Rukometni klub PartizanSezona 2013/2014 Archives - Page 4 of 28 - Rukometni klub Partizan\nVoša pobedila Parni valjak\nRukometaši Partizana ni u 6. kolu Super lige Srbije nisu uspeli da pronađu svoju igru i da se vrate na pobednički kolosek. U derbiju kola izgubili su od Vojvodine sa 19:26 (6:15). „Nismo uhvatili ritam od [...]\nVojvodina favorit u derbiju kola\nNedelja na Banjici donosi rukometni derbi u okviru 6. kola Super lige Srbije. Crno-beli će na svom terenu pokušati da pobede Vojbodinu posle godinu i po i da se, što je još bitnije - vrate [...]\nMetaloplastika prva pobedila u gostima\nRukometna Super liga Srbije dobila je u 5. kolu prvu ekipu koja je pobedila na gostujućem terenu. Savladavši Partizan na Banjici - Metaloplastika je prišla korak bliže osvajanju titule državnog šampiona. Iako su prvo poluvreme [...]\nNovi veliki rukometni okršaj očekuje nas već u sredu kada na Banjici Partizan dočekuje Metaloplastiku. Utakmica 5. kola Super lige Srbije počinje u 18 sati, a crno-beli u meč ulaze sa novim trenerom, legendom Partizana [...]\nBrković podneo ostavku, Maksić novi trener Partizana\nPosle poraza od niškog Železničara u 4. kolu Super lige Srbije sa 36:25, trener Partizana Aleksandar Brković podneo je ostavku. Strateg Partizana je na ovo upozorio nakon što je njegova ekipa izgubila od Zvezde, rekavši [...]\nJUNIORSKO PRVENSTVO SRBIJE!!\nZa vikend 26. i 27.04.2014. u Aranđelovačkoj hali Šumadija održaće se Juniorsko prvenstvo Države.Učešće je uzelo 12 ekipa raspoređenih u 4 grupe,Partizan se nalazi u grupi G sa ekipama Mladost /Zaječar/ i Studentski Grad /Beograd/ Prvu [...]\nPobeda za povratak na pravi put\nCrno-beli rukometaši u 4. kolu Super lige Srbije gostuju niškom Železničaru. Utakmica se igra u četvrtak od 18:30, a na ovaj susret Partizanovi igrači gledaju kao na novu šansu da postignu prvu pobedu u gostima. “Očekuje [...]\nZvezda uzela gradski derbi\n"Održali su nam lekciju iz lepšeg rukometa, iz strpljivosti, odbrane, napada i kad se sve to sabere - logično je da je Zvezda pobedila. Ako u naredne dve utakmice ne zabeležimo 4 boda, ja više [...]\n“Ne plašimo se vrućeg terena”\nU trećem kolu Super lige Srbije, rukometnu publiku očekuje derbi između Partizana i Crvene zvezde. Meč se igra u ponedeljak, od 18 sati, na terenu crveno-belih u hali Šumice. “Zvezda je svakako u prednosti u odnosu [...]\nIlić van terena do kraja sezone, igrači mu poručuju…\nLevo krilo Partizana, Vanja Ilić, u 8. minutu meča sa Radničkim zadobio je povredu koja ga je poslala na pauzu do kraja sezone. Nakon urađenih pregleda, potvrđeno je da mu je pukla metatarzalna kost levog [...]


Stefanović: Nadam se da nikome neće pasti na pamet da primjeni silu na sjeveru Kosmeta | Srpska Info\nStefanović: Nadam se da nikome neće pasti na pamet da primjeni silu na sjeveru Kosmeta\nAutor: Srna 26.03.2019. 12:55\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović ocijenio je danas da bi SAD trebalo da izvrše dodatni pritisak na Prištinu kako bi ukinula takse na srpsku robu i time omogućila nastavak dijaloga s Beogradom.\nStefanović je, poslije prikaza opreme i vozila koje je američka Vlada donirala MUP-u i Upravi carina Srbije, pozdravio to što su SAD kao i EU ranije tražile od Prištine da ukine takse na robu iz centralne Srbije i BiH.\nOn je rekao da ne želi da polemiše sa ambasadorom SAD u Srbiji Kajlom Skotom koji je prethodno rekao da SAD i EU ohrabruju obje strane da sjednu za pregovarači sto i normalizuju dijalog, kao i da nije dobro da obje strane međusobno okrivljuju jedna drugu.\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije je napomenuo i da je situacija jako složena i da iz Prištine ne postoji želja za bilo kakvim dijalogom s Beogradom.\nStefanović je ocijenio i da to pokazuje niz postupaka prištinski vlasti, od uvođenja taksi na srpsku robu, hapšenje šefa Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Marka Đurića u Kosovskoj Mitrovici, smjenjivanja legitimnih predstavnika Srba iz vlade u Prištini, pa do upada specijalnih jedinica na sjever Kosmeta.\nOn smatra i da takvo ponašanje prištinskih vlasti neće donijeti ništa dobro ni Srbima, a ni Albancima u pokrajini, kao i da neće omogući otvaranje fabrika, a ni rast životnog standarda i bolji život.\n– Nadam se da nikome neće pasti na pamet da primjeni silu na sjeveru Kosmeta – rekao je Stefanović, naglasivši da niko nema pravo da prijeti i protjeruje Srbe sa tog prostora.\nTagovi: Kosovo i Metohija,Nebojša Stefanović


Tanjug 17. novembra 2021. 13:25\nBEOGRAD – Rezultati ostvareni na Igrama u Tokiju su istorijski, rekordnih devet medalja, plus rekordnih 13 plasmana u Top 10, izjavio je danas predsednik Olimpijskog komiteta Srbije (OKS) Božidar Maljković.\n„Rezultati dovoljno govore sami za sebe. Kada smo određivali kriterijume za uspešnost dva su bila ključna – broj medalja i broj finala, odnosno Top 10. Osvojeno je više medalja nego u Riju, više Top 10 nego u Riju i Londonu kada smo imali po 11, a posebno raduju rezultati u boksu, gde dugo nismo mogli da se plasiramo i plivanju“, rekao je Maljković na konferenciji za medije.\n„Ipak, činjenica da smo imali manji broj kvalifikovanih sportista (87) nego u Riju i Londonu govori da je potrebno napraviti korekcije u funkcionisanju sportskih programa. Istina, imali smo jednu ekipu manje, ali i nastavak negativnog trenda sa pojedinačnim sportistima – 46 za Tokio, 55 za Rio, što je takođe manje od 64 za London“, istakao je Maljković.\n„To nam je važno iz pozicija ravnopravnosti i osnaživanja devojčica s obzirom da kod žena postoji veći prostor za razvoj. U Londonu smo imali neizbalansiran tim, dve trećine muškaraca, u Riju 58 muškaraca i 46 žena, a u Tokiju smo izbalansirali 44 zene i 43 muškarca“, rekao je Maljković.\nGeneralni sekretar OKS Đorđe Višacki istakao je da je put od Rija do Tokija zbog pandemije trajao godinu duže.\n„Rezultat od devet medalja je najveći uspeh od Seula 1988, plus imamo pet medalja na OI mladih u Buenos Ajresu, pa najbolji plasman na zimskim OI posle raspada SFRJ, 14. mesto Nevene Ignjatović u Pojončangu, prve medalje na Igrama mladih u Lozani, uzrasta do 18 godina“, rekao je Višacki i zajvalio Vladi Srbije i ministarstvu omladine i sporta na podršci.\nNova sportska direktorka OKS Sonja Vasić predstavila je program „Pariz 2024“ i plan finasiranja za naredne Olimpijske igre.\n„Osnovni cilj je da se obezbede uslovi za pripreme i plasman na OI. Finasiranje ide na osnovu rezultata, po kategorijama, trenutno imamo 47 sportista u programu, 11 u prvoj kategoriji, plus sedam timova, a nadamo se da će broj s vremenom rasti“, poručila je Vasić.


Skupština usvojila Zakon o energetici | Energetski portal Srbije\nSkupština usvojila Zakon o energetici\n30.12. 2014 Predstavljamo\nU ponedeljak 29. decembra 2014. Skupština Republike Srbije usvojila je novi Zakon o energetici koji usklađuje oblast energetike sa evropskim zakonodavstvom, odnosno potpuno primenjuje Treći energetski paket Evropske unije.\nMinistar rudarstva i energetike gospodin Aleksandar Antić izjavio je da novi zakon poboljšava uslove za investiranje u oblast energetike, ali i unapređuje sigurnost snabdevanja električnom energijom i gasom. On je istakao i da je ovim zakonom primenjen Treći energetski paket Evropske unije, što predstavlja obavezu Republike Srbije od 1. januara 2015. godine.\nZakonom o energetici predviđena je liberalizacija tržišta gasa i električne energije od 1. januara 2015. godine. Osim toga, usklađuje se priključenje objekata na elektromrežu i gasnu mrežu sa rokovima za izdavanje građevinske dozvole, a uvodi se i praćenje tehničkog i komercijalnog kvaliteta snabdevanja električnom energijom i gasom. Takođe, termin javnog snabdevanja zamenjen je terminom garantovano snabdevanje, a propisan je i postupak izbora garantovanog i rezervnog snabdevača.\nDefinisani su mali i veliki kupci električne energije, a uvedena je i mogućnost ukidanja regulisane cene električne energije za garantovano snabdevanje do 2017. godine. Navedeno je i da će kupci električne energije u svakom trenutku moći da se informišu o sopstvenoj potrošnji električne energije, a biće stvoreni i uslovi za formiranje berze električne energije.\nNovousvojeni Zakon o energetici stupiće na snagu nakon njegovog objavljivanja u Službenom glasniku.


Home > IZBORI 2022 > POČELA IZBORNA TRKA, RASPISANI PARLAMENTARNI IZBORI\n16 Februara, 2022 16 Februara, 2022 admin101Leave a Comment on POČELA IZBORNA TRKA, RASPISANI PARLAMENTARNI IZBORI\nPredsednik Aleksandar Vučić potpisao je 15. februara dva dokumenta: raspustio je Skupštinu Srbije i raspisao vanredne parlamentarne izbore za 3. april. Za isti dan, predsednik Skupštine Ivica Dačić raspisao je izbore za skupštine gradova Beograda i Bora i za skupštine jedanaest opština. Dačić je najavio da će početkom marta raspisati i predsedničke izbore.\nRepublička vlada će time ući u tehnički mandat, ali će, kako je saopšteno, nastaviti sve aktivnosti u skladu sa Ustavom i zakonima. Odlukom o raspisivanju izbora predsednik je označio start kampanje, koja će trajati skoro 50 dana.\nU aprilu se na birališta izlazi 13. put od uspostavljanja višestranačja u Srbiji. Čini se da su svi saglasni, i vlast i opozicija, da će kampanja u narednih mesec i po dana biti teška.\nPredsednik je pozvao građane da izađu na izbore.\n– Pozivam građane da uzmu učešće u izborima, da zemlja pokaže svoj demokratski kapacitet – poručio je Vučić.\nZahvalio je svima koji su i u vladi i u skupštini radili u ime građana Srbije u prethodnom periodu.\n– Onima koji budu pobedili želim da Srbiju vode na najbolji mogući način. Pred nama je nešto više od 45 dana, uveren sam zanimljive, ozbiljne i odgovorne kampanje. Građani, učestvujte u izborima, jer će to da očvrsne demokratske kapacitete Srbije. Siguran sam da će ljudi u Srbiji umeti da izaberu najbolje. Neka najbolji pobede, neka su nam srećni izbori – poručio je predsednik.\nPrethodno je predsednik parlamenta Ivica Dačić raspisao lokalne izbore za odbornike skupština gradova i skupština opština u Srbiji, takođe za 3. april 2022. godine.\nIvica Dačić je raspisao izbore za odbornike skupština gradova Bora i Beograda, i skupština opština Aranđelovac, Smederevska Palanka, Lučani, Medveđa, Knjaževac, Bajina Bašta, Doljevac, Kula, Kladovo, Majdanpek i Sečanj za 3. april 2022. godine.\nDačić je svim učesnicima na izborima poželeo uspešnu kampanju i fer izbore.\nNajavio je i da će početkom marta, 90 dana pred istek mandata predsednika Republike, raspisati predsedničke izbore, koji će biti održani takođe 3. aprila.\nNaredni korak je na strankama, pokretima, grupama građana. Potrebno je da Republičkoj izbornoj komisiji predaju 10.000 overenih potpisa za izbornu listu, a manjinske stranke dvostruko manje. Krajnji rok da to učine je, prema novim pravilima, 20 dana pre dana održavanja izbora.


Rajs: SAD žele stabilan Balkan na kome će Srbija shvatiti da u Americi i EU ima prijatelje\nAmerički državni sekretar Kondoliza Rajs danas je u Vašingtonu o brojnim globalnim izazovima razgovara sa njemačkim kolegom po funkciiji Frankom Valterom Štajnmajerom.\nGovoreći o situaciji na Kosovu Rajsova je ponovila da Sjedinjene Države žele stabilan Balkan.\n"I SAD i Njemačka su priznale Kosovo. Želimo stabilan Balkan na kome će Srbi shvatiti da u Sjedinjenim Državama i Evropskoj uniji imaju dobre prijatelje, ali da moramo dozvoliti razvoj Kosova kao nove nezavisne države», kazala je Kondoliza Rajs.\nNjemački ministar Štajnmajer takođe je naglasio potrebu da Balkan bude stabilan, rekavši:\n"Naravno, u ovom trenutku, ključno pitanje je stabilizacija Kosova na Balkanu, što nije tako lak zadatak. Posebno sada uoči parlamentarnih izbora u Srbiji, kada nacionalisti to pokušavaju da iskoriste i naruše proevrospku atmosferu u Srbiji. Nadam se da se ta ideja neće materijalizovati.", kazao je Štajnmajer.\nNa istom brifingu Kondoliza Rajs je negirala da je postignut sporazum sa Sjevernom Korejom o procesu nuklearnog razoružanja Pjongjanga, a dvoje zvaničnika su se – govoreći o nukleranom programu Irana – založili za nastavak pristupa sa dva kolosjeka – mogućeg nastavka pregovora sa Teheranom, ali i dodatnih sankcija ukoliko režim u Islamskoj republici i dalje bude odbijao da prestane da obogaćuje uranijum.


Vesić: U Beogradu će se znati komunalni red - Beograd24\nAutor Redakcija Beograd24\t Objavljeno Nov 8, 2019\n– Godinama je u Beogradu na snazi odluka da ugostiteljski objekti koji rade u stambenim zgradama mogu da emituju muziku do 23 sata, da rade do ponoći radnim danom, a da emituju muziku do ponoći i rade do 1 sat vikendom. Sada će ta pravila da važe i za objekte koji su udaljeni 50 metara od zgrade samo na teritoriji Vračara. Ja verujem da je ovo dobara odluka jer smo imali mnogo žalbi građana na buku. Kao što je bila dobra odluka Gradske opštine Vračar, koju je grad prihvatio, da se zabrani postavljanje letnjih bašta na parking mestima, jer čemu onda parking mesta.\nNaš posao je da radimo u interesu građana. Ova odluka će u utorak biti na dnevnom redu sednice gradske skupštine – rekao je Vesić.\nVesić je rekao da će Skupština grada u utorak raspravljati o predlogu Odluke o izmenama i dopunama odluke o bespovratnom sufinansiranju aktivnosti na investicionom održavanju i unapređenju svojstava zgrade kao i Odluke o utvrđivanju urbanističkih zona i blokova za održavanje i unapređivanje svojstava zgrade na teritoriji grada Beograda.\n– Osnov za donošenje ovih odluka sadržan je u Zakonu o stanovanju i održavanju zgrada koji je donet 2016. godine. Uvažavajući javni interes koji je zakonom ustanovljen kroz održivi razvoj stanovanja, što obuhvata unapređenje uslova stanovanja, održavanje i upravljanje zgradama pristupilo se pripremi i donošenju navedenih odluka. Promenama Statuta grada Beograda kojom je sprovedena obećana decentralizacija, gradskim opštinama data su brojna ovlašćenja među kojima je i mogućnost da obezbede sredstva za bespovratno sufinansiranje aktivnosti na investicionom održavanju i unapređenju svojstava zgrade na svom području – pojasnio je Vesić.\nPrema njegovim rečima, na ovaj način će Grad Beograd i gradske opštine direktno uticati na poboljšanje uslova života građana na svom području i to na način da će se nakon realizacije projekta moći za svaki konkretan objekat pribaviti energetski pasoš.\n– Odlukom o bespovratnom sufinansiranju aktivnosti na investicionom održavanju i unapređenju svojstava zgrade uređuje se bespovratno sufinansiranje aktivnosti u okviru projekata na investicionom održavanju i unapređenju svojstava zgrade u cilju sprečavanja nastanka štetnih posledica po život ili zdravlje ljudi, životnu sredinu, privredu ili imovinu veće vrednosti na teritoriji Grada Beograda, i to: obezbeđivanje i postupak dodele sredstava, kao i procenat učešća i uslovi finansiranja – rekao je Vesić i dodao da je Grad Beograd poslednjih pet godina uredio oko 500 fasada, a da će se kroz ovu odluku samo naredne godine, zajedno sa građanima, urediti više hiljada fasada.\nbeogradGoran Vesićpravilastudio b\nGradonačelnik Radojičić obišao radove na rekonstrukciji Zdravstvene stanice „Šumice”\nStradanje Srbije ne sme biti zaboravljeno”: Grad obeležio Dan Primirja u Prvom svetskom ratu


Poreska uprava Srpske obavještava: U ovoj godini ističe rok većini elektronskih sertifikata | BL Portal\nPoreska uprava Srpske obavještava: U ovoj godini ističe rok većini elektronskih sertifikata\n18. Novembra 2021. 12:29\nPoreska uprava Republike Srpske obavještava poreske obveznike da u ovoj godini ističe rok većini elektronskih sertifikata koji su u najvećem broju slučajeva izdati krajem 2016. godine i poziva na podnošenje zahtjeva za njihovo izdavanje ili obnovu.\nZahtjevi za izdavanje ili obnovu elektronskog sertifikata Poreske uprave Republike Srpske podnose se nadležnoj područnoj jedinici.\nAko je istekao rok važenja sertifikata podnosi se zahtjev za izdavanje novog, dok se zahtjev za obnovu podnosi 30 dana prije isteka roka, saopšteno je iz Poreske uprave Srpske.\n“S obzirom na to da je rok važenja elektronskih sertifikata izdatih fizičkim licima koje su poreski obveznici ovlastili za podnošenje prijava elektronski pet godina, a da je najveći broj sertifikata izdat upravo krajem 2016, to znači da većini tih sertifikata rok važenja ističe do kraja ove godine”, navodi se u saopštenju.\nPolitikom sertifikacije za izdavanje i upravljanje elektronskim sertifikatima Poreske uprave Republike Srpske regulisano je da je rok važenja elektronskih sertifikata pet godina, tako da fizička lica kojima je istekao rok važenja ne mogu podnositi prijave elektronski, odnosno ne mogu vršiti njihovo potpisivanje korištenjem nevažećeg elektronskog sertifikata.\nDetaljnija uputstva, kao i potrebni obrasci mogu se preuzeti na internet stranici Poreske uprave Republike Srpske, u sekciji elektronske usluge – sertifikaciono tijelo.\nTags: Elektronski sertifikati, Ističe rok, Poreska uprava Srpske\nKada se očekuje preokret? Bil Gejts iznio nova predviđanja o pandemiji korona virusa\nRasprava u banjalučkom parlamentu u toku: Nacrtom predložen budžetski okvir od 159,35 miliona KM


Saobraćaj i transport| Beograd živi | Beograd živi\nStrateško opredeljenje Grada Beograda predstavlja ravnomeran razvoj saobraćajnog sistema zasnovan na principima održive mobilnosti i promeni hijerarhije među vidovima saobraćaja.\nPlan za integrisan šinski sistem u Beogradu.\nKako bi osigurao nesmetan razvoj i pratio potrebe svojih građana i zahteve investitora za boljom saobraćajnom infrastrukturom ― Beograd je započeo velika ulaganja na više frontova.\nStari tramvajski most uskoro će biti u potpunosti rekonstruisan.\nNova železnička stanica je osmišljena kao buduće čvorište za 50 miliona putnika na godišnjem nivou.\nNastavljeni su radovi na tehničkoj dokumentaciji za proširenje tramvajskog mosta koji će povezati savski i dunavski amfiteatar.\nOdrživa urbana mobilnost - okretanje hijerarhije u saobraćaju.\nRazvoj Beograda kao značajnog saobraćajnog čvora pretpostavlja realizaciju putne i ulične mreže, železničke infrastrukture, razvoj vodenog saobraćaja i dalju modernizaciju i razvoj Aerodroma “Nikola Tesla” ― čime bi se u prvom redu povećala dostupnost grada u odnosu na region Jugoistočne Evrope i samim tim stvorile mogućnosti za generisanje većeg obima saobraćajnih usluga.\nPlan za razvoj održive mobilnosti u Beogradu u budućnosti zasniva se na strategiji stvaranja uslova za ravnomerniju dostupnost svih gradskih prostora uz poštovanje osnovnih principa bezbednosti, unapređenju stanja životne sredine, povećanju efikasnosti transportnih sredstava i uređenju gradskih prostora po meri Beograđana.\nPristup rešavanju saobraćajnih problema više se ne odvija na tradicionalan način kroz izgradnju infrastrukture i njeno prilagođavanje zahtevima ― noviji svetski trendovi nameću mere koje motivišu građane da manje koriste putnički automobil i da svoje svakodnevne aktivnosti više obavljaju kroz neki od nemotorizovanih načina kretanja. U prilog ovakvom pristupu govore i činjenice da su u zakone EU uvedeni planovi održive mobilnosti koji počivaju na ovim principima i koji imaju strateški cilj da na taj način pomažu stvaranju kvalitetnijeg života u gradovima.\nSekreterijat za urbane i građevinske poslove\nIntegrisan šinski saobraćaj\nNaime, tokom dvadesetog veka, individualni saobraćaj u svetu (ali i u Beogradu) doživeo je veliku ekspanziju jer je ovaj vid kretanja bio jedan od stubova ekonomskog razvoja i širenja gradova. Tokom godina razvoja, veliki broj putničkih automobila u gradovima sve više je dovodio do zagušenja u saobraćaju. Tradicionalno planiranje saobraćaja u gradovima ― jasno je favorizovalo rešenja koja su nudila poboljšanja uslova upotrebe putničkih automobila.\nTradicionalno planiranje saobraćaja u gradovima - jasno je favorizovalo rešenja koja su nudila poboljšanja uslova upotrebe putničkih automobila.\nIpak, kako je održivi razvoj u svim sferama društva postao aktuelna tema od velike važnosti za razvoj i uopšte budućnost grada, tako se i koncept tradicionalnog planiranja saobraćaja polako napustio. Javila se potreba za sistemskim planiranjem saobraćaja koje će otkloniti nedostatke tradicionalnog pristupa ― a mi smo ovaj talas propustili zbog godina ratova i raznih nedaća koje su zadesile građane Srbije i Beograda.\nSistem javnog transporta putnika predstavlja jedan od bitnijih faktora od uticaja na funkcionisanje savremenih gradova, njihovu ekonomiju i održiv razvoj.\nDakle, novi trend i nova škola sa kojom se slažu gotovo svi eksperti jeste definisanje strategije i uvođenje mera koje se odnose na značajnu upotrebu javnog prevoza i nemotorizovanih vidova kretanja.\nKoncept urbane mobilnosti predstavlja novu praksu u planiranju sabraćaja ― kako bi zadovoljio postojeće i buduće potrebe stanovnika za mobilnošću, te osigurao bolji kvalitet života u gradovima i njihovoj okolini. Kao što je već spomenuto ― ovi “Gradovi za ljude” (a ne za automobile) su i zakonska obaveza za gradove zemalja članica EU.\n"Gradovi za ljude" (a ne za automobile) ušli su u legislativu EU kao zakanska obaveza za gradove zemalja članica.\nSistem javnog transporta putnika sa svojim performansama, tehnologijom, kvalitetom, troškovima i uticajem na okruženje, predstavlja jedan od bitnijih faktora od uticaja na funkcionisanje, lokaciju, veličinu i strukturu savremenih gradova, njihovu ekonomiju i održiv razvoj.\nSvetske prestonice poput Barselone, Kopenhagena, Ciriha, Milana i drugih ― u potpunosti su promenili pravila igre vrativši svoje ulice svojim građanima. Hijerarhija u saobraćaju je potpuno preokrenuta i sada je automobil ― nekadašnji suvereni vladar drumova stavljen na poslednje mesto, a prednost je data javnom prevozu, biciklistima i najviše, pešacima.\nPostoji plan koji se sprovodi da Beograd dobije 120km novih biciklističkih staza.\nU širem kontekstu posmatrano ― sistem javnog transporta putnika je jedan od ključnih elemenata u procesu stvaranja gradova pogodnih za život (eng. livable city).\nSaobraćajni SMART plan Beograda -\nTokom 2017. godine izrađen je SMART master plan saobraćajne infrastrukture kao osnove za saobraćajni razvoj Beograda ― ključni strateški dokument koji definiše prioritete, aktivnosti i korake koji će se preduzeti u godinama koje dolaze kroz pravce razvoja saobraćaja u gradu.\nPoslu se po prvi put prišlo na ozbiljan način, što je na prvom mestu podrazumevalo brojanje putnika, optimizaciju linija javnog gradskog prevoza, projekciju trenda rasta stanovništva i definisanje zona koje će se brže ili sporije razvijati u Beogradu.\nProcenat učešća javnog prevoza u Beogradu može se smatrati relativno visokim - skoro 48% - što je odličan rezultat u poređenju čak i sa gradovima zapadne Evrope.\nZanimljivi podaci su da ukupan broj dnevnih putovanja koji se ostvare u Beogradu iznosi 3,031,715 na bazi broja stanovnika od 1,65 miliona, gde 1,56 miliona ima više od 6 godina. To dovodi do proseka od 1,94 putovanja radnim danom, po osobi.\nGrafikon ispod pokazuje raspodelu putovanja po vidovima transporta za dnevna putovanja u Beogradu. Glavni su pešačenje (23,8%), privatni automobili (25,7%) i javni prevoz (47,9%) ― što pokriva 97,5% svih putovanja, dok prevoz biciklom ili motorom obavlja samo 1,3% sugrađana.\nGeneralno, procenat učešća javnog prevoza u Beogradu može se smatrati relativno visokim (skoro 48%) što je odličan rezultat u poređenju čak i sa gradovima zapadne Evrope koji su poznati po dobrom javnom prevozu, a imaju znatno niže učešće ovog vida transporta u raspodeli ― npr. Berlin sa 24,6% ili Cirih sa 23%.\nSa ohrabrujućim polaznim uslovima u postojećem stanju dnevne raspodele po vidovima transporta, te na osnovu obimne analize i baze skupljenih podataka dat je predlog daljeg razvoja saobraćajne infrastrukture koji ide u tri osnovna pravca ― razvoj BG voz-a, prve dve linije metroa i investicije u putnu infrastrukturu.\nIntegrisan šinski sistem saobraćaja u Beogradu -\nFokus SMART plana usmeren je pre svega na pojačavanje rada “BG voza” i projektu Metro-a ― posebna pažnja je posvećena ovim masovnim vidovima prevoza jer rezultati jasno pokazuju važnost budućih investicija u sistem javnog prevoza. Ove investicije moraju biti usmerene na unapređenje sistema prigradske železnice, kako bi se nadogradio uspeh koji je sistem pokazao od početka kada je uveden 2011. godine do danas, odnosno opslužio prognozirani porast zahteva ka obodu grada.\n“BG voz” trenutno ima jednu liniju od Batajnice do Vukovog spomenika i odatle nadalje do Ovče, a trenutno se radi rekosntrukcija pruge i mreže za novu liniju od Vukovog spomenika do Resnika. Sledeći korak je povezivanje Aerodroma “Nikola Tesla” i Surčina sa Novim Beogradom, a potom ostaje još jedna linija ― od Makiškog polja, kroz tunel Makiš-Rakovica pa do Karaburme. Uz nove kompozicije, povećanje usluga i nove stanice, „BG voz” će biti laki šinski sistem koji će moći da zadovolji potrebe građana. Plan je takav da se koristi postojeća infrastruktura, koja za relativno malo novca može da pruži najviše.\nIzgradnja beogradskog metroa je u planu od 1958. godine i premda je postojalo više inicijativa i studija, realizacija projekta postaje izvesna tek krajem 2014. godine. Francuska je finansirala studiju o Generalnom planu za projekat metroa koji treba da se odvija u tri faze izgradnje (po tri godine predviđene su za završetak svake faze). Takođe, završena je detaljna studija o dnevnom kretanju korisnika javnog prevoza koja je važan doprinos SMART planu objedinjenog sistema javnog prevoza u Beogradu ― i njime će biti definisane linije metroa i potrebni kapaciteti.\nPrva linija metroa trebalo da ide od Makiškog polja, preko centra grada, do Mirijeva, ukupne dužine 22 kilometra, a druga od Zemuna, preko Starog grada, do Ustaničke ulice, dužine 19,8 kilometara ― i te dve linije, u kombinaciji sa „Bg vozom”, ali i sa obnovljenim tramvajskim sistemom, daju nam integrisani šinski sistem saobraćaja.\nKako bi osigurao nesmetan razvoj i pratio potrebe svojih građana i zahteve investitora za boljom infrastrukturom ― Beograd je započeo velika ulaganja na više frontova. Najznačajniji su izgradnja putne infrastrukture, to jest obilaznice, železničke infrastrukture (novih glavnih stanica), nove autobuske stanice, metroa i aerodroma.\n- Severna magistralna tangenta (SMT)\nU saradnji sa kineskim partnerima realizuje se izgradnja severnog dela spoljne magistralne tangente Beograda. Projekat podrazumeva izgradnju nekoliko novih deonica kao i adaptaciju više postojećih radi zatvaranja saobraćajnog prstena oko grada i postizanja boje komunikacije između građana.\nDeonice ovog projekta dužine 21km uključuju i novi most preko Dunava koji od kraja 2015. godine povezuje opštine Zemun i Palilula ― i preko pola miliona građana koji žive na teritoriji ovih opština.\nPoseban značaj ovog projekta i možda najveći benefit za beograđane jeste izmeštanje teretnog i tranzitnog saobraćaja iz centra grada i oslobađanje najatraktivnijih delova Beograda za preuređenje i izgradnju.\nPoseban značaj ovog projekta i možda najveći benefit za Beograđane jeste izmeštanje teretnog i tranzitnog saobraćaja iz centra grada.\n- Izgradnja putne i železničke obilaznice oko Beograda\nRadi potpunog oslobađanja grada od tranzitnog automobilskog i železničkog saobraćaja potrebno je završiti preostale delove autoputa i železničke obilaznice oko Beograda, kako bi tranzit kamiona i automobila i prevoz opasnih materija šinama bili izmešteni iz centralne gradske zone.\nZa ove deonice postoje spremni projekti, a investicija u novi most preko Dunava kod Vinče ― procenjuje se na oko 260 miliona evra. Ovaj projekat je sastavni deo pomenutog koridora koji spaja Rumuniju sa Srbijom, Crnom Gorom i Italijom.\n- Unutrašnji magistralni prsten (UMP)\nKako bi se grad rasteretio nepotrebnog tranzitnog saobraćaja u izgradnju su tri prstenaste saobraćajnice oko grada, a u planu je i izgradnja dva mosta i dva tunela. Obilaznica, odnosno spoljni prsten oko grada je u završnoj fazi; Srednji prsten, takozvani SMT nakon otvaranja “Pupinovog mosta” i njegovog nastavka do Pančevačkog puta ove godine dobija novi Bulevar Heroja sa Košara koji je povezao Most na Adi sa Tošinim bunarom, a naredne godine dobiće nastavak ka Rakovici.\nUnutrašnji magistralni poluprsten biće započet Topšiderskim tunelom. Usvojen je projekat za transformaciju Starog tramvjaskog mosta koji će dobiti još po dve saobraćajne trake u svakom smeru, kao i nove pešačke i biciklističke staze. U nastavku ovog mosta u pripremi je izgradnja tunela koji će povezati Savski i Dunavski amfiteatar čime će tranzitni saobraćaj u centru grada biti smanjen za čak 11,5 odsto.\nU planu je novi most preko Ade Huje koji će znatno rasteretiti stari Pančevački most.\nUnutrašnji magistralni poluprsten biće započet Topšiderskim tunelom.\nSledeća deonica za izgradnju je tunel "Topčider" - investicija od oko 50 miliona evra koja predviđa izgradnju dva paralelna tunela, dugačka 2.172m i širine 14m, podeljena na četiri trake širine po 3,5m.\nObnova Ruzveltove ulice\nPored velikih projekata poput obilaznice, realizovano je i više manjih projekata na unapređenju putne infrastrukture u širem centru grada. Bitniji od njih su kompletna rekonstrukcija jedne od važnijih arterija i glavnog ulaza u grad sa severoistoka i iz Rumunije ― Ruzveltove ulice sa ulicom Mije Kovačevića.\nProjekat je uključio potpunu rekonstrukciju putne i tramvajske infrastrukture.\nU toku 2018. godine kao kruna ovog velikog projekta na samom kružnom toku ispred Bogoslovije biće postavljena skulptura našeg proslavljenog umetnika Koste Bogdanovića “Tripod” koja će promeniti ovaj deo grada i označiti ulazak u centar.\nRekonstrukcija Trga Slavija i Bulevara oslobođenja\nDrugi značajan projekat za poboljšanje saobraćajnih čvorišta u gradu jeste i projekat rekonstrukcije Trga Slavija sa Bulevarom oslobođenja. Investicija od oko 35 miliona evra podrazumevala je rešavanje problema ukrštanja automobilskog, trolejbuskog, trmavajskog i autobuskog saobraćaja.\nMeđutim, najveći doprinos rekonstrukcije Slavije jeste veliki pešački trg prema ulici Kralja Milutina sa novim zelenilom, klupama, rasvetom, česmom i amfiteatrom.\nIzgradnja bulevara koji je spojio Most na Adi i Tošin bunar, koštala je 13,5 miliona evra.\nRekonstrukcija i proširenje Starog savskog mosta\nNastavljeni su radovi na tehničkoj dokumentaciji za proširenje tramvajskog mosta i izgradnju tunela koji će povezati savski i dunavski amfiteatar.\nPočetak izgradnje se očekuje početkom 2019. godine.\nŽeleznička i autobuska infrastruktura -\n- Nova glavna železnička stanica Beograd (Prokop)\nRadi oslobađanja savskog amfiteatra za izgradnju, u samom srcu grada, neophodno je izmeštanje sadašnje glavne železničke stanice na novu lokaciju.\nOvo je projekat koji predstavlja završetak izgradnje Beogradskog železničkog čvora, započetog još davnih 70tih godina. Do sada je uloženo oko 1,3 milijarde evra, a potrebno je još oko 200 miliona evra kako bi se projekat priveo kraju.\nNova stanica je osmišljena kao buduće čvorište za 50 miliona putnika na godišnjem nivou.\nIzvođenje radova na pristupnim saobraćajnicama je u završnoj fazi, dok je za samu stanicu urađeno idejno rešenje stanične zgrade i u toku je poziv za partnera koji bi napravio komercijalne sadržaje uz staničnu zgradu.\nDalje investicije očekuju se u narednom periodu jer je izmeštanje železničke infrastrukture iz savskog amfiteatra neophodno radi realizacije sledeće faze najvećeg projekta iz oblasti nekretnina u istoriji grada ― Beograd na vodi.\nObjekat stare Železničke stanice biće pretvoren u muzej a plato ispred uređen i na njemu će biti postavljen spomenik osnivaču srpske države ― Stefanu Nemanji.\nKompleks "Blok 42" - železnička stanica Novi Beograd i glavna autobuska stanica\nUz izmeštanje infrastrukture iz centra stvara se potreba za obnovom sadašnje stanice Novi Beograd i njenim prilagođavanjem trenutnom razvoju grada.\nZnačaj ove stanice je u njenoj centralnoj poziciji u odnosu na najveći beogradski poslovni centar ― Novi Beograd, kao i u skorom premeštanju glavne autobuske stanice na istu lokaciju.\nStanica je takođe protočna i nalaziće se u sklopu velikog novog biznis centra “Blok 42” ― za koji pobedničko rešenje predviđa izgradnju oko 82.000m² kombinovanog poslovno-komercijalnog prostora.\nNova glavna autobuska stanica treba da izvede međugradski autobuski saobraćaj iz centra Beograda i to na lokaciju koja je infrastrukturno odlično povezana sa svim delovima grada. U sklopu izmeštanja planirana je i jedna manja stanica na lokaciji Autokomanda.\nRadovi na izgradnji nove autobuske stanice u Bloku 42 na Novom Beogradu započeti su u februaru 2018. godine. Prva faza radova u narednih mesec i po dana podrazumeva račišćavanje terena, nakon ćega se ulazi u fazu izgradnje objekta i perona. Prema predviđenim planovima radovi treba da budu završeni u narednih 18 meseci. Specifičnost nove stanice biće u tome što će se na jednom mestu ukrštati međugradski, međumesni i turistički saobraćaj.\nIzgled dolaznih i odlaznih perona železničke stanice Prokop\nZbog ubrzanog razvoja grada i sve većeg broja automobila u centru Beograda nedostaje više od 3.000 parking mesta, a na širem području grada oko 10.000 mesta za parkiranje.\nUsled povećanja broja automobila, kojih je po poslednjim podacima 650.000 ― centar grada je sve opterećeniji. Kao najefikasnije rešenje kojim bi se smanjio saobraćajni pritisak na centar grada, a trotoari vratili pešacima ― nameće se izgradnja podzemnih garaža.\nU rešavanje ovog problema krenulo se renoviranjem i povećanjem kapaciteta garaže Obilićev venac koja je ponovo otvorena 1. jula 2017. godine. Renovirana garaža je obezbedila 804 mesta za parking i prva je eko garaža opremljena solarnim panelima, u ovom delu Evrope, dok se eko-mobilnost ogleda i kroz 6 punjača koji su instalirani za vlasnike elektromobila i plug-in hibrida. Takođe, omogućeno je korišćenje bicikala koji su na raspolaganju svim korisnicima garaže.\nGeneralni urbanistički plan Beograda i Plan regulacije mreže javnih garaža predviđaju više od 50 lokacija za izgradnju podzemnih garaža. JKP “Parking servis” je detaljnije razradio izgled sledećih garaža.\nŠiri plan izgradnje mreže javnih parkinga u Beogradu.\nPlan predviđa da se počne sa izgradnjom 4 nove garaže na teritoriji šireg centra i to na lokacijama: Studentski trg, Trg republike, kao i ulice Vlajkovićeva i Fruškogorska.\nIzgradnjom ove četiri garaže Beograd će dobiti 1.729 novih parking mesta ― a sama investicija je vredna 40 miliona evra. Garaže se grade kroz projekat javno-privatnog partnerstva što podrazumeva da je finansijsko opterećenje na privatnom partneru, a ne na budžetu grada.\nGaraža "Studentski trg"\nNa studentskom trgu, u strogom centru grada, na potezu između Kalemegdana i Trga republike, u starom gradskom jezgru i neposrednoj blziini Knez Mihajlove ulice planirana je podzemna garaža.\nPretvaranje ulica u pešačke zone doprinosi lepšem izgledu grada, privlači više građana i turista ― ali i smanjuje kapacitet raspoloživog parking prostora. Naime, prenamenom u pešačke zone centralni gradski deo će izgubiti 900 parking mesta, stoga se izgradnja podzemne garaže “Studentski trg” nameće kao optimalno rešenje.\nPrema projektovanom rešenju garaža će imati 756 parking mesta, od toga 36 mesta za lica sa invaliditetom ― prostiraće se na tri nivoa i obuhvatiće površinu od 21.000m². Takođe, u skladu sa Planom detaljne regulacije za Dorćol, planirano je izmeštanje postojećeg autobusko-trolejbuskog terminusa sa Studentskog trga.\nStudentski trg dobiće potpuno novi izgled i funkciju\nUmesto okretnice dobićemo prelep javni prostor.\nBuduci izgled Studentskog trga\nProstor će postati integralni deo nove pešačke zone.\nDalji razvoj i unaprešenje podsistema parkiranja vozila mora se zasnivati na politici upravljanja raspoloživim kapacitetima, posebno u centralnoj gradskoj zoni ― usaglašeno sa principima održive mobilnosti, destimulisanju vožnji putničkim automobilom ka centru grada i težnji da se svi prostori koji nisu namenjeni automobilima u osnovi oslobode za druge svrhe i namene kao što su staze za pešake, bicikliste, drvoredi, parkovi, igrališta, etc.


Zabrana konzumiranja vode iz gradskog vodovoda u Zrenjaninu je na snazi od 2004. godine Fotografija:Nevena Bogdanovic (RFE/RL)\nPenzioner Karlo Kiš iz Zrenjanina jedan je od gotovo 80.000 građana ovog grada na severoistoku Srbije, koji 16 godina razmišlja da li u stanu ima ili nema vode za piće.\nPri tome uredno plaća račune za gradski vodovod, za koji je od januara 2004. godine na snazi zabrana upotrebe vode za piće zbog prekomerne količine arsena.\n"Ne koristimo vodu sa česme, ni za kuvanje, a račun za vodu mi je 4.000 hiljade dinara (oko 35 evra) mesečno i bar još 2.500 dinara dam za flaširanu vodu (oko 20 evra). Čuo sam najave o ukidanju zabrane, ali u to ne verujem. Gradonačelnik je mnogo toga obećao, ali nijedan rok nije ispoštovan", rekao je Kiš za Radio Slobodna Evropa (RSE).\nGrad je tokom godina bez uspeha pokušavao da reši problem vodosnabdevanja, a portparol javnog komunalnog preduzeća "Vodovod i kanalizacija" iz Zrenjanina Siniša Gajin izjavio je za RSE da je to preduzeće 7. maja uputilo zahtev pokrajinskoj sanitarnoj inspekciji da se zabrana ukine.\nPrivatni investitor je nakon više od pet godina od potpisivanja ugovora o izgradnji fabrike vode uspeo da isporuči prečišćenu vodu, tvrde u "Vodovodu".\n"Posle više od 16 godina, voda iz vodovodne mreže je u skladu sa republičkim pravilnikom o higijenskoj ispravnosti. To su potvrdili i rezultati analize vode akreditovanih laboratorija Zavoda za javno zdravlje u Zrenjaninu i Beogradu koji su od 25. marta do 27. aprila vršili analizu vode iz gradske vodovodne mreže", istakao je Gajin.\nDodaje da je analiza rađena šest puta za mesec dana sa sedam mernih mesta iz gradske vodovodne mreže, sa izvorišta i iz rezervoara pitke vode.\nIz pokrajinske sanitarne inspekcije nisu odgovorili na pitanje RSE kada će biti doneta odluka o eventualnom ukidanju zabrane i da li su ispoštovane neophodne procedure. Portparol gradskog "Vodovoda i kanalizacije" rekao je da ni to preduzeće još nema povratne informacije iz pokrajinskih institucija.\nZabrana traje, investitor zarađuje\nIako zabrana nije zvanično ukinuta, grad je prošlog meseca platio privatnom investitoru prvu isporuku pijaće vode, rekla je za RSE portparolka gradskog odbora opozicione Demokratske stranke (DS) i odbornica u Skupštini grada Zrenjanina Alisa Kockar.\nRadi se o sumi od šest miliona dinara (više od 50.000 evra) za prečišćenu vodu za april, napominju iz udruženja Građanski preokret, čiji su članovi i bivši gradski funkcioneri Predrag Jeremić i Ivan Živkov.\nDa je privatnom investitoru isplaćen novac za isporuku vode u aprilu potvrdio je za televiziju N1 gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić, funkcioner vladajuće Srpske napredne stranke (SNS). On, međutim, ni posle više pokušaja nije odgovorio na upit RSE da u telefonskoj izjavi objasni šta se dešava sa vodosnabdevanjem u gradu.\n"Eko-česma" u zrenjaninskom naselju Bagljaš jedina je u gradu\nPosao prečišćavanja zrenjaninske vode je 2015. godine dodeljen konzorcijumu privatnih firmi kojeg su činile "Gruppo Zilio" i "Gruppo Zilio SPA", ćerke firme italijanske kompanije istog imena i "Synertech" iz Beograda. Ugovorom je predviđeno da privatni investitor izgradi, održava i ulaže u postrojenje za prečišćavanje, a da grad plaća isporuku pijaće vode. Rok za izgradnju postrojenja bio je osam meseci. Međutim, prema tada važećem Zakonu o komunalnim delatnostima isporuku pijaće vode nisu mogle obavljaju privatne firme.\n"Suluda situacija" sa ugovorom, kako je to nazvala premijerka Srbije Ana Brnabić, rešena je izmenom zakona krajem 2018. godine, kada je omogućeno da i privatni investitori uz pribavljenu saglasnost mogu da se bave komunalnim delatnostima.\nHapšenja i krivične prijave\nU februaru ove godine policija je privela dvojicu gradskih čelnika u vreme sklapanja poslova oko fabrike vode - bivšeg pomoćnika gradonačelnika Ivana Devića. On je uz takođe privedenog Gorana Tajdića jedno vreme bio i među rukovodiocima gradskog "Vodovoda".\nPriveden je i Nenad Obradović, većinski vlasnik firme "Synertech" koja je u vreme potpisivanja ugovora bila deo konzorcijuma sa druge dve privatne firme, a u međuvremenu je postala i većinski vlasnik Grupe Zillio koja upravlja fabrikom vode. U vreme potpisivanja ugovora o izgradnji postrojenja za prečišćavanje Obradović je bio zakonski zastupnik konzorcijuma privatnih investitora.\nU krivičnoj prijavi MUP-a se, između ostalog, navodi da se Ivan Dević i Nenad Obradović sumnjiče da su se pre raspisivanja javne nabavke o fabrici vode dogovarali o elementima konkursa, kao i da je Goran Tajdić potpisao ugovor koji nije bio u skladu sa tadašnjim Zakonom o komunalnim delatnostima.\nIz posebnog odeljenja za suzbijanje korupcije Višeg javnog tužilaštva u Novom Sadu za RSE potvrđuju da se od marta osumnjičeni ne nalaze u pritvoru.\nOptužnice, međutim, još nema. Iz tužilaštva odgovaraju da se postupak nalazi u fazi istrage "u kojoj je potrebno da se izvrše dodatne provere i pribave dodatni dokazi kako bi se odlučilo o narednim procesnim radnjama".\n"Trenutno nije doneta naredba o proširenju istrage u odnosu na neka druga lica", navodi se u odgovoru Tužilaštva.\n"Uočljivo je da su hapšeni samo neposredni realizatori tog poduhvata, a odluke o svemu donosio je grad Zrenjanin, odnosno njegovi organi – Skupština i Gradsko veće. Ceo posao je vodila vladajuća stranka. Ne može se reći da su hapšeni oni koji su donosili odluke, nego oni koji su ih realizovali", rekao je za RSE sociolog Miroslav Samardžić iz nevladinog Zrenjaninskog socijalnog foruma, organizacije koja od svog osnivanja 2014. godine prati dešavanja u vezi sa vodosnabdevanjem.\nGotovo 80.000 građana Zrenjanina nema pijaću vodu više od 16 godina\nNakon hapšenja Nenada Obradovića, predstavnika privatnog konzorcijuma i većinskog vlasnika Grupe Zillio koja upravlja zrenjaninskom fabrikom vode, promenjen je zakonski zastupnik grupe. Sada je u Agenciji za privredne registre (APR) kao direktor Grupe Zillio zaveden je Bojan Dimkić. On, međutim, nije odgovorio na mejl RSE u kojem smo zatražili razgovor sa njim.\nNakon izmena u APR-u, Dimkić je u izjavama za lokalne medije i televiziju N1 rekao da su dve izraelske kompanije od januara ove godine većinski vlasnici zrenjaninske fabrike vode i da su investirali više stotina hiljada evra sređivanje i proširenje kapaciteta postrojenja. U APR-u, međutim, promena vlasništva nije zavedena.\nSumnje u ispravnost i izborna kampanja\nDa je voda u zrenjaninskim česmama prečišćena i da je grad "na korak od skidanja zabrane" saopštio je 7. aprila, za vreme vanrednog stanja, gradonačelnik Čedomir Janjić.\nNakon najava da bi zabrana upotrebe vode za piće u Zrenjaninu mogla biti ukinuta, Demokratska stranka je izrazila sumnju u ispravnost nalaza koji su priloženi pokrajinskoj sanitarnoj inspekciji.\n"Ništa se ne dešava – postrojenje ne radi, kvari se, a onda baš sad pred izbore, odjednom, posle pet godina će da proradi. Nije prvi put da najavljuju ukidanje zabrane, ni da postrojenje radi i da su im analize dobre", kaže portparolka te stranke Alisa Kockar.\nGrađanski preokret je pozvao pokrajinsku inspekciju da sprovede nezavisnu analizu pre donošenja odluke.\n"Od nekih 50-60 stvari koje se nalaze u pravilniku o ispravnosti vode, mi imamo rezultate za nekih desetak. To naprosto ne može biti dovoljno. Pogotovo što niko od nas ne zna kojom tehnologijom je rađeno prečišćavanje i koje hemikalije se koriste", stav je predsednika Građanskog preokreta Dušana Kokota.\nPogledajte: Kako je izgledala deceniju i po duga potraga Zrenjanina za pijaćom vodom?\nZrenjanin: Šesnaest godina bez vode za piće\nPortparol gradskog komunalnog preduzeća "Vodovod i kanalizacija" odgovara – "verujemo rezultatima akreditovanih laboratorija", i dodaje da su i interne analize "Vodovoda" potvrdile ispravnost zrenjaninske vode.\n"To su rezultati koji su merodavni. Ukoliko, naravno, neko ima neke druge analize to uvek može da podnese ovlašćenim državnim institucija. A povezivanje sa kampanjom, odnosno uplitanje politike u ovakvu temu je uvek moguće. Ali, pazite, to je proces koji je započet još pre pet godina. Bilo je problema i privelo se kraju", rekao je Gajin.\nKako radi fabrika vode?\nOd 24. februara ove godine vodosnabdevanje grada vrši se preko postrojenja za prečišćavanje vode, a od završetka izgradnje 2017. prečistač je više puta počinjao i prekidao rad. Prekidi su pravdani kvarovima i potrebom za dodatnim investicijama, a rokovi su više puta probijani.\n"Što se tiče vodosnabdevanja u gradu ono teče bez većih problema. Svi imaju vodu u Zrenjaninu", rekao je portparol gradskog "Vodovoda i kanalizacije" Siniša Gajin.\nObjasnio je da, prema ugovoru, to javno preduzeće dostavlja sirovu vodu privatnom postrojenju, a zatim se prerađena voda "u određenoj količini i pod određenim pritiskom" pušta u gradsku vodovodnu mrežu.\nIpak, Zrenjaninci koji žive u zgradama za vreme vanrednog stanja zbog epidemije korona virusa žalili su se na slab pritisak u vodovodnoj mreži, kao i da vode na višim spratovima uopšte nije bilo.\n"Dogodila se paradoksalna situacija da čujete apele građanima da peru ruke, a mi ceo dan nismo imali vode", podsetio je Miroslav Samardžić iz Zrenjaninskog socijalnog foruma.\nSiniša Gajin iz "Vodovoda" rekao je da je u jednom momentu "bilo određenih problema", te da je to trajalo "nekih šest ili sedam dana".\n"Vršeni su određeni radovi, nakon čega su ti problemi eliminisani", tvrdi Gajin.\nGradonačelnik Čedomir Janjić najavio je da će grad finansirati kupovinu pumpi za višespratnice i bušenje dodatnih bunara na izvorištu vode.\nDušan Kokot iz Građanskog preokreta rekao je za RSE da su gradske vlasti više puta ponavljale da fabrika vode građane Zrenjanina "neće koštati ni dinara", ali da je to udruženje intervencijom Poverenika za informacije od javnog značaja došlo do podatka da je između 2018. i 2019. godine investitoru prebačeno više od 100 miliona dinara (oko 850 hiljada evra).\n"Znamo da je prošle godine 67.5 miliona dinara (oko 580 hiljada evra) dato kao pozajmica, država pozajmljuje pare investitoru. JKP "Vodovod i kanalizacija" je u dva navrata bilo jemac između investitora i neke firme koja proizvodi delove, te je za investitora plaćalo te delove", pojasnio je Kokot. Siniša Gajin iz Vodovoda, međutim, tvrdi da su 67.5 miliona dinara pozajmice koja je dodeljena investitoru odlukom Vlade Srbije "jedina sredstva koja su prebačena preko tog preduzeća".\nInače, u krivičnoj prijavi MUP-a se predstavnik investitora Nenad Obradović sumnjiči da je trećinu te subvencije Vlade Srbije, odnosno više od 20 miliona dinara (oko 180 hiljada evra), potrošio na tekuće poslovanje svoje firme, umesto na nabavku i zamenu opreme u fabrici vode.\nRedovi za prečišćenu vodu\nA dok je zabrana upotrebe pijaće vode na snazi, Karlo Kiš sa početka priče dolazi na takozvanu "eko-česmu", sedam kilometara udaljenu od njegovog naselja, na kojoj je na četiri slavine ugrađen prečistač za vodu. Ta česma u zrenjaninskom naselju Bagljaš jedina je takva u gradu i u funkciji je od 2011. godine.\n"Dolazim ovde jednom nedeljno da punim balone", rekao je Kiš u čijem domaćinstvu živi pet članova.\nVera Čolić svakog dana pređe pet kilometara da bi natočila prečišćenu vodu\nPojedini građani na "eko-česmu" dolaze gotovo svakodnevno, kako bi barem delimično smanjili mesečni trošak za flaširanu vodu.\n"Ja samo ovu vodu pijem, i to je vučem do kuće već dugo godina. Po devet balona svaki dan nosim. Nije lako, ipak ja imam 62 godine", istakla je Vera Čolić uz napomenu da je njena kuća udaljena pet kilometara od česme.\nPenzionerka Mirjana Ponoćko, kojoj je česma blizu kuće, rekla je za RSE da je malo jedna česma na 80.000 ljudi.\n"Budu gužve ponekad. Bilo je prekida u radu česme po dvadeset minuta, i onda tri balona napuniš, pa čekaš opet", opisala je Ponoćko. Rekla je i da ne može veruje u saopštenja o ispravnosti vode za piće. "I do sad su obećali svašta, pa nisu ispunili. Ali, ako bude ispravna, počeću da pijem. Zašto bih dolazila ovde da se maltretiram", istakla je Ponoćko.\nNeispravna pijaća voda nije problem samo građana Zrenjanina. Prema poslednjem istraživanju Instituta za javno zdravlje Srbije "Dr Milan Jovanović Batut", rađenom 2018. godine, od 42 kontrolisana javna vodovoda u Vojvodini, samo devet je bilo ispravno, a čelnici pokrajinskog zavoda za javno zdravlje su prošle godine izjavljivali da tek trećina stanovnika pokrajine ima ispravnu vodu za piće.


VUČIĆ U NIŠU O KOSOVU: Šta ja to još imam da prodam a što nije već prodato? | WebTribune\nHome U FOKUSU VUČIĆ U NIŠU O KOSOVU: Šta ja to još imam da prodam a što nije već prodato?\nVUČIĆ U NIŠU O KOSOVU: Šta ja to još imam da prodam a što nije već prodato?\nU Srbiji možete da izmišljate šta god hoćete i ne vrede ni argumenti, ni činjenice, kaže predsednik Srbije Aleksandar Vučić povodom primedbi dela opozicije da se sastajao sa Sorosom, Levandovskim, te da je tajno pregovarao o razmeni teritorija u južnoj Srbiji za kosovsku stolicu u Ujedinjenim nacijama.\n– A šta to ja da predam, što ti ljudi, koji to govore, poput Đilasa, Jeremića, već nisu predali i izgubili. Šta s Kosovom koje je proglasilo nezavinost, šta da predam – Crnu Goru?.\n– Ali, šta to njih briga, a šta je to nešto drugačije od onog što se već zna, ali lakše je da se to prebaci na nekog trećeg, tako da njihove su reakcije glupe, a kad su na Kosovu palili srpske crke reakcije su bile još gluplje – kad je proglašena nezavisnost šta je bila reakcija Srbije – ćutanje, međusobne svađe i bez ikakvog odgovora – primetio je.\nSlično je i s pričom da sam se video u Njujorku sa Sorosom, a tamo sam bio s ćerkom, ona ima 16 godina i teško je pomešati je s čovekom Sorosevih godina, dodao je Vučić.\n– Ali šta njih briga, tim gore po istinu, hoćete stalno to da me pitate, da svaki dan moram da se pravdam – zapitao je…\n– Mislite da ne treba da platimo sada tu cenu, hoćete da vas predsednik laže, obmanjuje? Onda izaberite nekog drugog, takvog koji neće da otvara fabrike, da gradi puteve i pruge, kliničke centre… a šta je od toga bilo urađeno ranije – zapitao je predsednik.\nNavodi da je za sve to bilo potrebno da se stvori drugačija slika Srbije, a da za takve laži koje o njemu iznose politički protivnici nije dovoljno ni da im Levandovski otvoreno u lice kaže da lažu.\nFinska se priklonila Rusiji i počela izgradnju gasovoda Severni tok 2


U Kulturnom centru Zrenjanina otvorena izložba učeničkih radova umetničke škole “Bogdan Šuput” | 17/04/2022 VOLIM ZRENJANIN\nU Kulturnom centru Zrenjanina otvorena izložba učeničkih radova umetničke škole “Bogdan Šuput”\nZrenjanin – UŠ „Bogdan Šuput“\nU Kulturnom centru Zrenjanina u četvrtak, 14. aprila otvorena je izložba najboljih učeničkih radova novosadske škole za dizajn “Bogdan Šuput”.\nNa otvaranju izložbe pored učenika bili su prisutni i profesori a posetioci su imali priliku da se iz “iz prve ruke” upoznaju sa radom ove umetničke škole. Na otvaranju je govorio Đura Radišić, direktor škole a publici se obratila i koordinatorka izložbe profesorka likovne grafike Gabrijela Hajzler.\nIzložba se organizuje u okviru programa vizuelnih umetnosti Kulturnog centra a posetioci mogu da je pogledaju do 20. aprila svakog dana od 8 do 20 časova.\npogledajte video sa otvaranja OVDE


Prvi put dvije žene zajedno izašle u svemirsku šetnju | Trend Radio Velika Kladuša\nPrvi put dvije žene zajedno izašle u svemirsku šetnju\nAmeričke astronautkinje Christina Koch i Jessica Meir danas su zajedno izašle iz međunarodne svemirske stanice da izvedu jednu popravku, čime su obilježile prvi put u šezdesetogodišnjoj svemirskoj istoriji da dvije žene izlaze u svemir.\nPrvi izlazak dvije žene u svemir Christine Koch i Jessice Meir planiran je bio za mart ali je američka svemirska agencija Nasa morala da ga otkaže tri dana prije planirane akcije zato što nisu imali dva skafandera odgovarajuće veličine za izlazak.\nDanašnji izlazak je zvanično počeo u 13.38 po centralnoevropskom vremenu i trebalo je da traje nekoliko sati, a zadatak je da se zamijeni jedinica za punjenje baterije koja se pokvarila prošlog vikenda.\nPrva Amerikanka koja je izašla u svemir prije 35 godina Kathy Sullivan je izrazila oduševljene i rekla da je dobro da konačno ima dovoljno žena astronauta obučenih za svemirske šetnje da omoguće da se tako nešto dogodi.\nSAD će osigurati milijardu dolara pomoći Siriji i J. Sudanu\nKim Jong-un se izvinio Južnoj Koreji zbog ubistva službenika\nSarajevo u play-offu Evropske lige, Zrinjski ispao nakon penala


Marvel napokon pokrenuo produkciju filma Deadpool 3 - CdM\nMuzika film i TV treći dio serijala\nMarvel napokon pokrenuo produkciju filma Deadpool 3\nDugočekani treći dio serijala “Deadpool” o maskiranom osvetniku prljavog jezika i još prljavijih, misli napokon je počeo produkciju, ali sada pod okriljem studija Marvel.\nRad na trećem Deadpool filmu sa Rajanom Rejnoldsom ispod crveno-crne maske nakon brojnih problema, uglavnom pravne prirode, zvanično je potvrđen piše portal Digital Spy.\nNakon više od godinu dana tišine, objavljeno je da sestre Vendi i Liza Molnoks dobile zadatak pisanja scenarija za film, što je prva konkretna vijest koju smo dobili o projektu od vremena kupoprodaje studija Fox.\nKupovinom Foxa od strane studija Disney pod čijom je šapom i Marvel, oni su povratili gotovo sve svoje originalne likove pod svoj kreativni i komercijalni nadzor uključujući X-Men i Deadpool franšizu.\nU razvijanju novog Deadpool filma uključen je jedan od ključnih likova Marvelovog filmskog univerzuma producent i scenarista Kevin Fedž.\nOsim Rejnoldsa, koji se vraća kao Vejd Vilson ili Dedpul, najvjerovatnije se vraća i njegova ekipa pomoćnika u sastavu: Kolos (Stefan Kapičić), Negasonik (Brianna Hildebrand), Jukio (Shioli Kutsuna) i Rasel (Julian Dennison), koji čine X-Force tim.


BalkanMagazin :: Tramp poništio Obaminu zabranu izgradnje naftovoda Kistoun\nTramp poništio Obaminu zabranu izgradnje naftovoda Kistoun\nsubota, 28. januar 2017 01:54\nNovi američki predsednik Donald Tramp dao je “zeleno svetlo” za izgradnju naftovoda Kistoun, projekta koji je odbacio bivši američki predsednik Barak Obama u novembru 2015. godine - posle sedmogodišnjih protesta grupa za zaštitu životne sredine.\nKanadska kompanija Trans Kanada (TransCanada) podnela je američkim vlastima zahtev za izgradnju naftovoda Kistoun (Keystone XL), koji je pre samo nekoliko dana dobio "zeleno svetlo" američkog predsednika Donalda Trampa.\nKompanija Trans Kanada je Stejt departmentu podnela zahtev za dobijanje dozvole za realizaciju ovog projekta ukupne dužine od 1.900 kilometara, kojim bi sirova nafta iz Kanade bila dopremana do rafinerija na obali Meksičkog zaliva.\n"Ovaj infrastrukturni projekat, finansiran privatnim sredstvima, pomoći će zadovoljavanju rastućih energetskih potreba Amerike, kao i otvaranju na desetine hiljada dobro plaćenih radnih mesta", navodi se u saopštenju generalnog direktora kanadske kompanije Rasa Girlinga, prenosi Tanjug informaciju agencije agencija Frans pres.\nOvaj projekat će, kako se dodaje u saopštenju, "ubrizgati" u američku ekonomiju 3,4 milijarde dolara.\nKompanija Trans Kanada sada mora da sačeka kako bi američke vlasti izradile novu studiju o projektu Kistoun, navodi AFP, podsećajući da je Kanada šesti najveći proizvođač nafte u svetu zahvaljujući pokrajini Alberta, u kojoj se nalazi veliki broj nalazišta takozvanog naftnog peska.\nTramp je u utorak potpisao izvršne naloge, kojima se oživljavaju projekti izgradnje naftovoda Kistoun XL i Dakota akses pajplajn (DAPL), ali je naglasio da će ovi projekti biti predmet ponovnih pregovora.\nTramp je, nakon potpisivanja dekreta, rekao da će biti ponovnih pregovora o naftovodima i da će, ukoliko ih narod odobri, oni biti izgrađeni.\nBivši američki predsednik Barak Obama je u novembru 2015. godine odbacio planove za izgradnju naftovoda Kistoun, posle sedmogodišnjih protesta grupa za zaštitu životne sredine protiv tog projekta.


Pojačana kontrola isteka roka registracije vozila | Beogradske vesti\n28 јануара, 2021 28 јануара, 2021\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Vlade Republike Srbije saopštilo je da će pripadnici Uprave saobraćajne policije u narednom periodu pojačati aktivnosti u cilju otkrivanja prekršaja upravljanja vozilom nakon isteka roka važenja registracione nalepnice.\nSaobraćajna policija će za otkrivanje i dokumentovanje prekršaja koristiti i kamere za video-nadzor saobraćaja u gradovima, na auto-putevima i graničnim prelazima, kao i nove kamere na patrolnim vozilima.\nGrađani se podsećaju na to da nakon 60 dana od dana isteka važenja registracione nalepnice nije moguće izvršiti njeno produženje sa istom registarskom oznakom, već je neophodno vratiti registarske tablice i podneti zahtev za izdavanje nove saobraćajne dozvole i registarskih tablica, što značajno uvećava troškove produžetka registracije.\nPolicijski službenik koji u saobraćaju zatekne vozača koji upravlja vozilom kome je istekao rok važenja registracione nalepnice, izdaće vozaču prekršajni nalog, a vozilo isključiti iz saobraćaja i oduzeti registarske tablice.\nVlasnik, odnosno korisnik registrovanog vozila, koji u roku od 60 dana od dana isteka važenja registracione nalepnice ne podnese zahtev za izdavanje nove, dužan je da vrati registarske tablice organu koji ih je izdao, čak i kada takvo vozilo ne koristi u saobraćaju.\nZa one koji to ne učine Zakonom o bezbednosti saobraćaja na putevima propisana je novčana kazna u iznosu od 10.000 do 20.000 dinara ukoliko je vlasnik, odnosno korisnik, fizičko lice, novčana kazna u fiksnom iznosu od 20.000 dinara ukoliko je vlasnik, odnosno korisnik, preduzetnik i novčana kazna od 50.000 do 600.000 dinara ukoliko je vlasnik, odnosno korisnik, pravno lice.\nU slučaju saobraćajne nezgode koju izazove vozač vozila kome je istekao rok važenja registracione nalepnice, odnosno rok polise osiguranja, štetu nadoknađuje Udruženje osiguravača Srbije, ali se nakon toga regresni zahtev u visini isplaćenog iznosa naknade štete, kamate, sudskih i drugih troškova, ostvaruje od vlasnika vozila, bez obzira na to ko je upravljao vozilom u nezgodi, navodi se u saopštenju.\nPrevious post:Časne verige – Verovanja i običaji\nNext post:Uhapšena jedna osoba zbog silovanja


Nacionalni dan knjige obeležen u OŠ "Vuk Karadžić" u Tegošnici - Dnevnik Juga\nPočetna / KULTURA / Nacionalni dan knjige obeležen u OŠ „Vuk Karadžić“ u Tegošnici\nDnevnik Juga 28/02/2020\tKULTURA, Vlasotince Ostavi komentar\nUčenici OŠ “Vuk Karadžić” u Tegošnici nizom aktivnosti obeležili su 28. februar Dan Narodne biblioteke Srbije i Nacionalni dan knjiga.\nVeliku pomoć u organizaciji programa pružila je bibliotekar škole Ivana Stamenković. Učenicima je najpre ukazano na istorijski značaj ovog dana, a potom je svaki učenik po sopstvenom izboru pročitao deo iz dečje književnosti. Na papirićima su ispisivani razni citati o značaju knjiga i važnosti čitanja. Za male ljubitelje pisane reči ovo je bila prilika da se okušaju u pisanju svojih knjiga, a kako rekoše, one koje budu završene naći će mesto na policama školske biblioteke. Organizovanjem ovakvih aktivnosti, deca koja čitaju postaju polako ljudi koji misle.\nNarodna biblioteka Srbije, naša najstarija ustanova, osnovana je 1832. godine i bila je smeštena uz samu portu Saborne crkve. Na ovaj dan, 1832. godine, Dimitrije Davidović poslao je pismo knezu Milošu o uređenju biblioteke.Narodna biblioteka Srbije od 2002.godine kao svoj dan upravo slavi 28. februar, a ovaj dan je 2013. godine proglašen i za Nacionalni dan knjiga. Narodna biblioteka Srbije baštini oko šest miliona bibliotečkih jedinica i predstavlja izuzetnu zbirku pokretne kulturne baštine.\nPrethodni Obnovljen Zadružni dom u surduličkom selu Dugojnica uz podršku Evropske unije\nSledeći Raspisani Javni pozivi i konkursi Nacionalne službe za zapošljavanje za 2020. godinu\nLeskovačka bliblioteka penzionerima knjige dostavlja na kućnu adresu\nDanas se obeležava Svetski dan pozorišta, a tim povodom Narodno pozorište Leskovac iskoristilo je ovu …


Bivši košarkaš Partizana slavi poziv u reprezentaciju SAD! - Sportske.net\nBivši košarkaš Partizana slavi poziv u reprezentaciju SAD!\nMomak koji je pre dve sezone nastupao za beogradske crno-bele sa oduševljenjem dočekao vest o pozivu u nacionalni tim Sjedinjenih Američkih Država.\nPartizan - Lončar odmah zasukao rukave, pojačanje na vidiku!Dve opcije za Vilijams-Gosa, koliko će Partizan da zaradi?Otvorena Partizanova (nova) kućaKK Partizan - Dug drastično smanjen, iznajmljena trening hala, stižu i pojačanja!Legenda Partizana stupila na dužnost i odmah saopštila fantastičnu vest!\nVelika je čast za svakog sportistu kada dobije poziv u reprezentaciju svoje zemlje, a zamislite koliko on znači košarkašu rođenom u Americi.\nSjedinjene Američke Države imaju najbolju selekciju na svetu i pored svih superzvezda u timu mnogi kvalitetni igrači nikada ne dobiju priliku da zaigraju u reprezentaciji.\nPošto je FIBA promenila sistem kvalifikacija za Mundobasket, Amerika kao i sve ostale reprezentacije mora da se bori za mesto na planetarnoj smotri, a to otvara vrata da neki drugi igrači odmene Stefa Karija, Kevina Durenta, LeBrona Džejmsa i ostale vrhunske igrače u nacionalnom timu.\nTako je selektor koji vodi reprezentaciju SAD tokom kvalifikacija saopštio spisak za predstojeće duele sa Meksikom i Kubom.\nMeđu pozvanim igračima nalazi se i bivši krilni centar Partizana Kevin Džouns koji je za crno-bele nastupao u sezoni 2015/16.\nMomak koji će u narednoj sezoni nositi dres Nantera sa oduševljenjem je dočekao vest o pozivu u nacionalni tim o čemu svedoči i njegova aktivnost na "tviteru" gde je redom zahvaljivao ljudima koji su mu čestitali na pozivu.\nZa Sjedinjene Američke Države u naredna dva meča nastupaće sledeći igrači: Tejlor Braun (Solt Lejk Siti), Aleks Karuso (LA Lejkers), Redži Hern (Grand Rapids Drajv), Džonatan Holms (Mejn Red Klavs), Emil Džeferson (Ajova Vulvs), Kevin Džouns (Nanter), Nik Džonson (Ostin Spars), Trej Mekini Džouns (Fort Vejn Med Ents), Ksavijer Manford (Viskonsin Herd), Dejvid Stokton (Stokton Kings), Rešaun Tomas (Oklahoma Siti Blu), Markus Tornton (Kanton Čardž).\nAmerika će protiv Meksika igrati 28. juna u Meksiko Sitiju, a potom će 1. jula u goste selekciji Kube u Havani.


Verovanja starih Kelta - keltski horoskop :: Astrolook\nVerovanja starih Kelta - keltski horoskop\nSvako podneblje u sebi nosi utkana tradicionalna i kulturna obeležja koja se samo vremenom otkrivaju i učenjem spoznaju. Koliko god tradicije i kulture među narodima bile različite, mapa kojom se kreće čovečanstvo je ista, kao što su nam isti izvori postojanja na kojima počivaju svi duhovi naših verovanja.\nU duhu tradicije i verovanja starih Kelta, svaki čovek u sebi nosi karakteristike određenog drveta. Ponekad nije lako da osoba prihvati i prizna određene karateristike o sebi, ali u psihologiji je poznato i da se slika koju imamo o sebi manje ili više razlikuje od slike koju drugi imaju o nama. To unutrašnje i spoljašnje ogledalo ume da emituje manje ili više različite slike o nama samima.\nNa osnovu svog datuma rođenja, pronađite kom drvetu vi pripadate i pročitajte njegove osnovne karakteristike. Zapitajte se koliko dobro poznajete sebe...\nMart 01. - 10. Marta - Žalosna vrba\nMart 22. - 31. Marta - Lešnik\nApril 01. - 10. Aprila - Mušmula\nJun 04. - 13. Juna - Žbun\nSeptembar 03. - 12. Septembra - Žalosna vrba\nSeptembar 24. - 03. Oktobra - Lešnik\nOktobar 04. - 13. Oktobra - Mušmula\nDecembar 02. - 11. Decembra - Žbun\nJabuka (Ljubav) - obično su to vitke osobe, vrlo harizmatične, dopadljive su i atraktivne, prijatne spoljašnosti, rado flertuju, avanturističkog su duha, čulni, skoro uvek su u nekog zaljubljeni. Hoće da vole i da budu voljeni, verni, nežni, veoma su širokogrudi, posebno su nadareni za nauku, ponekad žive za danas, učenjaci, bezbrižni filozofi sa snagom argumenata i dobrog izlaganja.\nJasen (Ambicija) - neobično su atraktivni, raduju se životu, impulsivni, privlačni i poželjni, ne mare mnogo za kritiku, vrlo ambiciozni, inteligentni, talentovani. Vole da se igraju sa sudbinom, mogu biti i egoistični, ali i vrlo pouzdani, verni ljubavnici, ponekad im razum ili mozak vlada nad srcem, ali svoje veze shvataju vrlo ozbiljno.\nBukva (Kreativnost) - imaju izraženo dobar ukus, zabrinuti su oko svog izgleda, materijalisti su, dobro organizuju svoj život i karijeru, ekonomični, dobre vođe, ne preduzimaju nepotrebne rizike, vispreni, veličanstveni životni partneri, veoma vode računa da ostanu u dobroj formi i fit (dijete, sport, itd.)\nBreza (Inspiracija) - raduju se životu, atraktivni, elegantni, ljubazni, zadovoljni sobom, ne vole ništa što je preterano, ne podnose vulgarnosti, vole život u prirodi i miru, nisu preterano strastveni, prilično uobraženi, nedovoljno ambiciozni, umeju da naprave mirnu, vrlo prijatnu atmosferu.\nSmreka (Sigurnost) - obično jako lepi, umeju da se udešavaju, vole luksuz, dobrog su zdravlja, nisu stidljivi, pokazuju tendenciju da gledaju na druge sa visine, vrlo samouvereni, odlučni, nestrpljivi, vole da utiču na druge, imaju mnogo talenata, zdravo optimistični, čekaju pravu ljubav, sposobni da donose brze odluke.\nKesten (Iskrenost) - obično su izrazito lepi, ne vole pritisak, pravični, raduju se životu, radoznalog duha, rođeni diplomati, ali u društvu veoma osetljivi, često i nesigurni u sebe, ponekad su uobraženi, osećaju se neshvaćenima, vole samo jednom potpuno predano, imaju problema u pronalaženju idealnog partnera.\nPlatan (Vernost) - obicno su vrlo jaki, mišićavi, odgovorni, uzimaju skoro sve što im život pruža, umeju da budu zadovoljni životom, optimistični, povremeno vrlo lakomi za novcem i priznanjima, mrze usamljenost, strastveni ljubavnici kojima kao da nikada nije dosta, ali su i verni onda kada vole, uvredljivi, nestalni, pedantni i bezbrižni.\nBrest (Plemenitnost) - prijatne figure, odeveni sa ukusom, kažu glasno šta im ne odgovara, naginju tome da ne opraštaju tuđe greške, veseli, vole da vode, ali ne i da nekome pripadaju, verni i iskreni partneri, vole da donose odluke za druge, plemeniti, širokogrudi, veliki smisao za humor, praktični.\nSmokva (Osećajnost) - veoma jaki, često samovoljni, vrlo nezavisni, ne dozvoljavaju protivljenje, svađu ili zabrane i ograničavanja, vole život, porodicu, decu i životinje, pravi društveni leptirići, puni su humora, vole različite užitke i dokolicu, komformisti su, talentovani za praktično, inteligentni.\nJelka (Misterioznost) - poseduju naglašeni ukus, pošteni, obrazovani, vole sve što je lepo i što pruža užitak, puni su osećaja za bližnje, empatični, ali i tvrdoglavi, ponekad i vrlo egoistični, ali se brinu za svoje bližnje, prilično su zadovoljni životom, talentovani, obično imaju mnogo prijatelja ali i neprijatelja, veoma su pouzdani.\nLešnik (Izuzetnost) - šarmantni su, skromni, puni razumevanja za okolinu, saosećajni prema porodici, znaju da ostave veliki utisak, aktivni su borci za socijanu pravdu, omiljeni i osećajni, ponekad su vrlo komplikovani ljubavnici, ali iskreni i tolerantni partneri, poseduju pravu predstavu o pravičnosti.\nŽbun (Dobar ukus) - hladne lepote, brinu se o svom izgledu i kondiciji, imaju dobar ukus, nisu egoisti, vec čine sebi život što je moguće prijatnijim, vode disciplinovan život, od partnera traže priznanje i prijateljstvo, sanjaju o nekim neobičnim ljubavnicima, retko su zadovoljni svojim osećajima, ne veruju skoro nikome, uvek su nesigurni u svoje sopstvene odluke, ali i veoma savesni.\nLimun (Sumnja) - ono što im život donosi prihvataju sa izvesnom mukom, ne podnose svađu, stres i posao, ne vole dosadu i udobnost, blagi su i vrlo popustljivi, žrtvuju se za prijatelje, poseduju mnogo talenata, ali nisu dovoljno ambiciozni da ih poboljšaju, umeju često da jadikuju ili kritikuju, veoma su ljubomorni, ali i verni.\nJavor (Nezavisnost) - to su neobične osobe, naglašena im je moć izražavanja i originalnost, ali umeju da budu bojažljivi i rezervisani, slavoljubivi, ponosni, ponekad i previše sigurni u sebe, željni uvek nekih novih iskustava, ponekad suviše nervozni, imaju dobro pamćenje, lako uče, obično imaju vrlo komplikovan ljubavni život, vole da utiču na druge.\nHrast (Hrabrost) - obično su robusne prirode, veoma jaki, nezavisni, nepopustljivi, ali umeju da budu i veoma osećajni, ne vole velike promene, realistični su i nogama stoje skoro uvek na zemlji, drže se činjenica, jednostavno, ne vole mnogo da razmišljaju već da deluju.\nMasllina (Mudrost) - vole sunce, toplotu, podstiču neka lepa osećanja, razumni su i puni razumevanja za svoju okolinu, izbegavaju agresivnost i nasilje, tolerantni su, veseli, mirni, imaju izražen osećaj za pravdu, povremeno veoma osetljivi i uobraženi, nisu ljubomorni, vole da čitaju i da se nalaze u društvu obrazovanih ljudi.\nBor (Izuzetnost) - vole prijatno društvo, veoma su izdržljivi, znaju kako da učine život prijatnim, veoma su aktivni, prirodni, dobri pratioci, brzo se zaljubljuju, ali isto tako vrlo brzo gube interesovanje, ili brzo odustaju, umeju mnogo da menjaju ljubavnike dok ne nađu idealnog partnera kome veruju, pouzdani su i vrlo praktični.\nTopola (Nesigurnost) - deluju kao velike estete i veoma dekorativno na okolinu, nisu dovoljno sigurni u sebe, razumni samo kada je neophodno, potrebna im je podrška i prijatno okruženje da bi se opustili i otvorili, vrlo su probirljivi, često bitišu sami, povremeno su jako nesigurni, umetničke su prirode, dobri organizatori, naginju filozofiranju, umeju da budu i pouzdani u svakoj situaciji, ljubavne veze shvataju vrlo ozbiljno.\nMušmula (Čulnost) - veoma su šarmantni, veseli, umeju da daju sve od sebe, a pri tome nisu egoisti, vole da budu zapaženi, vole život, kretanje, nemir, čak i krize, istovremeno su zavisni i nezavisni, dobrog su ukusa, često postaju veliki umetnici, strastveni su, naglašenih osećanja, dobri pratioci, ne predaju se.\nOrah (Strast) - nezavisni su, ponekad vrlo čudni i puni kontradiktornosti, često egoistični, agresivni, ali i velikodušni, obrazovani, umeju neočekivano da reaguju, spontani, imaju i skoro neograničeno slavoljublje i velike ambicije, nisu fleksibilni, ponekad teški i čudni partneri, drugi ih retko vole, ali im se često čude ili dive, dobri su stratezi, veoma ljubomorni i strastveni, skoro da ne prave nikakve kompromise.\nŽalosna vrba (Melanholičnost) - oni su divni, ali istovremeno i puni neke čudesne melanholije, atraktivni, veoma duhovni, vole sve što je lepo i ukusno, vole da putuju, veliki su sanjari, neumorni, ponekad vrlo komplikovani, iskreni, primaju sugestije i može da se utiče na njih, ali je sa njima i teško živeti, poželjni su, imaju dobru i oštru intuiciju, pate zbog ljubavi, ali, ponekad pronađu partnera koji im daje upravo onaj čvrsti oslonac koji im nedostaje.


Art magazin - Međunarodni video festival u Buenos Ajresu\nKada: 26.03.2020 - 26.03.2020 | 14.00 sati\nNaziv: Međunarodni video festival u Buenos Ajresu\nMeđunarodni video festival u Buenos Ajresu, Argentina, održan je u decembru prošle godine deveti put. Njegov cilj je otvaranje prozora prema svetu i novim medijima koji pružaju novu cirkulaciju estetskog senzibiliteta i nove komunikacione strategije. Vode ga kulturni menadžeri i umetnici koji kroz zajedničke akcije stiču nova iskustva u video mediju i šire ga dalje publici. Naša publika imaće priliku da vidi neka od najboljih video ostvarenja sa ovog festivala. O argentinskom video festivalu i odabranim prikazanim radovima govoriće Andrej Tišma.


Marčelo u obraćanju građanima u Kragujevcu\n"Podsećajući na reči Umberta Eka, koji je jednom prilikom rekao 'Dok pozorište gori, umetnik ustaje i recituje veličanstvene stihove, misleći da je od koristi'. E, nije, jer to nisu ta vremena", rekao je muzičar Marko Šelić Marčelo na 12. protestu "Jedan od pet miliona" održanom u Kragujevcu, dodajući da je ovo vreme za izlazak na ulice i međusobnu zaštitu, ne samo umetnošću i svojim zanimanjima, već svojim telima i životima.\nOn je naglasio da pamti sve greške i mane prethodne vlasti i da se ne slaže sa mnogim stavovima Boška Obradovića, lidera "Dveri", poput ideje o rehabilitaciji Nedića i Ljotića i gađanja Info prajd centra u Beogradu, ali da to ne može biti izgovor za one koji su se opredelili da budu samo posmatrači.\n"Zbog toga nije na ponos šetati sa takvim ljudima. Ipak, ima samo jedna stvar koja je sramotnija od toga - sedeti u stanu dok se sve ovo događa", kazao je Marčelo i dodao da sve zamerke Đilasu, Jeremiću i Obradoviću mogu da kažu građani koji nikada nisu bili na funkciji, koji nisu imali korist od vlasti, a ne oni koji su sada na vlasti i uživaju u njenoj zloupotrebi.\n"Ali, Aleksandar Vučić, 'gospodin 100 za jednog' i 'gospodin Bulevar Ratka Mladića', čovek koji i dan-danas danonoćno mrzi svakoga ko nije kao on, ne može nikoga da naziva fašistom", rekao je Marčelo.\nOn je osudio Vučićevu izjavu o "preuzimaju vlasti njegovim ubistvom", navodeći da to, u stvari, znači nešto sasvim drugo.\n"Čovek je bukvalno poručio da će radije dati život nego fotelju. Procenite koliko je to normalno", rekao je Marčelo.\nGovoreći na protestu glumac Branislav Trifunović je uputio reči izvinjenja mladim generacijama, deci, đacima i studentima zbog toga što, poput đaka Filološke gimnazije iz Beograda, oni moraju da ispravljaju greške starijih.\nOn je rekao da je građanima Srbije ovo poslednji pokušaj da zadrže decu u zemlji i "preuzimanjem države iz ruku mafije, zaštite je od propadanja".\n"Ne zaboravite, gumica je kod nas, kod naroda. Nije kod stranaka, nije kod opozicije, nego kod nas. Mi smo ovo nesvesno nacrtali i samo mi možemo ove likove da izbrišemo", istakao je Trifunović, dodajući da u Srbiji postoje ljudi koji ne misle da su im komšije neprijatelji, koji ne dele narod po veri, obrazovanju i seksualnom opredeljenju.\nBranislav Trifunović na protestu\nI Trifunović je naglasio da današnja izjava predsednika Srbije da ga narod može skloniti sa vlasti "samo ako ga ubije" predstavlja provokaciju, pozivajući građane da ne nasedaju na nju.


UBICA KORONAVIRUSA | Galaksija Nova\nIlustracija (Gettyimages/David Silverman)\nNaučnici su otkrili da jedan antiparazitski lek ubija koronavirus u laboratorijskim uslovima. Studija koju predvodi Monaš univerzitet pokazala je da jedna doza leka „ivermektin” može da zaustavi rast virusa SARS-CoV-2 u ćelijama. „Otkrili smo da bi čak jedna doza mogla da ukloni sav genetski materijal virusa za 48 sati i da je i za 24 sata došlo do zaista značajnog smanjenja”, rekla je dr Kili Vagstaf sa Monaš univerziteta.\nSledeći korak trebalo bi da bude takođe na naučnicima – morali bi da utvrde tačnu dozu za čoveka, kako bi bili sigurni da je bezbedno za ljude da koriste „ivermektin”. „Realno, mora da prođe neko vreme pre nego što vakcina zaista bude dostupna” rekla je Vagstafova.\nPre nego što bi se uopšte i pomišljalo o primeni „ivermektina” kod ljudi, trebalo bi izvršiti brojna laboratorijska ispitivanja, piše portal MSN. Još jednom bi trebalo napomenuti da su ova ispitivanja vršena samo u laboratorijskim uslovima, i da lek za koronavirus još uvek nije pronađen.


Potpisan Ugovor o izgradnji najveće solarne elektrane na Balkanu – ЕРС\nPotpisan Ugovor o izgradnji najveće solarne elektrane na Balkanu\n19. октобра 2020. in Novosti\nMinistar energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić, generalni direktor “Elektroprivrede” Republike Srpske Luka Petrović i izvršni direktor za investicije i razvoj MH “ERS”, Jovica Vlatković potpisali su danas ugovor o koncesiji za izgradnju i korištenje solarne elektrane “Trebinje jedan” na području Trebinja snage 72,92 megavata i okvirne procijenjene vrijednosti 100.750.000 KM.\nĐokić je rekao novinarima nakon potpisivanja da je Vlada Republike Srpske na osnovu prethodno sprovedenog postupka u skladu sa zakonom o koncesijama donijela odluku i dodijelila koncesiju za izgradnju solarne elektrane na području Trebinja.\nOn je dodao da je Ministarstvo sačinilo strategiju razvoja energetike u Srpskoj kojom je planirano da se u Republici Srpskoj do 2035. godine izgradi mnoštvo energetskih objekata, a jedan od njih je ova solarna elektrana u Trebinju.\nĐokić je naveo da je planirano da elektrana bude na mreži do 2022. godine, te ocijenio da je na ovaj način Vlada Republike Srpske dala izuzetan doprinos i podršku razvoju Trebinja.\n“Elektrana će od trenutka kada bude na mreži konstantno ostvarivati prihode, a od dijela prihoda će biti plaćena i koncesiona naknada, od koje će 500.000 KM ići u budžet grada Trebinja sve vrijeme koliko će elektrana raditi”, rekao je Đokić.\nOn je dodao da je ovaj koncesioni ugovor zaključen na period od 50 godina, što znači da će 50 godina Trebinje imati konstantne prihode od rada ove elektrane, a pet miliona KM će ići u budžet Republike Srpske.\nĐokić je napomenuo da će u periodu izgradnje elektrane biti angažovan veliki broj radnika sa ovog područja.\nOn je istakao da se na ovaj način krajnje odgovorno i ozbiljno pokazuje da se radi na realizaciji projekata od značaja za Republiku Srpsku.\n“To pokazuje visok nivo odgovornosti vlasti Republike Srpske prema građanima i svakom području Republike, posebno prema području Hercegovine, gdje je pored ove solarne elektrane u planu da se grade i drugi energetski objekti, a neki od njih su već u toku, kao što je Hidroelektrana `Dabar`”, rekao je Đokić.\nOn je naveo da se očekuje da se u narednim danima završe sve administrativne radnje i da oko 1. novembra počne izgradnja vjetroelektrane “Grebak” kod Nevesinja.\n“To je takođe nova investicija od nekih 80 miliona evra, od koje će nakon što se elektrana izgradi, direktnu korist imati opština Nevesinje, negdje oko milion KM koncesione naknade na godišnjem nivou”, rekao je Đokić.\nOn je dodao da to pokazuje da se ulažu veliki napori u podršku razvoja hercegovačkih opština.\n“Skoro svaka opština Hercegovine će imati ili već ima neki od energetskih objekata koji će biti solidan i važan izvor prihoda za njihovo funkcionisanje”, istakao je Đokić.\nPetrović je rekao novinarima da je ovo preduzeće isključivo opredijeljeno da gradi nove objekte iz obnovljivih izvora, a solarna elektrana “Trebinje jedan” je jedan od tih objekata, ističući da je ovo peti značajan projekat ERS-a i Vlade Republike Srpske u obnovljivim izvorima.\n“Ova elektrana će imati velike benefite i po elektroenergetski sistem, proizvodiće godišnje 100 gigavat-časova električne energije. Solarna elektrana će zapošljavati određen broj ljudi jer će morati da se napravi sistem održavanja budući da je njena površina više od 120 hektara na Zubačkom platou”, rekao je Petrović.\nOn je napomenuo da je urađeno mnogo posla prije potpisivanja koncesionog ugovora, a sada slijedi dobijanje urbanističko-tehničkih uslova, lokacijskih uslova i nakon toga dobijanje građevinske dozvole.\n“Uradili smo i ekološki elaborat i imamo studiju uticaja na životnu sredinu. Očekivati je da u narednih šest mjeseci dobijemo građevinsku dozvolu i izradimo model za izgradnju kompletne solarne elektrane, a to znači izgradnja i finansiranje ove solarne elektrane”, rekao je Petrović.\nOn je istakao da je velika čast da Republika Srpska iznjedri ovakav projekat.\n“Jedini i prvi ćemo biti na Balkanu koji smo spremili ovakav obim solarne elektrane i to nam je na ponos i čast”, rekao je Petrović.\nRadmila Čičković v.d. direktora ERS posjetila RiTE Ugljevik 16. новембра 2018.\nPotpisan sporazum o poslovno-tеhničkoj saradnji 31. маја 2019.\nNastavak uspješne saradnje: Petrović i Gilja potpisali ugovor o zajedničkoj proizvodnji električne energije na PHE Čapljina 15. новембра 2019.\n« сеп нов »


Promena međunarodnih stavova?\nZoran PRERADOVIC, Gëzim BAXHAKU\nIako nije želela da precizira kako vidi budućnost Kosova, naglasivši da specijalni izaslanik UN Marti Ahtisari još uvek nije dostavio svoje rešenje o statusu, nemačka kancelarka Angela Merkel kazala je TV stanici ZDF da Kosovo sigurno neće biti manje nezavisno, ali i da je važno da se kosovska želja za većom nezavisnošću ne može ostvariti po cenu nemira u Srbiji. Predsednik Vlade Srbije Vojislav Koštunica ističe da se bilo koja procena kada je reč o Kosovu mora kretati u okviru Povelje UN i onoga na čemu se ona temelji:\n“Povelja UN u centar svega stavlja državu i garantuje njen integritet. To je neki okvir u kome se može kretati rešenje za budući status Kosova. Tu nezavisnosti nema.”\nStav Angele Merkel predstavlja nemački odgovor na nezvanične informacije da će specijalni izslanik UN Marti Ahtisari odmah nakon izbora u Srbiji 21. januara objaviti nacrt rešenja za status Kosova smatra portparol DS Jelana Marković:\n“Mislim da je ovo odgovor Nemačke da se sa preuranjenim, brzopletim rešenjima ne sme ići, naročito ukoliko oni nisu proizvod kompromisa. S druge strane, važno je u tome videti činjenicu koju su mnogi osporavali - da mesta za diplomatsku inicijativu više nema i da je sve rešeno. Vidno je da se stavovi kod velikih sila pomalo pomerili i da se više situacija na Kosovu ne gleda tako jednostrano i da je argumentacija koju Srbija iznosi da rešenje koje bi bilo nekakav oblik nezavisnosti može da ima ozbiljne reprekusije na čitav region.”\nIstovremeno, u Beogradu ističu da nakon izjave nemačke kancelarke Merkel ne mogu da predvide da li u kososvkom političkom korpusu postoji bilo kakvo rešenje prihvatljivo za albansku stanu koje ne podrazumeva nezavisnost. Savetnik premijera Srbije za spoljnu politiku Vladeta Janković ocenjuje da je je veoma važno što Nemačka kao predsedavajuća zemlja EU i važan član Kontakt-grupe kroz izjavu svoje kancelarke zauzima ovakav stav.\n“Ovo samo znači još jedno ohrabrenje u smislu očekivanja da se kosovski roblem reši pre svega kompromisom. I drugo, važnije, da taj kompromis bude zasnovan na temeljnim principima međunarodnog prava. Drugim rečima, o najvišem mogućem stepenu autonomije može se i treba pregovarati, ali o narušavanju integriteta i suvereniteta teritorije jedne nezavisne i međunarodno priznate zemlje - pregovora ne bi smelo da bude.”\nRešavanje kosovskog problema nije tako jednostavno kao što se u međunarodnoj zajednici u prvi mah smatralo i to uverenje sada sve više sazreva, kaže Jelica Minić iz Evropskog pokreta u Srbiji I naglašava:\n“Niko nema iluzija da Srbija može da vlada Kosovom, ali s druge strane, da jedna puna nezavisnost Kosova koja bi se donela bez ikakvih oročavanja, uslovljavanja, bez ikakvog vođenja računa o regionalnim implikaijama, pa i evropskim implikacijama, mislim da se sve to sada stavlja u jedan mnogo širi kontekst i da će rešenja sigurno biti suptilnija nego da se sve odvijalo predviđenom putanjom da se rešenje donese do kraja prethodne godine.”\nNa posletku, Jelica Minić zaključuje da će međunarodna zajednica u određivanja statusa Kosova morati da vodi računa o eventualnim implikacijama po demokratiju u Srbiji:\n“Tražiće se varijante koje će makar biti ‘face saving’ za spašavanje nekog obraza vlastima u Srbiji, pomoć da se konsoliduje demokratija u Srbiji.”\nSvesna da je nemoguće postići sporazum o budućem statusu Kosova u pregovorima između Prištine i Beograda, međunarodna zajednica je te pregovore tako koncipirala da se u suštini o statusu uopšte nije diskutovalo, već se razgovaralo o pitanjima koja su vezana za položaj srpske zajednice, garancijama za njenu bezbednost i očuvanje kulturnog i istorijskog nasleđa, ocenjuju politički analitičari na Kosovu.\nAnalitičar Shkelzen Maliqi smatra da međunarodna zajednica nije pregovore zamislila kao razgovore između Prištine i Boegrada o statusu, već o drugim pitanjima:\n“Međunarodni predstavnici se nisu čak ni trudili da razgovaraju o statusu, jer su od početka znali da će o tome sami odlučiti i to je bila njihova strategija, jer su znali da nema saglasnosti.”\nMaliqi ističe da je međunarodni faktor kontrolisao sve okolnosti vođenja pregovora ali i situaciju na Kosovu. On ističe da se znalo koja će biti preporuka za konačni status Kosova:\n«Znali su čak i koja će biti glavna preporuka rešenja koja će dovesti do nezavisnosti Kosova sa međunarodnim nadzorom, ali su tokom pregovora hteli da postignu saglasnost oko statusa Srba, oko njihovog položaja i zaštite.”\nIako je međunarodna zajednica izjavljivala da se zalaže za rešenje statusa Kosova sporazumom Prištine i Beograda, to je praktično teško postići zbog suprostavljenih stavova obeju strana, kaže analitičar Ilir Dugolli:\n“Rešenje sporazumom bi bilo najlakše i najprostije rešenje za međunarodnu zajednicu, jer se na taj način situacija ne bi iskomplikovalo kako je to sada, da unutar sebe pronađe jedinstveno rešenje.”\nDugolli smatra da je veoma značajno ne samo kako će se ponašati Priština i Beograd već i značajnije kako će se ponašati i predstavnici međunarodne zajednice nakon predstavljanja predloga rešenja:\n“Ima indikacija da će biti razgovora nakon predstavljanja paketa u smislu razgovora unutar različitih međunarodnih faktora, tako da zarad postizanja konsenzusa unutar međunarodnog faktora mogu da se određeni elementi modifikuju i promene kako bi se našao zajednički imenitelj koji je prihvatljiv i za činioce u međunarodnoj zajednici.”\nOn kaže da je međunarodna zajednica od početka imala stav o tome kako treba da izgleda rešenje i da približi stavove ostrana u pregovorima tom rešenju. Međutim, do sada nije bilo ni najmanjeg približavanja stavova strana u pregovorima, kazao je Dugolli.\nPredstavnici institucija i političkih partija Kosova smatraju da nisu potrebni nikakvi razgovori između Prištine i Beograda o predlogu rešenja statusa koji će predstaviti posrednik Marti Ahtisari, već da obe strane svoje predloge, sugestije i komentare trebaju dostaviti međunarodnom posredniku, kako bi se na Savetu bezbednosti donela odluka o statusu Kosova, za koju su, kako kažu, sigurni da će biti nezavisnost.


Vučić otkrio i pojedinosti O RADOIČIĆU I UBISTVU IVANOVIĆA - Jutarnji GLASnik\nIako vodimo gotovo nemoguću istragu o ubistvu Olivera Ivanovića, imamo gotovo sklopljenu priču, čekamo još neke dokaze, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\n„U istrazi ubistva Olivera Ivanovića imamo mnoga saznanja ali ništa od toga nismo dobili od Prištine. Tražili smo da nam daju bar čaure 48 sati od ubistva, da vidimo da li baš bio „hekler i koh“ ili neka druga puška iz koje je već ubijano u regionu pre nekoliko godina“, rekao je Vučić.\nZbog toga predsednik kaže da i ovoga puta namere Prištine nisu iskrene, i zbog toga je u tu političku priču umešan Milan Radoičić, srpski biznismen i političar Srpske liste, čovek koji je, kaže Vučić, bio pre ove medijske kampanja oko ubistva Ivanovića „čovek broj jedan za odbranu Srba u Kosovskoj Mitrovici“.\n„Milan Radoičić nije ubio Ivanovića i to od danas, kada je dao izjavu, može da sa sigurnošću tvrdi srpska policija. To zna i kosovska policija , jer ga je ispitivala 21. februara a o tome ćuti. Posle su pokušali da ga povežu sa ubistvom nudeći uhapšenom narkodileru da ga optuži kao ‘saradnika’. Kada to nije uspelo, sada su pokušali da ga ubiju i zbog toga je poslat veliki broj specijalaca ROSU u njegovu kuću“, rekao je Vučić.\nBirn otkrio: Inkop kompanijakoji je dobijao poslove na izgradnji Koridora 11 u vlasništvu Radoičića i Veselinovića\nAleksandar Vučić izjavio je i da srpska država i policija sa sigurnošću mogu da tvrde da Milan Radoičić nije ubio lidera Građanske inicijative SDP Olivera Ivanovića.\nVučić je za Radio-televiziju Srbije rekao da Radoičić „nije učestvovao u organizaciji, logistici, podstrekavanju“ na ubistvo Olivera Ivanovića.\nPredsednik Srbije je dodao da je Radoičić danas saslušan u Beogradu i da je utvrđeno da nije učestvovao u ubistvu Olivera Ivanovića.\n„On je prihvatio i prošao poligrafsko ispitivanje“, kazao je Vučić.\nTagged ALEKSANDAR VUČIĆ, MILAN RADOIČIĆ, oliver ivanović


Ajaks – GLAS SRBIJE\nGolman Ajaksa Andre Onana suspendovan je na godinu zbog dopinga, odlučila je Disciplinska komisija Evropske fudbalske unije. Kod 24-godišnjeg čuvara mreže iz Kameruna prilikom rutinske kontrole urina pronađena je zabranjena supstanca furosemid i on je automatski suspendovan. Odluka komisije Uefa znači da Andre Onana neće moći da igra ni za klub, ni za reprezenatciju, kao ni da trenira sa saigračima.…\nVestiAjaks, Andre Onana\nUprava Ajaksa zaboravila je da registruje svoje najveće pojačanje Sebastijana Alea za mečeve šesnaestine finala Lige Evrope protiv Lila. Sada pokušavaju da pronađu rešenje sa Uefom i fudbalskim savezom Holandije. Rok za prijavu istekao je trećeg februara. Ajaks će pokušati sve što može da igrača koji je doveden kao rekordno pojačanje – 22,5 miliona evra, uvrsti u duele nokaut runde…


Vrhovac: Tužićemo medije koji su neistinito izvještavali o požaru\nNedjelja, 8.05.2022., 09:45 Nedjelja, 8.05.2022., 10:22\nVršilac dužnosti direktora Investiciono-razvojne banke (IRB) Republike Srpske Dražen Vrhovac rekao je da će ova finansijska institucija tužiti pojedine medije Regulatornoj komisiji za komunikacije zbog iznošenja neistina o požaru u zgradi IRB-a u Banjaluci koji se desio 1. maja.\n– Pokušali smo da sve demantujemo, međutim oni to nisu željeli da objave – rekao je Vrhovac.\nVrhovac je i ovaj put zahvalio medijima koji su na istinit i objektivan način izvještavali javnost i potrudili se da dobiju tačne informacije kako od IRB-a tako i od relevantnih institucija.\n– Bilo je medija koje su čini se sa namjerom iskrivljavali informacije da bi zbunili javnost i doveli ovaj događaj u sasvim drugu konotaciju – rekao je Vrhovac za ATV.\nOn je apelovao na sve da se sačeka nalaz relevantnih institucija u ovom slučaju te izrazo nadu da će to biti veoma brzo završeno i prezentovano.\nVrhovac je ponovio da je arhiva IRB-a u potpunosti sačuvana, dodavši da se tu misli na registratore u pisanoj formi, mjenice i sve ostale dokumente.\nOn je naglasio da je uviđaj o požaru završen, te da se pristupa sanaciji prostorija, kako bi radnici IRB-a nastavili rad.\nVrhovac je rekao da IRB ima sve protivpožarne sisteme, da su po rješenju Ministarstva unutrašnjih poslova Srpske svrstani u četvrtu grupu rizika od požara te da su shodno tome usvojili pravila zaštite od požara i na osnovu toga donijeli i plan evakuacije, uputstvo o gašenju požara i pravilnik o gašenju požara.\nPrema njegovim riječima, nakon više provjera sistema protivpožarne zaštite je utvrđeno da je on u potpunosti ispravan.\nIRB RSpožarDražen Vrhovac


Argument Poljoprivreda / Smer:\nOprema za pakovanje i marketing\nPakovanje i trgovina poljoprivrednih proizvoda su postali tokom godina sve više strateški značaj. Ako želite znati više...\nPriprema proizvoda, njegova prezentacija i efikasno pakovanje takođe sa komercijalne tačke gledišta su sve važniji i od suštinskog značaja za modernu poljoprivredu.\nTrgovina je takođe postigla odličan nivo efikasnosti: mnogi od proizvoda na teritoriji Venecije se izvoze kroz brojnih zemlja u Evropi i van Evrope.\nOvde ćeš naći događaje, izložbe, posete najboljih kompanija na tom konkretnom i suštinskom sektoru poljoprivrede.\nProveri događaje smera OPREMA ZA PAKOVANJE I MARKETING\nDatum događaja: od 23 avgust do 13 septembar (Све дане)\nDatum događaja: od 12 septembar do 13 septembar (Све дане)\nDatum događaja: 07 jun


Tramp priznao: Između mene i Merkelove „neverovatna hemija“ - Sputnjik Srbija\n11:13 11 Jul 2020\nTramp priznao: Između mene i Merkelove „neverovatna hemija“\n08:59 22.04.2017 Preuzmite kraći link\nDonald Tramp je u intervjuu za AP priznao da od svih svetskih lidera najbolju „hemiju“ oseća u razgovoru sa kancelarkom Nemačke Angelom Merkel. Prema njegovim rečima, on nije očekivao da će tako biti.\n„Angela Merkel i ja se razilazimo u pogledu uplata sredstava za NATO i u pitanju migracije. Međutim, imali smo neverovatnu hemiju. Ljudi mi priznaju da imam divnu hemiju sa drugim svetskim liderima, uključujući predsednika Egipta Abdela Fataha el Sisija“, rekao je Tramp.\nAmerički predsednik je još jednom naglasio da za vreme slikanja u Beloj kući jednostavno nije čuo predlog kancelarke da se rukuju.\nDonald Tramp, Angela Merkel


Predstava „Ukulele jam“ selektovana za 7. festival „Novi tvrđava teatar“ u Novom Sadu | Superinfo\nNaslovnica Scena Predstava „Ukulele jam“ selektovana za 7. festival „Novi tvrđava teatar“ u Novom...\nNakon što je predstava „Ukulele jam“ prema romanu Alena Meškovića, u režiji Dine Mutafića i u produkciji Bosanskog narodnog pozorišta Zenica selektovana za 39. pozorišne/kazališne igre BiH U Jajcu, ista predstava je selektovana za 7. festival „Novi tvrđava teatar“ u Novom Sadu.\nAmbijentalni pozorišni festival „Novi tvrđava teatar“ će se ove godine održati od 4. do 8. septembra u Novom Sadu.\nPredstava „Ukulele jam“ je premijerno izvedena za 70. rođendan Bosanskog narodnog pozorišta Zenica, 25. februara. U predstavi igra cjelokupan glumački ansambl Bosanskog narodnog pozorišta Zenica uz stalne saradnice i saradnike, te uz gostujućeg glumca Zijaha Sokolovića.\n„Ukulele jam“ je predstava o odrastanju i formiranju identiteta u periodu devedesetih kada je jedini važan identitet bio onaj nacionalni. Glavni junak, tinejdžer Miki, neizmjerno se radovao ljetu 1992. kada će konačno napuniti petnaest godina, početi izlaziti u grad, prvi put se poljubiti, a njegov brat Neno konačno će se vratiti sa studija u Sarajevu. Međutim tog ljeta ’92, Neno je odveden u logor, a Miki zajedno sa svojim roditeljima završava u izbjegličkom kampu u Hrvatskoj.\nSljedeći članakPočela rekonstrukcija „Doma mladih“ u Zenici


Vesti online / Vesti / Svet / Turski vojni avioni gađali kurdske ekstremiste, 13 mrtvih\nTurski vojni avioni gađali kurdske ekstremiste, 13 mrtvih\nTurski vojni avioni F-16 izveli su vazdušne napade na kurdske ekstremističke ciljeve na jugoistoku Turske, usmrtivši 13 boraca Radničke partije Kurdistana (PKK), saopštili su vojni zvaničnici, javlja Rojters.\nNasilje između turskih i kurdskih snaga je intezivirano od jula 2015. (Foto: Ilustracija)\nTurski avioni su gađali ciljeve u ruralnim područjima provincije Sirt u nedelju po podne, nakon dojave i operacija pretraživanja koje su, uz podršku bespilotnih letelica, nastavljene u toj oblasti, naveli su turski zvaničnici.\nPrimirje između turskih snaga bezbednosti i kurdskih militanata propalo je u julu prošle godine i nasilje je od tada intenzivirano.\nNakon što su u julu 2015. godine u Turskoj obnovljeni oružani sukobi sa Radničkom partijom Kurdistana, u sukobima sa kurdskim pobunjenicima ubijeno je više od 600 vojnika i policajaca. Turski generalštab obavestio je javnost tada o likvidaciji oko pet hiljada kurdskih pobunjenika.\nSa druge strane, predstavnici prokurdske Narodne stranke demokratije tvrde da je tokom antiterorističke operacije ubijeno na stotine civila.\n* Kurdi pokušali da zauzmu bazu u Turskoj, 35 ljudi poginulo\n* Erdogan: Kurdi su krivi za napad!\n* Hoće li Kurde izneveriti i Rusi, i Amerikanci?\n* "Teroristi koriste protivavionske rakete koje su dobili od Rusije"\nSVET U Turskoj pritvorena novinarka BBC


Luke, brodovi i avioni na meti klanova – Borba\nGlobalizacija je uticala i na određene aktivnosti organizovanih kriminalnih grupa čiji je cilj da na što brži način dođu do veće količine novca. Tako je došlo i do velikih mogućnosti i nelegalnog tržišta za krijumčarenja širom svijeta. Glavna „roba“ kriminalnih grupa, zbog koje je i nastao rat između kotorskih klanova „škaljaraca” i „kavčana”, jeste kokain. Lučki gradovi glavna su meta pripadnika klanova, jer im je morski put najprofitabilniji i najprilagodljiviji za krijumčarenje droge. U tome glavnu ulogu imaju njihove veze i njihovi saradnici kao što su, u nekim slučajevima, članovi posade brodova, piše Dan.\nKako je navedeno u izvještaju Globalne inicijative protiv transnacionalnog organizovanog kriminala pod nazivom „Globalna nezakonita ekonomija”, infrastrukturna čvorišta vazdušna, pomorska i kopnena putovanja, kao i trgovina, posebno su ranjive i na udaru kriminalnih organizacija.\nRast trgovine upotrebom brodskih kontejnera, na primjer, pomogao je ilegalno kretanje robe.\n“Do 2019. godine bilo je oko 811 miliona kontejnera širom svijeta. Sami obim trgovine izuzetno otežava nadzor: više od 90 odsto svjetske trgovine ide preko kontejnera, a kontroliše se samo oko dva odsto”, navodi se u izvještaju.\nBroj komercijalnih avio-kompanija i letova takođe je doživio sličan rast.\n“Do 2018. godine Internacionala organizacija civilnog vazduhoplovstva saopštila je da ukupan broj putnika koji se prevoze na redovnim linijama porastao na 4,3 milijarde brojka koja se, prije pandemije, trebala udvostručiti na svakih 15 godina”, konstatovano je u izvještaju.\n“Povremene vijesti o senzacionalnim slučajevima koji se tiču uglavnom međunarodnih aerodroma i krijumčarenja droge, ali i proizvodi od divljih životinja, predstavljaju samo mali dio nedozvoljenog kretanja robe koje se odvija na taj način. Štaviše, brzi rast interneta i stvaranje zona slobodne trgovine, nadležnosti za privatnost, znatno je smanjilo sposobnost vladada regulišu krijumčarenje dozvoljenih i nedozvoljenih vrsta robe. Od 1986. godine broj zona slobodne trgovine porastao je sa 176 na više od 3.500 danas. Ove zone, gdje su nadzor i regulacija loši, nude polaznu tačku za miješanje ilegalne robe u dozvoljenim lancima snabdijevanja”, ukazali su iz Globalne inicijative.\nAli, kako su istakli, i prekomjerna regulacija takođe može predstavljati problem.\nPreviše birokratskih procedura, povećanje broja granica i pojačano granično obezbjeđenje, kao i visoki porezi, stvaraju podsticaje za ilegalnu trgovinu. Razvojni projekti, poput gradnje, takođe predstavljaju mogućnost za kriminalne grupe.\n“Sve to je imalo veliki uticaj na logističke operacije kriminalnih grupa. I zatvaranje preduzeća isušilo je prihode za iznude od strane kriminalnih grupa. Ali, postpandemijski oporavak takođe će otvoriti mogućnosti kriminalnim grupama da iskoriste ekonomske poteškoće izazvane pandemijom i glavne prilive kapitala dizajnirane da ih ublaže”, piše u izvještaju.