vozila kojima obavljamo selidbu stižu svuda, na osnovu vašeg poziva i dogovora koji napravimo sa vama, obavljamo selidbe svih poslovnih i stambenih prostora u opštini Sopot, po najpovoljnijim uslovima i vrlo pristupačnim cenama selidbe.\nSve potrebne informacije možete dobiti na naše kontakt telefone ili preko kontakt forme, koja je dostupna na našem sajtu.\nProfesionalne usluge selidbi u Sopotu i drugim krajevima grada, po najpovoljnijim cenama u gradu i uz vrlo kvalitetnu selidbu možete dobiti u našoj agenciji. Poslove selidbe obavljamo brzo i profesionalno, na najvišem mogućem nivou, kako biste maksimalno bili zadovoljni saradnjom sa nama. Proverite još danas zašto smo toliko traženi i zašto nam veliki broj klijenata poklanja svoje poverenje kada su selidbe Sopot u pitanju.\nselidbe beogradselidbe po beograduselidbe sopotselidbe u beogradu


Igor Jurić: Država pokazala volju za uvodjenje sistema Amber Alert, samo MUP ignoriše\nBeta 21. decembra 2021. 16:45\nPredsednik Centra za nestalu i zlostavljanu decu Igor Jurić izjavio je danas da je država, odnosno Vlada Srbije pokazala volju za uvodjenje sistema Amber Alert, ali da jedino od Ministarstva unutrašnjih poslova nisu dobili nikakav odgovor, niti su se njihovi predstavnici pojavljivali na sastancima.\nKako se navodi u saopštenju tog Centra, Jurić je na današnjem okruglom stolu i javnoj raspravi o uvodjenju sistema Amber Alert u Srbiji, održanom u Palati Srbija u Beogradu, rekao da država treba da bude svesna da su u njenim rukama sudbine mnoge dece i mnogih roditelja i do sad je pokazala dobru volju za sinhronizovan rad na uvodjenju tog sistema.\n„Zato ne želim da verujem da bezvoljnost ministra (unutrašnjih poslova Aleksandra) Vulina može da bude jača od volje države i ostalih ministarstava od kojih dobijamo podršku, ali činjenica je da nepojavljivanje i ignorisanje ove naše zajedničke borbe za bezbednost dece od strane MUP-a treba da nam pošalje nekakvu poruku“, kazao je Jurić.\nOn je istakao da ne zna da li oni samo prividno dobijaju podršku za uvodjenje tog sistema, jer tehnički Amber Alert ne može da se sprovede u delo bez MUP-a.\nAmerika je prva uvela taj sistem još 1996. godine, a ambasador SAD u Srbiji Entoni Godfri (Anthony Godfrey) istakao je da svi moraju da se uključe u taj poduhvat, od najkrupnijih do najsitnijih relevantnih činioca, uključujući i same gradjane.\n„Posebno se radujem saradnji sa Vladom Srbije, a moram da izrazim i zadovoljstvo za saradnju sa Ministarstvom pravde i ministarkom Majom Popović, takodje sam zadovoljan što se u priču uključila i Fondacija Novak Djoković“, kazao je Godfri i dodao da Centar za nestalu i zlostavljanu decu, kao i svi okupljeni oko te teme imaju njegovu punu podršku, iskustvenu, logističku i materijalnu.\nMinistarka pravde Maja Popović naglasila je da je neophodno da se ostvari „nacionalni konsenzus“ na tu temu i kazala da Ministarstvo i Vlada Srbije već uveliko rade na bezbednosti dece, na različitim projektima, koji su se pokazali uspešnim.\n„Ovo je kompleksna, bolna ali izuzetno važna tema, kojoj ne možemo da pristupimo incidentno, nego sistemski i nju ne mogu da vode pojedinačno fondacije, organizacije ni pojedinci, nego moramo svi zajedno da se uključimo kako bi sistem Amber Alert bio zakonski usvojen u našoj zemlji. Iza njega prosto mora da stoji i država i sva ministarstva“, istakla je Popović.\nNa današnjem okruglom stolu, osim Centra za nestalu i zlostavljanu decu, Ministarstva pravde i američke ambasade, učestvovali su i predstavnici Fondacije Novak Djoković, Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Fondacije Share, Centra za pravo deteta i organizacije Astra.\nSistem Amber Alert je zaživeo prvo u Americi, a potom se proširio na 20 država u Evropi. To je sistem brzog, glasnog i sinhronizovanog reagovanja svih institucija, medijskih servisa, digitalnih reklama i bilborda, koji imaju za cilj da u istom trenutku alarmiraju i uzbune javnost da je dete nestalo.\nŠto više ljudi bude upućeno u otmicu, veće su šanse da daju korisne informacije ukoliko nešto sumnjivo opaze, a postojanje samog sistema već unapred plaši i samog otmičara, jer zna da će alarmiranjem javnosti lakše biti osujećen.\nTokom 2021. godine nestanak dece prijavljen je 1.147 puta, a nije pronadjeno 44 dece, navodi se u saopštenju.


Venger: "Borba protiv rasizma nikada ne prestaje" - Sportske.net\nVenger: "Borba protiv rasizma nikada ne prestaje"\nSituacija u Kruševcu koja je potresla fudbalsku javnost, navela je trenera Arsenala da iznese svoj stav povodom gorućeg problema rasizma.\nSrbija je na udaru engleske javnosti zbog rasističkih napada na Denija Rouza, sud o dešavanjima u Kruševcu daće odgovorna lica UEFA i FIFA.\nU gotovo isto vreme, u Engleskoj se još jednom govori i o Džonu Teriju koji nije uložio žalbu na suspenziju FA čime je poslao jasnu poruku.\nU svetlu poslednjih dešavanja, trener Arsenala Arsen Venger poslao je svoju poruku u kojoj kaže da se sa fudbalskih terena moraju ukloniti sve vrste predrasuda i netrpleljivosti.\n„Nije u pitanju samo rasizam, crni i beli, u pitanju su sve vrste uvreda koje imamo na stadionima. Potrebno je uložiti više napora u borbi protiv diskriminacije i netrpeljivosti.“\n„Najbolji način za borbu protiv gluposti je upravo informisanje, obrazovanje, primer pozitivnog ponašanja i shvatanja. To je bitnije od kazne koja je neopdhodna kod određenih oblika nedopustivog ponašanja.“, rekao je Venger koji smatra da bitka protiv rasizma nikada ne prestaje.\n„Pred svima nama je mnogo posla, potrebno je mnogo toga uraditi, ali važno je da društvo prihvati odgovornost i počne sa konkretnim potezima. Mislim da će situacija biti bolja, ali bitka protiv rasizma nikada ne prestaje, nikada ne možete reći da je gotova.“, istakao je trener Arsenala.


Polovni Timberjack tegljač oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Šumarstvo > Tegljač > Timberjack\nPolovna Timberjack tegljač na prodaju\nPregledaj oglase polovnih Timberjack tegljač oglasa na prodaju. Možete sortirati Timberjack tegljač oglase po ceni, godini proizvodnje ili državi. Koristite levu navigaciju da biste suzili pretragu ili pročitajte više ot Timberjack tegljač u odeljku Brendovi.\nTimberjack 648HMjenjač: FrontTyreSize, Veličina zadnjih guma: Accessories\n2012 8.074 h\n1994 3.552 h\nTimberjack 208Mjenjač: FrontTyreSize, Veličina zadnjih guma: Accessories\n1981 4.440 h\nTimberjack 240BMotor: 4BT, Snaga motora: 118, Mjenjač: 4 speed, Veličina prednjih guma: 18.4.32, Veličina zadnjih guma: 18.4.32\nOvde je kompletna lista lista polovnih Timberjack tegljač za prodaju. Ako zelite da vidite neki oglas, kliknite na polje za potvrdu pored tog oglasa, dodajte ga u omiljene oglase ili ga uporedite sa nekim drugim oglasom. Ako zelite detaljniju pretragu, idite na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


OTKRIVEN MOTIV BRUTALNOG UBISTVA KOD GADŽINOG HANA: Evo zašto je mladić 19\t52\nTragedija u Surčinu\n14.03.2015. 15:27h 25.02.2017. 09:16h\nDiković je rekao da će posle istrage nadležni organi utvrditi da li je bilo propusta i da li ima osnova da se utvrdi i nečija odgovornost. Prema njegovim rečima, i on sam i njegovi saradnici osećaju odgovornost za to što se dogodilo, rekao je Diković\nBEOGRAD - Načelnik Generalštaba Vojske Srbije Ljubiša Diković izjavio je danas da će vojska formirati komisiju koja treba da utvrdi uzroke pada helikoptera u kome je poginulo sedam osoba, kao i eventualnu odgovornost za tu nesreću.\n"Letelicu smo pronašli tokom noći, što je bilo veoma teško. Istražni organi su uradili početni deo posla, i nastaviće sa istragom u skladu sa svojim zakonskim ovlašćenjima", kazao je Diković na vanrednoj konferenciji za štampu Ministarstva odbrane u Beogradu.\nDiković je rekao da će nakon toga nadležni organi utvrditi da li je bilo propusta i da li ima osnova da se utvrdi i nečija odgovornost. Prema njegovim rečima, i on sam i njegovi saradnici osećaju odgovornost za to što se dogodilo. Diković je ocenio da je nesreća, u kojoj je stradalo sedam osaba, "velika tragedija za porodice stradalih i Vojsku Srbije".\n"Do sada su iz požara, snežnih mećava i poplava ovi heroji spasili hiljade života, ali život jedne bebe nisu uspeli da spasu", rekao je Diković.\nKomandant 204. vazduhoplovne brigade VS, brigadni general Predrag Bandić, izjavio je da je letelica koja je poslata na zadatak bila u potpunosti ispravna i da je raspolagala sa svim potrebnim uređajima za letenje u složenim meteorološkim uslovima noću. Bandić je rekao da je, pre poletanja, detaljno analizirana meteorološka situacija i da se on sam uverio u spremnost posade da obavi taj zadatak, nakon čega je izdao naređenje za poletanje.\nOn je dodao da je let do Raške bio normalan, kao i povratak do Mladenovca, ali da je onda došlo do naglog pogoršanja meteoroloških uslova, pa je odlučeno da se sleti na aerodrom "Nikola Tesla" u Surčinu.\nPosada je, uz pomoć navođenja sa zemlje, u dva navrata pokušala da sleti, ali u tome nije uspela, a petnaestak minuta kasnije izgubljen je i kontakt s helikopterom.\nKomandant Ratnog vazduhoplovstva, general major Ranko Živak, rekao je da je u poslednjih 10 godina učinjeno dosta da se poboljša bezbednost letenja i da je helikopter Mi-8/17 bio u samom vrhu po bezbednosti u Vojsci Srbije.\nOn je podsetio da se poslednji udes helikoptera tog tipa dogodio 1996. godine, a da su se otkazivanja tehnike na tom tipu letelice dešavala u proseku na 290 sati leta, što je izuzetno dobar rezultat.\nKomandant 890. mešovite helikopterske eskadrile, potpukovnik Miroslav Zečević, rekao je da je poginuli major Omer Mehić imao oko 4.000 sati leta na transportnim helikopterima a da je njegov kolega kapetan Milovan Đukarić bio pilot četvrte kategorije osposobljenosti, kao i da je helikopter Mi-17 bio potpuno ispravan.\nKonferencija u Domu Vojske Srbije je počela minutom ćutanja kojim je odata počast stradalima u padu helikoptera Vojske Srbije u blizini aerodroma "Nikola Tesla".


M. P. 2. aprila 2020. 19:31\nNova mera u borbi protiv virusa korona biće zabrana kretanja od subote u 13 sati do ponedeljka u pet ujutro, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nUvodimo zabranu kretanja u subotu od 13 sati do ponedeljka u pet ujutro, penzioneri će i dalje moći da idu u kupovinu nedeljom ujutro kao i do sada, naveo je Vučić.\nDodao je da od večeras stupa na snagu zabrana okupljanja više od dvoje ljudi.\nKako je naveo, treća mera koja se uvodi je olakšavajuća i stupa na snagu od subote uveče, a to je da će biti dozvoljena šetnja kućnih ljubimaca u period od 23 sata do jedan posle ponoći, 100 metara od mesta prebivališta.\n„Očekujemo u narednih 72 sata ubrzanje epidemije u smislu broja zaraženih, za očekivati je, na žalost, povećanje broja smrtnih slučajeva. Ovo nije predviđanje, ovo je nešto što je logično s obzirom na to koliko je ljudi na respiratorima, a trenutno ih je 81 i oni su u teškom i kritičnom stanju. Ostali koji su u bolnicama i privremenim bolnicama osećaju se dobro i stabilno“, rekao je Vučić.\nČetiri grada najkritičnija, u „Dragiši Mišoviću“ 47 zaraženih\nNaveo je da je pravilnost kod testiranja u prethodna tri dana da najveći procenat pozitivnih dolazi iz četiri sredine, Beograda, Ćuprije, Čačka i Valjeva.\n„Niš je, posle mnogo teških slučajeva, čini nam se, uspeo da se stabilizuje. U Ćupriju smo poslali svu moguću opremu i lekare, i u Valjevo. čekamo da vidimo kako možemo da pomognemo Čačku“, naveo je Vučić.\nVučić je naveo i kakva je situacija sa zaraženim zdravstvenim radnicima, Naveo je da je u bolnici „Dragiša Mišović“ 47 pozitivnih, u Zemunskoj bolnici pet, u Valjevu jedan, u Narodnom frontu 12 pozitivnih.\nNa vreme smo krenuli sa teškim merama\n„Mislimo da smo na vreme krenuli sa teškim merama i da nas je to sačuvalo, jer se možda samo jedna zemlja suočila sa tolikim prilivom ljudi koji su zaraženi. Najteži udar sledi u narednih 15 dana i tih 15 dana će biti i vrhunac krize i zato je važno da se sada čuvamo“, rekao je Vučić.\nImaćemo više i zaraženih i veću smrtnost, jer to sve dolazi od 15, 16, kada je bio priliv ljudi u Srbiju, dodao je predsednik.\n„Bili smo blizu katastrofe, od 400.000 ljudi koji su ušli u zemlju iz inostranstva, procene su da ih je zaraženo između 24 i 30 hiljada“, kaže predsednik.\nKupili smo još 1.100 respiratora\nKupili smo i platili 1.100 respiratora, od toga je pod našim ključem 500 u Kini, rekao je predsednik.\nOn je najavio da će građani Srbije moći da se testiraju i na prisustvo antitela kako bi mogli da vide da li su preležali Kovid-19.\nVučić se zahvalio se građanima na disciplini, jer je takvih, kako je rekao, 95 odsto, ali i lekarima koji se bore za živote ljudi.\nStiže pomoć iz Rusije\nPredsednik Vučić je najavio da će sutra stići i značajna pomoć iz Rusije, pošto je danas razgovarao sa predsednikom te zemlje Vladimirom Putinom.\nVučić je naveo i da je razgovarao sa predsednikom Francuske Emanuelom Makronom, od koga je zatražio da pošalje materijal za pravljenje hlorokina, leka koji pomaže kod Kovida-19, kako bi proizvodnja počela u Srbiji.\n„Od 8. ili 9. aprila počinjemo proizvodnju maski u Srbiji, stižu mašine iz Kine“, naveo je predsednik.


Predstavnici Airsoft kluba "Desant" u posjeti Općinskom načelniku - Radio Velika Kladuša\nPredstavnici Airsoft kluba “Desant” u posjeti Općinskom načelniku\nSlužbeni predstavnici Airsoft kluba “Desant” posjetili su u srijedu (11.03. 2015.) načelnika općine Velika Kladuša Edina Behrića kako bi ga pobliže upoznali sa aktivnostima i radom ovog veoma zanimljivog i nedavno osnovanog kluba.\nAirsoft klub “Desant” Velika Kladuša osnovan je 23. novembra 2014. godine, te je ujedno i prvi registrirani klub odnosno udruženje na području općine Velika Kladuša koje se bavi ovim u svijetu veoma popularnim sportom. Uz ugodno druženje, te na veliko zadovoljstvo načelnika Edina Behrića, predstavnici ASK “Desant” govorili su više o ovom sportu i svojim planovima u budućem periodu.\nTokom susreta dogovoreno je da se u saradnji Kluba i Općine 22.marta 2015. godine u Općinskoj vijećnici od 13:00 do 15:00 sati održi prezentacija koju će organizirati ASK “Desant”. Kako je planirano, tokom prezentacije biće izložene i replike oružja kojeg klub posjeduje i ostala oprema. Susret je iskorišten i kao prilika da se pozovu svi zainteresirani građani da prisustvuju najavljenoj prezentaciji Airsoft kluba „Desant“.\nUčenici Druge srednje škole organizirali Kolačijadu


Vesti online / Svet / / Konzulat zove studente na koktel\nForarlberg i Salcburg, poziva studente na koktel koji organizuje u njihovu čast. Namera konzulata je da studente okupi, kako bi se međusobno upoznali s obzirom na to da studiraju u različitim gradovima i pronašli zajednička interesovanja.\nGeneralni konzulat Srbije u Salcburgu\nGeneralni konzulat Srbije u Salcburgu koji je nadležan za pokrajine Gornju Austriju, Tirol,\nKonzulat smatra da ovi mladi ljudi predstavljaju značajnu snagu srpske dijaspore u Austriji koja ima korisne progresivne ideje i mogućnosti.\nUkoliko akademci pokažu interesovanje, konzulat je spreman da im pomogne da se napravi kvalitetna osnova za formiranje Kluba studenata, za šta je interesovanje već pokazala grupa madih koja se školuje u Salcburgu.\nNa koktel su dobrodošli svi studenti srpskog porekla, bez obzira na to da li poseduju srpsko ili austrijsko državljanstvo ili su u Austriji trajno ili privremeno na studijama.\nU Salcburgu je generalni konzul Svetlana Lala Stanković već održala već dva sastanka sa grupom studenata na kojima su dogovoreni konkretni koraci ka bližoj saradnji među studentima i koktel je dalja faza zajedničke saradnje.\nKoktel će biti održan u Salcburgu 22. novembra na adresi Sigmund Haffner Gasse 16, Stiege 3, 2. sprat u 19 časova.\nPozivnice su već upućene preko univerziteta u Salcburgu, Lincu, Inzbruku i brojnih zemljaka u srpskoj dijaspori.\nDolazak su potvrdili i gosti iz Beča u ulozi predstavnika Bečkog univerziteta, a poziv je upućen i studentskoj organizaciji OSSI koja već postoji u Beču i sa kojom je grupa studenata u Salcburgu u kontaktu.\nKonzulat moli studente da proslede osnovne informacije o sebi kako bi, bez obzira na to da li će prisustvovati koktelu ili ne, mogli da ih planiraju za buduće aktivnosti i dešavanja.\nMole se studenti da, pored imena i prezimena, navedu mesto u kom studiraju, fakultet i smer, kao i mesto u kom žive ako se razlikuje od mesta studiranja, državljanstvo, mejl adresu, telefon. Svi ti podaci, kao i potvrda o prisustvu koktelu mogu se poslati na imejl: genconsulate.salzburg@mfa.rs.\nAUSTRIJA Srbi imaju svog čoveka


ponedeljak, 2. april 2018. 14:59h\nU konkurenciji gotovo 150 igrača i igračica iz više od 20 država, srpski reprezentativci, a među njima i takmičari iz Pančeva, ostvarili su veliki uspeh BSS\nU konkurenciji gotovo 150 igrača i igračica iz više od 20 država, srpski reprezentativci, a među njima i takmičari iz Pančeva, ostvarili su veliki uspeh.\nU konkurenciji do 13 godina, najuspešniji su bili članovi Badminton kluba Dinamo, Marija Samardžija i Mihajilo Vig, osvojivši srebrnu medalju u mešovitom dublu. Njih dvoje su nastupili u četvrtfinalu u po još jednoj konkurenciji, i to Marija Samardžija u paru s Marom Batar iz Beograda, a Mihajilo Vig u konkurenciji dečaka pojedinačno.\nU konkurenciji do 15 godina, Anđela Vitman iz Pančeva, članica Badminton kluba Beograd, osvojila je zlatnu medalju u paru s Aleksandrom Jovičićem iz Kragujevca i srebrnu medalju s klupskom drugaricom, Sanjom Perić iz Pančeva, kojoj je malo nedostajalo da dođe do još jedne medalje, jer je sa Vanjom Rašetom iz Beograda u konkurenciji mešovitih parova zaustavljena u četvrtfinalu.\nČlanica Badminton kluba Pančevo, Maša Aleksić, zaustavljena je u četvrtfinalu u konkurenciji ženskih parova sa klupskom drugaricom, Mionom Filipović i u konkurenciji mešovitih parova sa Uglješom Mihajlovićem iz Beograda.\nKompletan izveštaj s ovog takmičenja možete pročitati na sajtu Badminton saveza Srbije.


Različitosti su dio bogatstva svakog društva – Centar za građansko obrazovanje\nCentar za građansko obrazovanje (CGO) povodom 17. maja, Međunarodnog dana borbe protiv homofobije i transfobije, podsjeća da je poštovanje LGBT osoba pitanje koje i dalje izaziva zabrinutost u crnogorskom kontekstu. I pored napretka, koji je ostvaren kroz snaženje institucionalnog i zakonskog okvira, te prošlogodišnjom organizacijom dvije povorke ponosa, u životima LGBT osoba nije se puno promijenilo u smislu njihove slobode da svoj identitet izražavaju bez straha od nasilja i diskriminacije.\nNivo homofobije ostaje izrazito visok. To su ubjedljivo pokazale dvije prošlogodišnje povorke ponosa, koje su praćene brojnim, još uvijek nerasvijetljenim, slučajevima nasilja prema LGBT osobama. Dodatno, zabrinjavaju izlivi govora mržnje na socijalnim mrežama, internet portalima, kao i u izjavama pojedinih zvaničnika, koji takođe ostaju bez adekvatne sankcije.\nSve dok vlasti ne pokažu odlučnost da one koji su nasilje počinili ili koje nasilje inspirišu privedu pravdi i time pokažu nultu toleranciju prema svim oblicima diskriminacije, uključujući i diskriminaciju na osnovu seksualne orijentacije i rodnog identiteta, teško se može govoriti o suštinskom poštovanju i zaštiti prava LGBT osoba u crnogorskom društvu. Bez efikasnog procesuiranja nasilja od strane države, u prvom redu sudova i tužilaštva, borba za unapređenje položaja LGBT osoba ostaje na ravni deklarativnog zalaganja vlasti, a organizacija povorki ponosa samo još jedna od gorkih pilula koja se guta zbog procesa evropskih integracija, umjesto da bude izraz istinskog uvažavanja prava na različitost.\nDruštvo koje je oboljelo od homofobije ne može da se razvija na način koji će uključiti sve članove/ce tog istog društva. U tom kontekstu, posebna odgovornost je na formalnom obrazovnom sistemu, koji mora da pojača sadržaje i svoje kapacitete, kako bi se adekvatno suočili sa slojevitim predrasudama i stereotipima koje blokiraju racionalan odnos prema stvarnosti, a samim tim i napredak jednog društva. U okviru obrazovnih programa, posebna pažnja mora biti posvećena kontinuiranom radu na afirmaciji ideje ljudskih prava i antidiskriminacionih vrijednosti.\nMediji, takođe, imaju važnu ulogu u edukaciji građana/ki. Neprihvatljiva je tolerancija koju mediji nerijetko pokazuju kroz toleranciju govora mržnje kada se izvještava o LGBT temama. Ovo se posebno odnosi na neadekvatno administriranje komentara na portalima koji vrijeđaju LGBT osobe, ili pozivaju na nasilje protiv LGBT osoba, ali i prenošenje govora mržnje vjerskih poglavara kada su u pitanju LGBT osobe bez jasne osude istog.\nHomofobija šteti svima: ograničava razvoj pojedinca, ličnih i prijateljskih odnosa, integraciju svih u društvo, uništava porodicu i skladne odnose u njoj, javnost je ograničena za saznanja dok se društvo ne razvija kao demokratsko, otvoreno i slobodno.\nCGO poziva i ohrabruje građane/ke, institucije, političke i nevladine organizacije da stalno rade na doprinosu izgradnji novog obrasca demokratskog mišljenja, djelovanja i ponašanja u Crnoj Gori, bez diskriminacije i netolerancije, jer jedino takav sistem može svima da omogući dostojanstven život i razvoj svakog pojednica bez obzira na njegova individualna svojstva.\nPredstavljen izvještaj “Tri godine kršenja Ustava: ko je odgovoran?”


Dačić: Neće biti američkih sankcija Srbiji – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Svet » Dačić: Neće biti američkih sankcija Srbiji\nDačić: Neće biti američkih sankcija Srbiji\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je posle sastanka sa Tomasom Zarzeckim, direktorom američke Radne Grupe 231 Biroa za međunarodnu bezbednost i kontrolu naoružanja, da neće biti nikakvih američkih sankcija prema Srbiji.\n“Razgovor je bio konkretan i dobar i neće biti sankcija“, rekao je Dačić i dodao da je zbog priče o sankcijama, onako kako je postavljena, Zarzeckom bilo neprijatno, i da je zbog te priče postao medijski poznata ličnost u Srbiji.\nPred dolazak američkog zvaničnika u Beograd, mediji, a pre svega tabloidi, krupnim naslovima su najavili da “Amerikanac dolazi da nam preti sankcijama”, dok je američka ambasada to demantovala i navela da će se Zarzecki “sastati s vladinim službenicima radi konsultacija u vezi sa Zakonom o suprotstavljanju američkim suparnicima kroz sankcije (CAATSA), usvojenim od strane američkog Kongresa.”\nDačić je novinarima rekao da je Zarzecki zadovoljan onim što je čuo u Beogradu, odnosno političkom porukom najvišeg državnog vrha Srbije – da želi otvorene odnose i da nema šta da krije.\nMinistar kaže da je preneo tu poruku Zarzeckom, i podsetio da je američki zvaničnik do sada obišao 60 zemalja, tako da od njegovog dolaska u Srbiju ne treba praviti nikakav spektakl.\nIstakao je da je Zarzecki tražio razgovore u Ministarstvu spoljnih poslova, da ga je on primio da bi preneo osnovnu poruku Srbije – da želi potpuno otvoren, transparentan odnos, da nema šta da krije, niti nameru da ulazi u probleme sa SAD.\n“S druge strane, rekao sam da imamo svoje intrese koji se tiču zaštite teritorijalnog integriteta i suvereniteta i u skladu s tim moramo da vodimo računa o odbrambenim mogućnostima i da vodimo politiku vojne neutralnosti“, preneo je Dačić.\nPrethodna: Mali: Veća ulaganja u inovacije\nSledeća: Štrajk upozorenja dela prosvetnih radnika zbog porasta nasilja


SNJEŽAN SLAVNIĆ, NOVI DIREKTOR: Institut za urbanizam RS mogao bi da pozitivno posluje | Banjaluka.net\nSNJEŽAN SLAVNIĆ, NOVI DIREKTOR: Institut za urbanizam RS mogao bi da pozitivno posluje\nInstitut za urbanizam, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske mogao bi pozitivno da posluje kada bi radio u punom kapacitetu i bio oslobođen dijela balasta koji ga sada opterećuje, izjavio je danas Srni vršilac dužnosti direktora ove ustanove Snježan Slavnić.\n“Obaveze po raznim osnovama kao što su reprogrami za kredite, obaveze po osnovu poreza i doprinosa prema radnicima, kamate i ostalo su oko 4,5 miliona KM. Naša potraživanja iznose oko 750.000 KM s tim da su realizacije u mjesecima sa sadašnjim zaposlenim solidne i kreću se u optimističkim iznosima”, naveo je Slavnić.\nOn je naglasio da će problemi biti rješavani u saradnji sa Ministarstvom za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Srpske, te da očekuje pozitivne pomake uz obostrane aktivnosti koje je neophodno realizovati da bi ova ustanova nastavila sa radom.\n“Moja, kao i želja zaposlenih jeste da Institut ostane reprezentativna, krovna ustanova u vezi sa kontrolom materijala, konstrukcija i svega drugog. Nadam se da će se uz napore mnogih faktora doći do rješenja”, rekao je Slavnić.\nU “Službenom glasniku” juče je obavljena odluka Vlade Srpske o razrješenju bivšeg direktora Stevana Jovanovića i Slavnićevom imenovanju za vršioca dužnosti direktora.\nRadnici ove ustanove ljetos su održali štrajk upozorenja zbog teške situacije u ovom kolektivu, kao i neisplaćenih više plata i doprinosa koji više godina nisu uplaćivani, a podnijeli su i krivičnu prijavu protiv bivšeg direktora Jovanovića i članova Uprave zbog sumnje da su zloupotrijebili službeni položaj.


Bogdanović: Srbijo, nedostaješ - SPORTSKI ŽURNAL\n01 septembar, 2020 2\nBogdan je ovo leto proveo u NBA "balonu" u Orlandu, ali Sakramento je izostao iz plej-ofa\nPoslednji meč Bogdan Bogdanović je sa Sakramentom odigrao 13. avgusta. Tada se njegov tim oprostio od Orlanda i NBA mehura.\nKorona je sve poremetila, pa i košarkaška takmičenja.\nU ovo doba igrala bi i reprezentacija, možda već imala i olimpijsko odličje oko vrata, ali činjenica je da Orlovima tek predstoje kvalifikacione bitke.\nSve to nedostaje Bogdanoviću, pa je sa setom objavio:\n- Nedostaje mi igranje za nacionalni tim u ovo doba godine...\nTHE COMSAT ANGELS DR KOŠARKE · 02 septembar, 2020 17:17\nFil Đekson · 02 septembar, 2020 17:58