Zvezdin golman pozajmljen debitantu u Superligi - Sportske.net\nZvezdin golman pozajmljen debitantu u Superligi\nGolman Fudbalskog kluba Crvena zvezda Filip Manojlović narednih šest meseci provešće na pozajmici u novom superligašu Bačkoj, rečeno je danas novinarima u klubu.\nLetnja "groznica", ovi igrači su od danas slobodni!Zvezdo, štampaj novi dres - Nije Kanga, nego KONGA!Muče bi mogao u Zvezdu, ali kao pozajmljen igrač!Kanga: "Došao sam u veliki klub i želim da osvajam trofeje"Zvezda zakazala dve prijateljske u istom terminu\nFilip Manojlović će večeras napustiti pripreme crveno-belih u Termama Čatež i priključiti se Bačkoj.\nOvaj 20-godišnji golman bio je član omladinske reprezentacije Srbije koja je prošle godine na Novom Zelandu osvojila Svetsko prvenstvo.\nBačka će ove sezone prvi put u istoriji kluba igrati u elitnom rangu takmičenja. Oni su u sezoni 2012-2013 zauzeli prvo mesto u Vojvodjanskoj ligi grupa zapad i od tada su direktnim promocijama napredovali do Superlige Srbije.\nBačka će u prvom kolu Superlige Srbije, 23. jula, dočekati Partizan.


Obeležavanje Dan Devojčica u IKT-u Obeležavanje Dan Devojčica u IKT-u – Personal magazin\nUprava za digitalnu agendu i Udruženje poslovnih žena Srbije najavili su, na današnjoj konferenciji za novinare, manifestaciju povodom obeležavanja Međunarodnog Dana devojčica u IKT-u. Ovim povodom, 23. aprila 2012. godine,…\nUprava za digitalnu agendu i Udruženje poslovnih žena Srbije najavili su, na današnjoj konferenciji za novinare, manifestaciju povodom obeležavanja Međunarodnog Dana devojčica u IKT-u.\nOvim povodom, 23. aprila 2012. godine, Uprava za digitalnu agendu, ugostiće više od 300 devojčica iz Osnovnih škola širom Srbije, koje će posetiti vodeće IKT kompanije (Telekom Srbija, Telenor, Vip mobile, ComTrade, IBM, HP, Microsoft, Cisco, Ericsson, Huawei, Intel, Oracle, SAP), Upravu za Digitalnu agendu i druge javne ustanove iz ove oblasti (Ratel) kao i tehničke fakultete.\nNakon toga, u Klubu poslanika, biće organizovana svečana ceremonija dodela nagrada „Naj IKT devojčica“, za najbolje radove na temu „Zašto volim internet“ i „Čemu mi služi mobilni telefon.“\nU večernjim časovima, na Career Mixer Party, studentkinje tehničkih fakulteta srešće se sa uspešnim ženama u IKT industriji i dobiti smernice za razvoj karijere. Tom prilikom će, takođe, biti podeljene nagrade za najbolje video radove studentkinja na temu „Šta možeš u Srbiji 2020. zahvaljujući širokopojasnom internetu?“\nManifestaciju Dan devojčica, Udruženje poslovnih žena Srbije organizuje 26. aprila 2012. godine u saradnji sa projektom „Profesionalna orijentacija na prelasku u srednju školu“ koji realizuje GIZ. U manifestaciji Dan devojčica učestvovaće 58 preduzeća, 62 osnovne škole i oko 480 devojčica iz cele Srbije.\nU Danu devojčica učestvuju devojčice iz osnovnih škola koje su osnažene da kroz program profesionalne orijentacije pružaju podršku mladima u izboru daljeg školovanja i budućih zanimanja . Jedan od ključnih delova programa je organizovanje susreta mladih i sveta rada. Projekat Profesionalne orijentacije vodi GIZ, organizacija koja sprovodi programe koje finansira Nemačka vlada, najveći bilateralni donator Srbiji. Cilj projekta je uspostavljanje održivog i funkcionalnog sistema profesionalne orijentacije u svim osnovnim školama i kancelarijama za mlade u Srbiji u periodu od 2011. do 2013. godine.\nCilj ovog događaja je da se devojčicama i devojkama približe zanimanja u oblastima informacione i telekomunikacione tehnologije, prirodnih nauka i inženjerstva, da im se predstave mogućnosti koje im se pružaju pri zapošljavanju u ovim oblastima, kao i da se devojčice i devojke osnaže da prilikom odabira svojih profesija ne podležu stereotipima, već se rukovode prema ličnim interesovanjima i sposobnostima.\nU oktobru 2010. godine na konferenciji Međunarodne unije za telekomunikacije, specijalizovane agencije Ujedinjenih nacija, usvojen je predlog o osnivanju Globalne mreže žena na rukovodećim pozicijama u oblastima IKT , kao i za obeležavanje Međunarodnog dana devojčica u IKT svakog četvrtog četvrtka u aprilu, koji je, u ime Republike Srbije, prezentovala Jasna Matić, ministarka za telekomunikacije i informaciono društvo.\nTog dana devojčice širom sveta će posetiti kompanije, fakultete i istraživačke centre i imaće priliku da razgovaraju sa uspešnim ženama u IKT sektoru, da steknu uvid u njihov rad i sagledaju kako izgleda posao kojim se bave, kao i da dobiju odgovore na sve što ih zanima. Međunarodni dan devojčica u IKT je zamišljen i kao sajam karijera/poslova za studentkinje tehničkih fakulteta kako bi se devojke ohrabrile da se profesionalno bave ovom oblašću.\nAktivnosti koje se organizuju imaju za cilj širenje svesti o kriterijumima prilikom izbora zanimanja, podsticanje devojčica da izaberu zanimanje na osnovu sopstvenih interesa i talenta, a ne na osnovu stereotipa o podeli na muške i ženske poslove. Ovo je prilika da se upoznaju sa svim oblastima za koje bi mogle da se obrazuju, da steknu prve kontakte za svoje buduće karijere, kao i da u uspešnim ženama nađu inspiraciju da istraju u svojim namerama.\nObeležavanje Dan Devojčica u IKT-u was last modified: April 20th, 2012 by Redakcija\nDan Devojčica u IKTIKT


SPS: Dačić – premijer! | Autonomija\nSPS: Dačić – premijer!\nSPS će od Tadića zahtevati da sledeći premijer Srbije bude Ivica Dačić, veli zamenik predsednika ove partije Žarko Obradović\n„Verujemo da će Tadić i DS prihvatiti da Dačić bude predsednik vlade“, rekao je Obradović je u intervjuu za „Pres“ od nedelje. Ministar prosvete je kazao i da je zadovoljan radom premijera Mirka Cvetkovića, ističući da je dosadašnja saradnja s njim bila odlična.\n„Za ove tri godine nismo imali gotovo nijedno sporno pitanje, ali dogovor unutar SPS-a je da bi naš predsednik trebalo da bude na čelu buduće vlade“, rekao je Obradović. On je izrazio očekivanje da će njegova stranka posle izbora nastaviti saradnju s Demokratskom strankom (DS), navodeći da su demokrate „strateški partner“ SPS-a.\nKomentarišući izjavu predsednika Tadića da postoji mogućnost da Srbija do kraja godine ne dobije kandidaturu, Obradović je kazao da „nije smak sveta ako se to dogodi“.\n„Važno je da građani razumeju da činimo sve da postanemo članovi EU, ali i da vodimo računa o svom narodu“, zaključio je Obradović.\nSledeći premijer otvorio spomenik Borki Vučić\nPredsednik Socijalističke partije Srbije (SPS) Ivica Dačić otkrio je danas u selu Komirić, kod Osečine, spomenik istaknutoj članici te partije Borki Vučić.\nDačić je objasnio da spomenik otkriva kao predsednik partije kojoj je pripadala i Vučić, a ne kao državni funkcioner, dok je na pitanje zašto nije prisustvovao otkrivanju spomenika Slobodanu Miloševiću u Požarevcu 20. avgusta, kratko odgovorio: „Nisam bio, pa šta“.\nZamoljen da prokomentariše izjavu potpredsednika SPS-a Žarka Obradovića o tome da bi on (Dačić) trebao da bude premijer Vlade Srbije, Dačić je kazao da je on bio kandidat za premijera i posle izbora 2008, ali da su tada protiv toga bili članovi G17 plus.\n„Svaka partija želi mesto premijera, sačekajmo izbore pa ćemo videti šta će biti“, rekao je Dačić.\nSpomen obeležje Borki Vučić delo je beogradskog vajara Miroslava Živkovića.\nBorka Vučić je bila istaknuti član SPS, bankar i saradnik Slobodana Miloševića. Poginula je 1. avgusta 2009. u saobraćajnoj nesreći na autoputu Beograd-Niš, kod Lapova.


Pecaroš upecao staru bombu, pa otišao u restoran... (foto)\nPecaroš upecao staru bombu, pa otišao u restoran… (foto)\nM. K. 29. januara 2019. 06:59\nUkoliko slučajno pronađete bombu, prva stvar koju treba da uradite je da zovete policiju, a ne da je, poput jednog pecaroša na Floridi, pokupite i odete u lokalni restoran da jedete.\n„Tako bel“ u Okali na Floridi evakuisan je nakon što je pecaroš, dok je pecao, pronašao staru bombu, a onda je sa njom otišao u lokalni restoran da jede, odakle je pozvao i policiju da ih obavesti o onome što je pronašao.\nNije poznato zašto je odlučio da sa bombom ode prvo u restoran, ali niko nije povređen. Policija je u restoran poslala i ekipu za bombe.\nEksplozija automobila u BG (video)\nDrama u Slovačkoj: Dojava o bombi ispred kuće predsednice\n„Bomba je uklonjena bez incidenta i biće pravilno uništena“, sapoštili su iz policije.\nInače, bila je to autentična ručna bomba iz Drugog svetskog rata – američka „MK-2“.


Melia: Srbija treba da bude srećna što ima BIRN i FHP\nZamjenik pomoćnika američkog državnog sekretara Tomas Melia izjavio je da bi Srbija trebalo da bude srećna što ima organizacije kao što su Fond za humanitarno pravo (FHP) i Balkanska istraživačka mreža (BIRN), jer je za svaku vladu bitno da sluša organizacije koje objavljuju važne informacije\ni da preduzima mjere na osnovu tih informacija.\n"Posao nezavisnih centara je da postavljaju neprijatna ili teška pitanja... a posao vlasti da sasluša informacije i iskoristi ih za donošenje odluka važnih za unapređenje rada vlade", rekao je Melia u intervjuu agenciji FoNet.\nMelia je rekao da Srbija zaslužuje priznanje i zato što ima nezavisne kontrolne institucije, kao što je Zaštitnik građana.\nZaštitnik građana Saša Janković, kako je dodao, izgradio je reputaciju kvalifikovanog profesionalca sa dobrom ekipom saradnika, a ta reputacija je naglašena činjenicom da ga je parlament prije dvije godine ponovo izabrao za ombudsmana.\nGovoreći o situaciji u medijima, Melia je naveo da je, i pored ekonomskih teškoća, važno da novinari budu usredsređeni na svoj posao.


Kina u 2022. među najvažnijim izvoznim destinacijama za srpske proizvode - Pluton Logistics\n13. januara 2022. 13. januara 2022. Tomislav Jelesijević\tAlokacija logističkih troškova u farmaceutskom lancu snabdevanja, gde Srbija najviše izvozi, Inicijativa Pojas i put, izvoz u Kinu, najveći spoljnotrgovinski partneri Srbije, Program pojas i put, spoljnotrgovinska razmena\nTržište Kine će se već ove godine, gotovo izvesno, uvrstiti među prvih pet najvažnijih izvoznih destinacija za srpske proizvode, a sve je ozbiljnija saradnja u IKT sektoru, navodi se u analizi ekonomiste Ivana Nikolića objavljenoj u novom izdanju MAT-a.\nKako prenosi Tanjug, u tekstu o mogućim efektima na Srbiju nove vizije kineskih ulaganja do 2025. godine, objavljenom u Makroekonomskim analizama i trendovima (MAT), Nikolić navodi da je Kina već dostigla drugo mesto po značajnosti ulaganja u Srbiji, i postala treći najznačajniji partner u spoljnotrgovinskoj razmeni, posle Nemačke i Italije.\nOn je ocenio da je Kina izuzetno uspešno dosada intenzivirala ekonomsku saradnju sa Srbijom, te da je pokrenut deo hronično problematičnih industrijskih kapaciteta u rudarstvu i proizvodnji osnovnih metala.\nDodaje i da je saradnja ostvarena i u kapitalnim projektima obnavljanja drumske i železničke infrastrukture i energetskih postrojenja u Srbiji.\nDrugi petogodišnji ciklus Inicijative Pojas i put\nAktuelni plan razvoja Kine do 2025. godine je drugi petogodišnji ciklus u koji ulazi Inicijativa Pojas i put koja je zvanično pokrenuta 2015. godine.\nPROČITAJTE I: Kineska ulaganja u luke u okviru programa „Pojas i put“ trn u oku Vašingtona\nNikolić ističe i da Kina, u novom petogodišnjem planu, po prvi put, nije želela da numerički iskaže prosečni ciljani rast BDP-a, te da je Inicijativa Pojas i put u poglavlju naslovljenom sa „Otvaranje na visokom nivou, saradnja i pobednički ishod za sve“.\nTu Kina ukazuje da bi trebalo da dođe do potpisivanja više bilateralnih ugovora o zaštiti investicija i poreskih sporazuma sa domaćinima da bi zaštitila interese kineskih investitora i izbegla dvostruko oporezivanje.\nPominjanje izgradnje „vazdušnog puta svile“ autor objašnjava rezultatom lobiranja i partikularnih interesa te grupacije kineske industrije.\nNikolić ističe da su meki elementi Inicijative dosada bili fokusirani na kulturnu razmenu i turizam, a sada su dopunjeni uključivanjem i izgradnje Zelenog pojasa i puta. U okviru mekih elemenata navodi se i saradnja u javnom zdravstvu, naročito u prevencija pandemije, kao i saradnja u nauci i tehnološkim inovacijama.\nKonstatuje i da Kina insistira na visokoj stopi ulaganja, kao i da to u Planu prate kvalitativni kriterijumi, kao što su visok kvalitet ulaganja, održivost, otpornost na rizike, razumna cena, inkluzivnost i pristupačnost.\n– Kina će odsada značajnije podržati industrijske ekosisteme usredsređene na vodeće kineske kompanije, naročito, u oblasti telekomunikacija, civilnog vazduhoplovstva i obnovljive energije.\nDodaje i da je namera Pekinga da bolje iskoristi razvojne niše, pre svega unutar zemlje, umesto da globalno širi lance snabdevanja.\n– U kojoj meri to znači da Kina zatvara vrata spoljnom svetu, ostaje da vidimo – zaključuje Nikolić.\nJasna pravna regulativa o kineskim inostranim investicijama\nKako dalje ocenjuje, kineskim investicijama u inostranstvu verovatno će se mnogo pažljivije upravljati kako bi se ojačalo smanjenje rizika i povećao prinos.\nTakve investicije imaće za cilj da promovišu izvoz kineskih proizvoda, usluga, tehnologija, brendova i standarda, i da ugrade kineska preduzeća dublje u globalne lance vrednosti.\n– U poređenju sa jednostavnim pristupom ovim dilemama iz prethodnog plana, vizija razvoja do 2025. pravi iskorak i definiše jasnu pravnu regulativu o kineskim inostranim investicijama kako bi bolje upravljao i štitio poslovne aktivnosti u svetu koji je sve izazovniji – zaključuje Nikolić.\n← Veliki PAD prodaje kombija u Evropi\nPodnošenje zahteva za refakciju akcize – Izmene od 1. januara 2022. →\n16. aprila 2020. 20. aprila 2020. Milica Milosavljevic


Od sutra prijavljivanje za dodatnih 20 evra pomoći: Evo ko mora da se prijavi i na koji način – Sandzaklive.rs\nOd sutra prijavljivanje za dodatnih 20 evra pomoći: Evo ko mora da se prijavi i na koji način\n0 2,034 2 minuta čitanja\nMinistar finansija Siniša Mali najavio je da sutra, 15. novembra, počinje prijava građana za 20 evra dodatne novčane podrške države, na portalu Uprave za trezor, na adresi idp.trezor.gov.rs i naglasio da za tu pomoć ne treba da se prijavljuju svi građani.\n“Građani koji su se u maju prijavili za novčanu pomoć u iznosu od dva puta po 30 evra, kao i korisnici penzija, primaoci novčane socijalne pomoći i lica u Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija, ne treba da se prijavljuju za 20 evra dodatne pomoći države, koji će im biti automatski isplaćena u decembru“, rekao je Mali.\nPodsetio je da je za samo tri dana u novembru isplaćeno više od 5,7 miliona građana koji su dobili po 30 evra, saopštilo je Ministarstvo finansija.\n“Nakon unošenja ličnih podataka biće im zavedena prijava čiji će status moći da provere na navedenom portalu. Nakon obrade prijave, prijavljeni građani će iznos dopunske novčane pomoći moći da podignu sa svog ili namenskog računa“, objasnio je ministar finansija.\n“Država je ponovo sve svoje obaveze ispunila kako je i obećano, bez dana kašnjenja i još jednom je pokazala da je srpska ekonomija stabilna, da imamo dovoljno novca i da građani Srbije mogu da veruju svojoj državi”, naveo je Mali.\nBiljana Srbljanović o susretu svog muža diplomate i Mladića: Prekrečiti nakazu važnije je od svega drugog


Pripremljena zbirka kulturno-istorijskog nasljeđa trnovske regije | Palelive.com\nPočetna Regija Trnovo Pripremljena zbirka kulturno-istorijskog nasljeđa trnovske regije\nU okviru projekta “Mapiranje i zaštita kulturno-istorijskih i prirodnih bogatstava trnovske regije”, koji sprovodi Centar za kulturu Trnovo, prikupljeni su podaci za zbirku, koji će služiti i kao istorijska građa i svojevrsna turistička ponuda ove lokalne zajednice.\nIz Centra za kulturu Trnovo saopšteno je da su u okviru projekta prikupljeni materijali, literatura, zapisi, te izrađena turistička signalizacija i veb sajt.\n“Htjeli smo da svako ko prelista ovu zbirku može stvoriti u svojoj glavi pozitivnu sliku o Trnovu i vidjeti da postoji način da iskoristimo ono što nam je Bog podario, a ljudi sačuvali i stvorimo sredinu u kojoj će pozitivne priče, događaji i ljudi biti centar interesovanja”, poručuju iz Centra za kulturu.\nOsnovni motiv za pisanje zbirke, navode iz Centra za kulturu, bio je da se Trnovo, njegove prirodne ljepote, znamenitosti, kulturno-istorijski značaj i bogatstvo različitosti ponovo vrate u žižu interesovanja Trnovljana i svih onih koji vuku korijene iz Trnova, ali i turista koji sve više dolaze u ove krajeve.\nProjekat su podržale opštine Trnovo u Republici Srpskoj i Federaciji BiH, Turistička organizacija Trnovo, Šumsko gazdinstvo “Treskavica” Trnovo, kao i brojne druge organizacije, privredni subjekti i građani.\nCentar za kulturu Trnovo\nPrethodni članakOdržan godišnji koncert KUD-a “Boksit”\nNaredni članakTri osobe povrijeđene u sudaru dva minibusa


"Otpuštanjima se ne može izaći iz krize" | Kamatica\nZvanični kurs Evra za dan 16.06.21. :: 117.5626 rsd\nPočetna > analiza > "Otpuštanjima se ne može izaći iz krize"\nTekst objavljen: 12.10.2020 13:10\nOtpuštanja pomažu firmama na kratak rok tako što im smanjuju troškove, ali na duge staze mogu biti pogubna za njih, kažu američki naučnici\nMnoge kompanije su se sa recesijom iz 2008. godine borile smanjivanjem troškova, što zapravo znači – otpuštanjima. Samo američke firme su od početka krize do 2010. godine otpustile preko osam miliona zaposlenih.\nKoliko su koristi imale od toga? Vrlo malo, kažu istraživači sa Univerziteta Oburn, Univerziteta Bejlor i Univerziteta u Tenesiju, Čatanuga. Njihovo poslednje istraživanje objavljeno u Žurnalu za istraživanje poslovanja pokazuje da otpuštanja, umesto da ga smanje, zapravo povećavaju rizik od bankrota. Razlog za to je gubitak znanja i veština, opterećivanje drugih zaposlenih koji potom gube produktivnost, nedovoljno vremena za praćenje novih trendova i učenje novih stvari, te gubitak poverenja preostalih zaposlenih u menadžment a potom i pad njihovog angažovanja na poslu, kao i lojalnosti. Dugoročna posledica svega pobrojanog je pad inovativnosti, a ona je danas, u svetu koji se menja do sada neviđenom brzinom, neophodna za uspešno poslovanje.\nReferentna stopa i dalje ostaje na 1%\nU četvrtak ističe rok za plaćanje dugovanog poreza\n"Privrednicima treba nova pomoć države, manji porezi ili finansijska podrška"\nU brojkama to izgleda ovako: naučnici su ispitivali poslovanje 4.710 kompanije koje su listirane na berzama, i to u petogodišnjem periodu posle 2010. godine. Analizirane kompanije dolaze iz svih grana privrede, počev od sektora usluga, preko tehnološkog, pa sve do proizvodnog. Od ukupnog broja firmi njih 24 odsto je 2010. godine smanjilo svoju radnu snagu za tri ili više procenata. U tih 24 odsto kompanija bilo je dvostruko više bankrota nego među onima koji nisu otpuštali ili su otpustili izuzetno mali broj ljudi. Te kompanije više nisu imale dovoljno kadra koji bi im pomogao da se razvijaju i da uhvate korak sa vermenom.\nOtpuštanja pomažu na kratak rok jer smanjuju troškove, zaključuju oni, ali dugoročno su veoma opasni za preduzeća.\npandemija kriza ekonomska kriza otpuštanja


Zaharieva: Crna Gora ima najbolje šanse da uđe u EU do 2025. – Bankar.me\nMay 15, 2018 CRNA GORA, EVROPA, MAKRO, SVE VIJESTI Leave a comment\nEvropski ekonomski i socijalni komitet, Evropska Komisija (TAIEX), Međunarodni evropski pokret i bugarsko predsjedništvo Savjeta EU, učinili su da Sofija tokom naredna tri dana postane centar živog diplomatskog i međunarodnog dijaloga civilnog društva o evropskoj perspektivi zemalja Zapadnog Balkana na kojima će učestvovati i predsjednik Evropskog Pokreta u Crnoj Gori, Momčilo Radulović.\nDanas se u organizaciji Evropskog ekonomskog i socijalnog savjeta održala Konferencija o ekonomskoj i socijanoj koheziji Zapadnog Balkana, koja je okupila predstavnike sindikata, poslodavaca i civilnog društva, sa ciljem da potraže odgovore na ključna pitanja koja brinu građane i građanke zapadnog Balkana. Među glavnim pitanjima su bili položaj radnika na tržištu rada, zapošljavanje, socijalna politika i društvena kohezija, sa posebnim osvrtom na prava i položaj žena i manjina.\nNa Konferenciji je ocjenu perspektive evropskih integracija Zapadnog Balkana dala potrpedsednica Vlade Bugarske i ministarka spoljnih poslova Bugarske, Ekaterina Zaharieva, koja je na otvorenom panelu, na pitanje predsjednika Evropskog pokreta u Crnoj Gori, Momčila Radulovića, potvrdila da Crna Gora ima najbolje šanse da se pridruži Evropskoj uniji do 2025.godine. Ona je ovakvu ocjenu pozicije Crne Gore dala nakon što je naglasila da naša zemlja ima najveći broj otvorenih pregovaračkih poglavlja i da je u potpunosti uskladila spoljnu politiku sa zahtjevima Evropske unije.\nKako saopštavaju iz Evropskog pokreta u Crnoj Gori, Radulović je naglasio da je nužno raditi na daljim reformama, kako bi se održao pozitivan trend i raspoloženje kod građana, ali i kako bi se dalje nadahnuo reformski kurs posebno u oblastima vladavine prava i borbe protiv organizovanog kriminala o korupcije.\nSjutra će Radulović će učestovati na Konferenciji “Dijalogom do regionalnog razvoja, bezbjednosti i povezanosti na putu do Evrope”, na kojoj će učešće uzeti Boyko Borissov i Andrej Plenković, premijeri Bugarske i Hrvatske, zatim bivši Slovački Premijer, Mikulaš Dzurinda, kao i ministri inostranih poslova Bugarske gospođa Ekaterina Zaharieva i Makedonije, Nikola Dimitrov. U okviru jednog od panela, predsjednik Radulović će biti među predstavnicima civilnog sektora sa pravom aktivne intervencije u dijalogu sa visokim zvaničnicima EU i zemalja Zapadnog Balkana. Pored njega, na skupu će govoriti i odabrani i priznati eksperti u oblasti evropskih integracija, kao i prepoznatljive NVO koje se snažno zalažu za evropsku perspektivu zapadnog Balkana, a među kojima je i Evropski pokret u Crnoj Gori.\nKonferencije o ekonomskoj i socijanoj koheziji Zapadnog Balkana i Konferencija o regionalnom razvoju, bezbjednosti i povezanosti, organizuju se u susret Samitu EU 17. maja u Sofiji koji će u svom fokusu imati Zapadni Balkan, a koji će okupiti lidere zemalja EU i lidere zapadnog Balkana.\nPOJMOVICG - Eu crna gora u EU evropske integracije\nPrevious Itaj Talgam, dirigent i trener liderstva je novi Spark.me 2018 glavni govornik\nSljedeći Vlada uplatila 68 miliona za kupovinu prve tranše akcija EPCG od A2A


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Arsenal :: Samardžić u radnoj posjeti Kosovu\nREGIONALNA SARADNJA 23. 04. 2014. 19:19 >> 19:19 0\nSamardžić u radnoj posjeti Kosovu\nNačelnik Generalštaba Vojske Crne Gore admiral Dragan Samardžić boravio je u radnoj posjeti Kosovu, gdje se sastao sa komandantom KFOR-a general-majorom Salvador Farinom i komandantom Kosovskih snaga bezbjednosti general-potpukovnikom Kadri Kastratijem.\nTema razgovora je bila bezbjednosna situacija na Kosovu, posebno u graničnom dijelu prema Crnoj Gori. Farina se zahvalio Samardžiću na stalnim naporima Vojske Crne Gore, kako bi se poboljšala stabilnost i ukupna bezbjednost kroz dijalog i saradnju sa regionom.\nNa poziv komandanta KFOR-a, drugom dijelu sastanku je prisustvovao i komandant Kosovskih snaga bezbjednosti general Kastrati. Tokom trilateralnog sastanka razmijenjene su informacije u oblastima vezanim za sposobnosti traganja i spašavanja, hitne slučajeve, poplave i EOD (eksplozivna ubojna sredstva).\nSamrdžić je naglasio značaj predstojeće A5 konferencije, koja će se održati u Crnoj Gori u junu, gdje će načelnici generalštabova Albanije, Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Makedonije i Crne Gore razgovarati o pitanjima bezbjednosti i razvoju zajedničkih regionalnih sposobnosti za odgovore na vanredne situacije.\nNa kraju sastanka general Farina i general Kastrati su posebno istakli doprinos Crne Gore u jačanju stabilnosti i bezbjednosti čitavog regiona.


Inicijativa Ne davimo Beograd podnela listu za gradske izbore - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Inicijativa Ne davimo Beograd podnela listu za gradske izbore\nInicijativa Ne davimo Beograd podnela listu za gradske izbore\nInicijativa Ne davimo Beograd podnela je danas Gradskoj izbornoj komisiji izbornu listu sa 80 kandidata i kandidatkinja za odbornike i odbornice pod nazivom „Inicijativa Ne davimo Beograd – Žuta patka – Čiji grad, Naš grad – Ksenija Radovanović”.\n0Piše: Danas Online 31. januara 2018. 13.55\nKako navode u saopštenju, potpise su prikupljali od prošle nedelje, najčešće na dve lokacije dnevno i na ukupno pet lokacija u gradu (u centru, na Banovom brdu i Novom Beogradu), i za to vreme sakupljeno je 2.719 potpisa.\n„Sa građanima smo razgovarali o nekim od tema po čijem je iznošenju u javnost Inicijativa Ne davimo Beograd prepoznatljiva, od projekta “Beograd na vodi”, štetnog ugovora o izgradnji spalionice u Vinči, biciklizmu i saobraćaju, kulturi i blokadama iseljenja ljudi koji ostaju bez krova nad glavom“, navode u saopštenju i dodaju da potpisom listu podržali Filip Vukša, Igor Brakus, Vida Ognjenović, Muharem Bazdulj i mnogi drugi.\nVećinu kandidata i kandidatkinja na listi čine ljudi koji su se okupili povodom organizacije protesta, ali i aktivisti i aktivistkinje iz ekoloških, biciklističkih, kulturnih udruženja i lokalnih inicijativa za očuvanje javnih dobara u čijoj smo borbi aktivno učestvovali, blokovima 70a, 44, 9a, na Savskom nasipu ili u bloku 45. Na listi su i brojni stručnjaci i profesori fakulteta, koji su dali svoj doprinos radu Inicijative Ne davimo Beograd ili govorili na protestima, posebno u oblastima ključnim za razvoj grada arhitekturi i urbanizmu, kao što je arhitekta Dragoljub Bakić, član Akademije arhitekture Srbije.\n„Lista kandidata oslikava našu nameru da svakodnevne borbe u blokovima, krajevima i na našim ulicama, prenesemo i u Skupštinu grada Beograda, u kojoj do sada interes građana nije bio adekvatno zastupljen. Dodatnu vrednost ove liste vidimo u tome da je ovo prva izborna lista na ovim izborima sa ženom nositeljkom liste, i da je sastavljena po modelu naizmeničnog smenjivanja kandidata i kandidatkinja. Na listi Inicijative Ne davimo Beograd nalazi se 39 kandidata i 41 kandidatkinja“, dodaje se u sаopštenju Inicijative.


Evropski savet: Izbori u Belorusiji moraju se ponoviti - Sputnjik Srbija\n18:42 19 Septembar 2020\n16:02 19.08.2020 (osveženo 16:35 19.08.2020) Preuzmite kraći link\nIzbori i protesti u Belorusiji (428)\n„Ceo Evropski savet je osudio tok događaja u Belorusiji. Izjavili smo da se izbori moraju ponoviti, da se izbori ne mogu smatrati demokratskim“, rekao je Moravjecki nakon vanrednog samita EU, koji je održan u formatu video-konferencije.\nDijalog rešava situaciju\nSamo inkluzivni dijalog u Belorusiji omogućiće da se reši situacija koja je u ovoj zemlji nastala nakon predsedničkih izbora, izjavila je šefica Evropske komisije Ursula fon der Lajen nakon hitnog samita lidera EU.\n„Nasilje mora da prestane. Samo inkluzivni dijalog će doneti rešenje“, istakla je ona na konferenciji za novinare.\nLajenova je dodala da beloruski narod mora samostalno da rešava da li će održati nove izbore ili ne i naglasila da je Evropska unija spremna da prati mirnu demokratsku predaju vlasti u Belorusiji.\nŠefica Evropske komisije saopštila je i da Evropska komisija u ime Evropske unije planira da izdvoji dodatnih 53 miliona evra pomoći za beloruski narod, od čega će jedan milion ići za podršku civilnom društvu i nezavisnim medijima.\n„Već smo pružili veliku podršku Belorusiji kroz (program) Istočno partnerstvo, ali sada je važnije nego ikad da budemo uz beloruski narod i reprogramiramo sredstva od beloruskih vlasti prema civilnom društvu i ranjivim grupama (stanovništva). Evropska komisija sada mobiliše dodatnih 53 miliona evra za podršku beloruskom narodu u ovim teškim vremenima“, rekla je ona.\nLajenova je objasnila da je planirano da se dva miliona evra od ovog iznosa izdvoje „za podršku žrtvama represije i neprihvatljivog državnog nasilja“, a milion evra – za podršku civilnom društvu i nezavisnim medijima.\nPreostalih 50 miliona evra predstavlja hitnu podršku u svetlu epidemije virusa korona za zdravstveni sektor, na primer, za bolnice, ali i mala i srednja preduzeća, dodala je ona.\nEvropski savet, izbori, Belorusija


Delegacija Vlade Crne Gore na 67. zasijedanju Komiteta za eliminaciju svih oblika diskriminacije žena\nDatum objave: 11.07.2017 21:20 | Autor: PR služba\nDelegacija Vlade Crne Gore koju predvodi ministar za ljudska i manjinska prava Mehmed Zenka učestvovala je danas, u Ženevi, na 67. zasijedanju Komiteta za eliminaciju svih oblika diskriminacije žena.\nČlanovi/ice delegacije branili su pred Komitetom II Izvještaj Crne Gore o sprovođenju Konvencije o eliminaciji svih oblika diskriminacije žena.\nKomitet je pohvalio izvještaj Crne Gore koji je pokazao unapređenje zakonodavnog okvira i politika i uspostavljanje mehanizama za rodnu ravnopravnost. Komitet je iskazao interesovanje za implementaciju odredaba Konvencije u praksi. Pitanja su koncipirana prema članovima Konvencije i u vezi sa tim isti su se interesovali za preduzimanje opštih i specifičnih mjera za eliminisanje diskriminacije i stereotipa u svim oblastima gdje jos uvijek postoje eventualni vidovi diskriminacije.\nU fokusu interesovanja bila je politička participacija, odnosno koje mjere preduzimaju Skupština Crne Gore i političke partije u vezi sa većim političkim atkivizmom i afirmisanjem liderstva, kao i djelovanje parlamentarne mreže žena.\nU oblasti rodno zasnovanog nasilja pitanja su se odnosila na sprovođenje zakona iz oblasti zaštite od nasilja i multidisciplinarnog odgovora na nasilje. Od posebnog interesovanja bila je oblast borbe protiv trafikinga, eksploatacije ili prostitucije i mjere koje preduzimaju nadležne institucije u cilju suzbjjanja i zaštite.\nKroz interaktivnu diskusiju sa predstavnicima/ama delegacije, Komitet je upoznat sa izmjenama i dopunama svih zakona koji su u oblasti postizanja rodne ravnopravnosti inovirani u cilju usaglašavanja sa međunarodnim standardima. Oblasti od interesa odnosile su se još i na obrazovanje, socijalnu zaštitu, položaj žena na tržištu rada, ostvarivanje prava iz radnih odnosa, zdravlja I marginalizovanih grupa,i pravosuđe.\nKonvencija o eliminaciji svih oblika diskriminacije žena, koja u suštini sadrži međunarodnu povelju o pravima žena, poznata je i pod nazivom Ženska konvencija. Ista je usvojena na Generalnoj skupštini Ujedinjenih nacija 18. decembra 1979. godine, kao prvi sveobuhvatni međunarodno priznati dokument o pravima žena.Pomenuta Konvencija je sastavni dio nacionalnog zakonodavstva (član 9 Ustava Crne Gore), te se primjenjuje direktno i ima prioritet nad domaćim zakonima.


Ugovor vrijedan 16 miliona između "Alumine" iz Zvornika i Rudnika "Banovići" - Zvornicki.ba\nUgovor vrijedan 16 miliona između “Alumine” iz Zvornika i Rudnika “Banovići”\nRezultat sastanka gradonačelnika i načelnika opština iz oba BH entiteta, kojeg je u prošli četvrtak organizovao načelnik opštine Kalesija, gospodin Sead Džafić, imao je niz pozitivnih rezultata. Jedan od tih rezultata je potpisivanje isporuke uglja iz Rudnika “Banovići” fabrici Alumina u Zvorniku, u toku tekuće 2017. godine u vrijednosti oko 16 miliona km.\nUgovor su potpisali predsjednik Upravnog odbora “Alumine” Milorad Motika i generalni direktor Rudnika “Banovići” Munever Čergić.\nPrema ovom dokumentu, Rudnik “Banovići” će tokom ove godine isporučiti oko 160.000 tona uglja za potrebe rada “Alumine”.\nPredsjednik Upravnog odbora “Alumine” Milorad Motika istakao je da je zvornička kompanija potpisala značajan ugovor s aspekta energetskog osiguranja rada fabrike.\n-Ugovorom ćemo osigurati potrebne količine uglja za rad naših energetskih postrojenja – rekao je Motika, navodeći da fabrika u svom procesu rada koristi dva kotla na čvrsto gorivo – ugalj.\nMotika je dodao da “Alumini” mnogo znači saradnja s Rudnikom “Banovići”, jer je zvorničkoj kompaniji potrebno stabilno snabdijevanje, ističući da dogovorena dinamika od 700 tona uglja na dnevnom nivou, zadovoljava kapacitete proizvodnje koju je “Alumina” planirala u 2017. godini.\nGeneralni direktor Rudnika “Banovići” Munever Čergić je izrazio zadovoljstvo poslovnom saradnjom sa zvorničkom kompanijom.\n-Nama je ‘Alumina’ veoma bitan potrošač i poslije ‘Elektroprivrede BiH’, fabrika u Zvorniku je naš najveći kupac – naveo je Čergić, dodajući da se “Alumini” u 2017. planira isporučiti oko 160.000 tona uglja, što je oko deset odsto godišnje proizvodnje uglja.\nOvo je peta godina kako Rudnik “Banovići” i “Alumina” potpisuju poslovne ugovore, saopćeno je iz Službe za odnose s javnošću zvorničke firme.\nOd srce čestitke svima, i ovo je nadamo se samo početak ovakvih lijepih vijesti i ekonomskog oporavka naše države.


Angažman EU na Zapadnom Balkanu\nVi ste ovde:Početna»Vesti»Angažman EU na Zapadnom Balkanu\nBy Jovan objavljeno\t 12/07/2017 Vesti\nEvropska unija dugo podržava svoje partnere na Zapadnom Balkanu na putu evropskih integracija, a Evropski savet je iznova potvrdio nedvosmilenu podršku evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana 9. marta 2017. Kredibilna politika proširenja je ključna komponenta Globalne strategije EU i ne predstavlja samo strateško ulaganje u evropsku bezbednost i prosperitet, već uveliko doprinosi miru u nekada ratom razorenim područjima. Uslovljavanje proširenja EU kao i fokus na snažnu regionalnu saradnju pomaže da se stvori političko okruženje koje podstiče rešavanje bilateralnih pitanja ili prestanak njihovog iskorišćavanja u političke svrhe.\nPodrška EU partnerima u regionu i saradnja sa njima danas donosi konkretne prednosti: prilike za putovanje, studiranje u inostranstvu, postepeno unapređenje upravljanja i vladavine prava, dobrosusedske odnose i regionalnu saradnju.\nZnačajni koraci u evropskim integracijama:\nSporazumi o stabilizaciji i pridruživanju sada su na snazi u svih šest zemalja; EU i Kosovo* su održali prvi sastanak Saveta za stabilizaciju i pridruživanje u novembru 2016.\nPristupni pregovori sa Crnom Gorom dobro napreduju (otvoreno je 28 poglavlja, dok je tri privremeno zatvoreno) kao i sa Srbijom (otvoreno je 10 poglavlja, a dva su privremeno zatvorena).\nNakon parlamentarnih izbora održanih 25. juna, EU nastavlja sa pružanjem snažne podrške napretku u sprovođenju reforme pravosuđa u Albaniji, što je ključni preduslov za otvaranje pristupnih pregovora.\nNakon podnošenja zahteva za članstvo, EU je počela da priprema Mišljenje o Bosni i Hercegovini septembra 2016. i čeka odgovore na Upitnik.\nNakon vanrednih parlamentarnih izbora održanih decembra 2016, izabrana je nova vlada orijentisana ka reformama u Bivšoj jugoslovenskoj Republici Makedoniji, koja je spremna da sprovede hitne reformske prioritete i Sporazum iz Pržina. EU će zemlji nastaviti da pruža snažnu podršku kako bi ostala na putu evropskih integracija.\nDijalog između Beograda i Prištine, kome posreduje visoka predstavnica/potpredsednica Federika Mogerini, važan je za integracije obe strane kao i za stabilnost i mir u regionu. Beograd i Priština su pokazali visok nivo posvećenosti dijalogu, što je dovelo do konkretnih dostignuća u interesu građana. Od jeseni 2012. je održano preko 40 sastanaka na visokom nivou.\nRegionalna saradnja: EU pruža snažnu političku i finansijsku podršku saradnji u regionu, koja služi kao katalizator pomirenja i dobrosusedskih odnosa. Pored političke podrške zapadnobalkanskoj šestorki i Berlinskom procesu, EU pruža i konkretnu finansijsku podršku za šest regionalnih inicijativa, uključujući Regionalni savet za saradnju, u cilju jačanja privrednog razvoja, unapređenja povezanosti i poboljšanja bezbednosti i mnogih drugih koristi za ceo region. EU podržava inicijativu Zapadnog Balkana da uspostavi regionalno ekonomsko područje kako bi region od 20 miliona ljudi postao privlačniji za investitore i čime bi bila otvorena nova radna mesta i prilike u regionu.\nAgenda povezivanja: EU uspostavlja regionalno tržište električnom energijom i uskoro potpisuje Ugovor o saobraćajnoj zajednici sa regionom. Dobro razvijena i povezana saobraćajna i energetska infrastruktura od presudnog je značaja za regionalnu saradnju, privredni rast i privlačenje investicija. EU troši do jedne milijarde evra na infrastrukturu i izdvojila je sredstva za srodnu tehničku pomoć na Zapadnom Balkanu, kako je objavljeno na samitu Berlinskog procesa u Beču 2015.\nIPA: Instrument za pretpristupnu pomoć (IPA) je sredstvo pomoću kog EU podržava reforme u „zemljama proširenja“ pružanjem finansijske i tehničke pomoći. Sredstvima iz IPA – koji je sada u drugoj fazi – jačaju se kapaciteti zemalja tokom pristupnog procesa zahvaljujući čemu dolazi do progresivnih, pozitivnih dešavanja u regionu. IPA II se nadovezuje na rezultate ostvarene izdvajanjem skoro četiri milijarde evra za pojedinačne partnere na Zapadnom Balkanu i dodatnih tri milijarde evra iz fondova za više zemalja za period između 2014-2020.\nPretpristupni fondovi EU predstavljaju dobru investiciju u budućnost kako zemalja proširenja, tako i same EU. Oni pomažu korisnicima da sprovedu političke i ekonomske reforme, koje ih pripremaju za prava i obaveze koje proizlaze iz članstva u EU. Te reforme građanima pružaju bolje prilike i omogućuju razvoj standarda koji su jednaki standardima koje uživaju građani EU. Pretpristupni fondovi pomažu i EU da ostvari svoje ciljeve u vezi sa održivim ekonomskim oporavkom, snabdevanjem energijom, saobraćajem, životnom sredinom, klimatskim promenama, itd.\nJaki ekonomski odnosi: EU je najveći trgovinski partner zemalja Zapadnog Balkana i čini više od dve trećine direktnih stranih investicija u regionu.\nStvaranje prilika za mlade i inovacije: Neposredno učešće u programima EU kao štu su Erazmus+, Horizon 2020, Kreativna Evropa i COSME partnerima pomaže da unaprede svoj razvoj stvaranjem prilika za mlade i istraživače. Prednosti programa Erazmus+ u 2015. je iskoristilo više od 18.000 studenata. U okviru programa posvećenog istraživanjima i inovacijama Horizon 2020, biće obezbeđeno više od 125 miliona evra u periodu između 2014. i 2020. za unapređenje istraživanja i inovacija u regionu.\nEU podržava stabilnost i bezbednost u regionu.\nRegionalna i globalna bezbednost: Dve misije Zajedničke bezbednosne i odbrambene politike (ZBOP) (EUFOR-ova operacija Altea i EULEX Kosovo) se sprovode u regionu; istovremeno, partneri na Zapadnom Balkanu preduzimaju korake u pravcu toga da postanu garantori bezbednosti, sa 10 kontingenata koji rade u misijama ZBOP-a širom sveta.\nInicijativa za borbu protiv terorizma: Terorizam, nasilni ekstremizam i radikalizacija predstavljaju zajedničke pretnje po EU i njene partnere na Zapadnom Balkanu, a za njihovo rešavanje je neophodan zajednički pristup. Zajedno radimo u Europolu, Eurojustu, Mreži podizanja svesti o radikalizaciji i Inicijativi Zapadnog Balkana za ST (WBCTi) i uz finansijsku podršku putem IPA. Obezbeđujemo više od 42 miliona evra za projekte usmerene na borbu protiv terorizma i nasilnog ekstremizma u regionu, pored finansiranja srodnih projekata u području bezbednosti i vladavine prava.\nMigracije: EU daje snažnu podršku naporima partnera sa Zapadnog Balkana kroz namenske programe vredne preko 100 miliona evra za pružanje finansijske i humanitarne pomoći, obezbeđivanje stručne pomoći na terenu, upravljanje migracijskim tokovima i smanjivanje šansi za kršenje ljudskih prava.\nFabrici: Proširenje je ponovo u fokusu EU\nTusk: EU hoće da ostane najpouzdaniji partner Srbije


TotalCar.rs » NIS snižava cene goriva\n0 komentara 5736 pregleda\nNaftna industrija Srbije najavila je da će od subote sniziti cene na benzinskim stanicama – bezolovni benzin BMB 95 će biti jeftiniji za tri dinara, dok će cene evro premijuma BMB 95, dizela D2 i evro dizela biti niže za 1,5 dinar.\nU saopštenju se navodi da NIS od sutra snižava cene derivata – veleprodajne cene benzina evro premijuma BMB i BMB95 za tri dinara, dizela D2 od 0,5 do dva dinara, a evro dizela od 0,5 do 1,5 dinara po litru.\nKada je reč o benzinskim pumpama, cene goriva će biti snižene dva dana za redom, sutra i u subotu, 22. septembra.\nNa sniženje cena derivata, kako je navedeno u saopštenju NIS-a, uticala su kretanja na svetskog berzi nafte i naftnih derivata, kao i jačanje kursa dinara.\nNaftna industrija Srbije je navela da se na njihovim benzinskim pumpama odobrava poseban popust na dizel gorivo (D2) i evro dizel za sve kategorije fizičkih lica.\nPopust od tri dinara za litar dizela D2, za količinu čija je vrednost preko 1.000 dinara, kao i popust u iznosu od 1,5 dinar za litar evrodizela za količinu veću od 1.000 dinara, važi do 15. novembra 2012.\nCitroenov C4 nudi nove pogodnosti i poboljšanja


Rusija ne želi u trku naoružanja\nBeta\t 18. juna 2015. 18:00\nRusija ne namerava da učestvuje u trci naoružanja, jer bi to oslabilo ekonomiju države, ali će reagovati na moguće pretnje, izjavio je pomoćnik ruskog predsednika Jurij Ušakov.\n“Rusija ne ulazi u trku naoružanja. Rusija pokušava da nekim sredstvima odreaguje na moguće pretnje, ali ne više od toga. U trku naoružanjem mi ne ulazimo, mi smo protiv nje, jer će to, naravno, oslabiti naše mogućnosti u ekonomiji”, kazao je Ušakov, prenosi RIA Novosti.\n“Mi smo principijelno protiv toga, predsednik se jasno izjasnio o tome”, dodao je on.\nIzvor Interfaksa na medjunarodnom forumu Armija-2015 kazao je juče da Rusija ne namerava da učestvuje u trci naoružanjem, ali da je prinuđena da se bavi planskim nuklearnim naoružanjem u interesu bezbednosti i zbog zastarelosti nuklearnog potencijala.\nRusija: Evakuisano 7 škola zbog dojave o bombi\nPutin je juče izjavio da će ojačati nuklearni arsenal zemlje sa oko 40 novih interkontinentalnih raketa do kraja godine koje će biti sposobne da pruže otpor “najsavremenijem američkom sistemu protiv-vazdušne odbrane”.\nPutin je dodao da će do kraja godine biti gotova i nova nuklearna podmornica. Naveo je da Rusija treba da se brani svojim oružanim snagama ako je ugrožena jer NATO “stiže do njenih granica”.


Gašić: Srbija druga vojna sila u regionu\nMinistar odbrane Bratislav Gašić ocenio je da je Srbija posle Rumunije, najača vojna sila u regionu i poručio da će se u 2016. godini nastaviti sa razvojem i modernizacijom vojske i povećanjem izvoza.\nGašić je u intervjuu za list “Alo” rekao da se još sumiraju rezultati ostvareni ove godine, ali da oni pokazuju napredak u svim oblastima, od obuka, međunarodne vojne saradnje, učešća u mirovnim misijama, modernizacije i remonta sredstava naoružanja i vojne opreme i sređivanja vojnih objekata.\n“Ostvaren je rekordan odziv za dobrovoljno služenje vojnog roka pod oružjem, magacini hrane, posle mnogo godina, puni su, a odlične izvozne rezultate beleži i domaća namenska industrija. U ovoj godini imamo izvoz od 750 miliona dolara, a već je ugovoren izvoz u narednoj godini u vrednosti od 400 miliona dolara, koji u visokom procentu upošljava proizvodne kapacitete”, rekao je Gašić.\nOn nije želeo da komentariše novo naoružanje Hrvatske, već je istakao da je Srbija druga vojna sila u regionu, da je ispred Rumunija – “jedina zemlja u okruženju s kojom u istoriji nismo ratovali”.\nGašić je kazao i da je Ministarstvo tokom cele godine vodilo plansku kadrovsku politiku i da je ispunilo zahteve Vlade kada je reč o racionalizaciji personalnih troškova, kao i da su dnevnice u vojsci sada na nivou dnevnica u policiji.\nUpitan o aferi helikopter, on je kazao da je “mnogo toga je palo na njega i da je primio to, uz bezbrojne spekulacije”, ali da istragu treba prepustiti nadležnim organima.\nKomentarišući kritike što je išao po haškog osudjenika, generala Vladimira Lazarevića, Gašić je kazao da je Lazarević to svojim stavom i držanjem pred Haškim tribunalom zaslužio, a koji ga je osudio bez ijednog dokaza.\nGovoreći o predstojećim stranačkoj skupšini Srpske napredne stranke, on je istakao da će sigurno doći do promena, a da će jedno merilo biti rezultati rada koje će ocenjivati predsednik stranke Aleksandar Vučić.\n“Kao čovek s terena, koji jako dobro poznaje situaciju, mogu reći da se u tako velikom broju pojedini odbori ne pridržavaju stranačkog kodeksa, pa čak ni statuta. Ulažemo dosta napora da to ispravimo i budemo još jači”, rekao je Gašić koji je i potpredsednik SNS-a.


Treća godišnja konferencija "Zelena Srbija - Zaštita životne sredine - Izazov za Srbiju" - Konferencije - BIG\nPočetna Konferencije Treća godišnja konferencija "Zelena Srbija - Zaštita životne sredine - Izazov za Srbiju"\nBEOGRAD - Srbija je već danas spremna da u oblasti zaštite životne sredine počne pregovore o pristupanju Evropskoj uniji (EU), izjavio je danas ministar životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja Srbije Oliver Dulić.\n"Srpsko zakonodavstvo u oblasti zaštite životne sredine u potpunosti harmonizovano sa onim u EU, koje ima najviše standarde u svetu, i sada preostaje njegova dosledna primena na svim nivoima vlasti", rekao je Dulić na trećoj godišnjoj konferenciji o zaštiti životne sredine "Zelena Srbija", u organizaciji Biznis info grupe.\nOn je istakao i da se više od jedne trećine pitanja o kojima će Srbija pregovarati sa EU odnosi na zaštitu životne sredine, zbog čega su i troškovi za regulisanje stanja u toj oblasti visoki.\n"Prema procenama iz nacionalne strategije u oblasti zaštite životne sredine koju je Vlada Srbije usvojila u oktobru 2011, da bi svi standardi u oblasti životne sredine bili primenjeni, Srbiji je potrebno 10,5 milijardi evra, odnosno 1.400 evra po stanovniku u narednih 30 godina", podsetio je Dulić.\nMinistar je precizirao da je od toga 5,6 milijardi potrebno za zaštitu voda, 2,8 milijardi za upravljanje otpadom, a 1,3 milijarde za borbu protiv industrijskih zagađenja i buke.\nPrema njegovim rečima, novac za to će narednih godina biti obezbeđen iz fondova EU, kroz javno-privatno partnerstvo, ali i iz budžeta Srbije.\nDulić je kazao da je za vreme mandata sadašnje vlade u "zelenoj ekonomiji" zaposleno oko 8.000 ljudi, a da će do kraja mandata u toj oblasti biti zaposleno još 2.000 ljudi.\nOn je dodao i da su trenutno najveći izazovi zaštite životne sredine u Srbiju u oblasti zaštite voda, klimatskih promena i jačanje kontrole i nadzora sprovođenja zakona.\nDulić je kazao da je do sada jedna trećina Srbije pokrivena uslugama regionalnih sanitarnih deponija koje su izgrađene u pet gradova.\nOn je dodao da je počela i izgradnja deponija u Subotici, Šapcu, Sremskoj Mitrovici, Inđiji, Smederevu i Zaječaru, a pripremaju se radovi za izgradnju deponija u Beogradu, Novom Sadu, Kraljevu, Ubu i Somboru.\nNa skupa "Zelena Srbija" učestvovalo je oko 150 predstavnika industrije reciklaže, operatera za ambalažni otpad i drugih koji se bave zaštitom životne sredine.\nNa konferenciji se govorilo o Nacionalnoj strategiji zaštite životne sredine Srbije od 2011. do 2019. godine, troškovima i koristi od evropskih ekoloških integracija, ekonomskom i energetskom potencijalu industrije reciklaže u Srbiji, fiskalnom opterećenju države prema industriji.\nSrbija je već danas spremna da u oblasti zaštite životne sredine počne pregovore o pristupanju Evropskoj uniji (EU), izjavio je danas ministar životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja Srbije Oliver Dulić. "Srpsko zakonodavstvo u oblasti zaštite životne sredine u potpunosti harmonizovano sa onim u EU, koje ima najviše standarde u svetu, i sada preostaje njegova dosledna primena na svim nivoima vlasti", rekao je Dulić na trećoj godišnjoj konferenciji o zaštiti životne sredine "Zelena Srbija", u organizaciji Biznis info grupe.\ndirektor odeljenja za srednja preduzeća ProCredit banke\npredsednik kompanije EZO Grupa\nšef Odeljenja za upravljanje otpadom Agencije za zaštitu životne sredine Austrije\nšef Odseka za upravljanje komunalnim i posebnim tokovima otpada Ministarstva životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja Republike Srbije\nsavetnik predsednika Priredne komore Srbije\ngeneralni direktor kompanije Sekopak\nVladimir Rajic 20120228 PCB EE Praksa Nt - 4942 KB\nBiS Prezentacija Za Zelenu Srbiju Final2 - 3694 KB\nBis Zelena Srbija - 3217 KB\nRADMILA SEROVIC EiE Potencijali 29 02 2012 FINALNO - 1833 KB\nBrigire Karigl Green Srbia 120228 - 1347 KB\nRebernig CostBenefit Srbia 120228 Vers4 - 847 KB


Uvođenje avio-linije do Beograda od velikog značaja sa političkog i ekonomskog aspekta ⋆ Balkan PlusBalkan Plus\n23.01.2020 u 08:32\nBivši predsednik Privredne komore Kosova Safet Grdžaljiju ocenjuje za Kosovo Onlajn da će uvođenje avionske linije na relaciji Beograd – Priština doprineti normalizaciji odnosa između Prištine i Beograda, vratiti poverenje među zemljama regiona i povećati perspektivu za bolju budućnost.\n“Dogovor o avio prevozu je od velikog značaja sa političkog, ekonomskog i socio-psihološkog aspekta”, kaže Grdžaljiju i dodaje da svaki dogovor između Kosova i Srbije treba pozdraviti.\n“Dok sam bio presednik Privredne komore Kosova, zajedno sa predsednikom Privredne komore Serbije Markom Čadežom identifikovali smo prioritete za saradnju u budućnosti. Tu spada i saradnja kada je u pitanju avio-prevoz, železnica, veterina, pošta i carine”, napominje Safet Grdžaljiju.\nOn smatra da će dogovor o avio-prevozu na relaciji Beograd – Priština biti novi početak konkretnog dijaloga sa akcentom na ekonomsku saradnju.\n“Ono što je bitno za institucije je da eliminišu sve barijere i da prvi avioni što pre polete. Dosta se izgubilo vremena i energije u pokušaju ulepšavanja prošlosti, sada je krajnje vreme da se okrenemo prema budućnosti. Neka ovo bude konkretan dogovor koji neće biti samo slovo na papiru, nego da se počne sa inplementacijom u korist budućnosti i svih građana”, podvlači Grdžaljiju za Kosovo Onlajn.


RTS :: Odbojkašice u finalu, nadigrale i Holandiju, protiv Italije za zlato\nOdbojka Odbojkašice u finalu, nadigrale i Holandiju, protiv Italije za zlato\npetak, 19. okt 2018, 05:08 -> 13:46\nOdbojkašice u finalu, nadigrale i Holandiju, protiv Italije za zlato\nOdbojkašice Srbije u dramatičnom meču savladale Holandiju sa 3:1 (25:22, 26:28, 25:19, 25:23) i plasirale se u finale Svetskog prvenstva. Revanširale su se za poraz u grupnoj fazi takmičenja i prvi put u istoriji obezbedile plasman u završnicu Svetskog šampionata. Za zlato naše devojke igraju protiv Italije u subotu od 12.40.\nU reprizi evropskog finala ponovo su slavile pobedu izabranice Zorana Terzića i obezbedile medalju, drugu na planetarnom prvenstvu posle bronze 2006. godine, takođe u Japanu.\nUjedno, Srbija se revanširala Holanđankama za ubedljiv poraz na istom turniru u Fajnal-siksu, sada sa oporavljenom Tijanom Bošković, koja je dominirala ceo meč.\nReprezentacija Srbije u borbi za svetsko zlato igraće protiv Italije, koja je u drugom polufinalu posle drame pobedila Kinu sa 3:2 (25:18, 21:25, 25:16, 29:31, 17:15).\nFinale je na programu u subotu od 12.40 po srednjoevropskom vremenu, a za treće mesto od 10.20.\nNaše odbojkašice su povele osvajanjem prvog seta sa 25:22, ali su Holanđanke odmah uzvratile i izjednačile na 1:1 osvojivši drugi set sa 28:26.\nIzabranice selektora Zorana Terzića nisu u nastavku izgubile koncentraciju pa su treći set osvojile sa 25:19, da bi sa sigurnom igrom nastavile i u narednom setu u kome su osigurale pobedu i plasman u finale.\n08.52 – Kraj četvrtog seta, Srbija je u finalu Svetskog prvenstva! Sjajna igra odbojkašica Srbije na početku četvrtog seta i vođstvo od 3:0. Ali Holanđanke uspevaju da sustignu razliku i održavaju nerešen rezultat sve do finiša seta, kada naše odbojkašice ponovo preuzimaju prednost i završavaju set sa 25:23 za plasman u finale Svetskog prvenstva.\n08.14 – Srbija osvaja treći set i ponovo vodi. U treći set Holanđanke ulaze mnogo sigurnije nego na početku meča i na samom početku imaju prednost od 9:5. Ipak, Srpkinje uspevaju da izjednače na 12:12, a potom posle duge izjednačene borbe i povedu sa 22:17. Potom su sigurnom igrom set privele kraju u svoju korist sa 25:19.\n07.46 – Drugi set u dramatičnoj završnici dobijaju Holanđanke sa 28:26 i uspevaju da izjednače na 1:1. I u drugi set odbojkašice Srbije ulaze sigurno osvajajući prednost od nekoliko poena na samom početku. Uspevaju da održe tu razliku do samog finiša seta, kada na 21:20 Holanđanke uspevaju da načine preokret serijom od čak četiri poena. Ipak, Srpkinje izjednačuju, ali ne uspevaju da načine preokret i Holanđanke osvajaju drugi set sa 28:26.\n07.07 – Naše odbojkašice su silovito ušle u meč i odmah povele sa dva poena razlike, ali Holanđanke uspevaju da ponište razliku i održavaju nerešen rezultat sve do sredine seta, kada Srbija ponovo preuzima vođstvo – 13:10. Izabranice selektora Terzića potom uspevaju da održe prednost sve do kraja prvog seta, koji osvajaju sa 25:22.\n06.41 – Počeo je meč odbojkašica Srbije i Holandije za plasman u finale.\n(petak, 19. okt 2018, 23:25) - Jaki [neregistrovani]\n(petak, 19. okt 2018, 19:14) - Милош [neregistrovani]\n(petak, 19. okt 2018, 14:40) - Novica [neregistrovani]\n(petak, 19. okt 2018, 13:36) - Savo [neregistrovani]\n(petak, 19. okt 2018, 13:33) - Rada Kapisoda [neregistrovani]\n(petak, 19. okt 2018, 12:49) - anonymous [neregistrovani]\n(petak, 19. okt 2018, 12:30) - Mirko [neregistrovani]\n(petak, 19. okt 2018, 12:29) - anonymoussnezana [neregistrovani]\n(petak, 19. okt 2018, 12:12) - anonymous [neregistrovani]\n(petak, 19. okt 2018, 12:00) - anonymous [neregistrovani]


Protest dela članstva Jevrejske zajednice Beograda\nDeo članova Jevrejske opštine Beograda (JOB), predvođen rabinom Isakom Asielom, protestovao je ispred zgrade Ministarstva pravde tražeći da Aleksandar Jinker bude upisan u Registar crkava i verskih zajednica kao predsednik te organizacije, umesto smenjenog Danila Medića.\nJinker je izabran za predsednika Jevrejske opštine Beograda na Izbornoj skupštini koja je održana 17. marta 2019. godine. Jinker je tada osvojio 335 glasova, dok je za Medića glasalo pet članova.\nMinistarstvo Jinkera nije upisalo u Registar, a istovremeno frakcija koju predvodi Medić za sebe i dalje tvrdi da je legalno rukovodstvo.\nRabin Isak Asiel na protestu je rekao da im Zakona o crkvama i verskim zajednicama Republike Srbije garantuje „autonomiju da odlučuju ko će im biti predsednik“ i da od Ministarstva traže da im to i omogući.\n„Jevrejska opština Beograda i jevrejska zajednica celokupne Srbije je dva puta smenila gospodina Danila Medića sa mesta Jevrejske opštine Beograd zato što potpuno netransparentno raspolaže sredstvima koje plaćaju poreski obveznici Republike Srbije. Da bismo to sprečili mi smo ga smenili 2. decembra 2018. i zatim 17. marta 2019. godine. Ministarstvo pravde nije postupilo po našoj autonomnoj odluci koju nam garantuje Zakon ove države i odbilo je upis dva puta“, rekao je Asiel.\nProtest ispred zgrade Ministarstva pravde\nOkupljeni na protestu su nosili transparente sa natpisima „Ne budite saučesnici čoveku koji krši zakon“ ispisane na srpskom i engleskom jeziku, a na pisarnici zgrade Ministarstva pravde ostavili su pismo sa svojim zahtevom, rekao je za RSE Brane Popović, član veća Jevrejske opštine Beograda, izabran na istim izborima kao i Jinker.\n„Mi pokušavamo da uradimo ono što možemo da uradimo i ovo je jedna od naših akcija. Mi ćemo se svaki radni dan ovde nalaziti od 11 do 11:30 i ministarki ćemo predati uvek isto pismo o kome ona sve zna i o celoj situaciji svi znaju, ali se ništa ne menja“, rekao je Popović, dok je rabin isak Aisel naveo da su Ministarstvu unutrašnjih poslova za naredne tri nedelje prijavili skupove poput današnjeg.\nDanilo Medić izabran je za predsednika Jevrejske opštine Beograd u oktobru 2017. godine, a opozvan, kako navodi Isak Asiel, na skupštini 2. decembra 2018. godine.\nPodele u Jevrejskoj opštini Beograd traju već duže vreme, a oba rukovodstva tvrde da su legalna.\nSukob unutar jevrejske zajednice oko Deltinog centra\nFrakcija Danila Medića se saopštenjem ogradila od današnjeg protestnog skupa i nazvala ga „pritiskom na sudstvo i državne organe“.


Tanjug 13. juna 2019. 17:30\nBEOGRAD – Posle više od osam meseci snimanja na autentičnim lokacijama u Sloveniji i Srbiji i sa više od 200 članova ekipe, završeno je snimanje druge sezone serije „Senke nad Balkanom“ Dragana Bjelogrlića, a početak emitovanja je planiran za jesen.\nNakon ogromnog uspeha prve sezone, velika i uigrana ekipa na čelu s Bjelogrlićem, spremila je još ambiciozniji dramski prikaz skrivene istorije Balkana.\nDruga sezona će, kako najavljuje autorska ekipa, dati spektakularnu mešavinu akcije i drame, misterije i napetosti, povešće gledaoce od blatnjavih ulica Jatagan male, pa sve do blistavih bečkih koridora vlasti.\nGlavni likovi Tane (Dragan Bjelogrlić) i Stanko (Andrija Kuzmanović) ponovo se nalaze u srcu misterije koja može promeniti sudbinu Evrope.\nU glumačkoj ekipi cu Marija Bergam, Nenad Jezdić, Goran Bogdan, Jovana Stojiljković, Miloš Samolov, Srđan Žika Todorović, Gordan Kičić, Nikola Đuričko, Nebojša Dugalić, Branimir Brstina, Marko Živić, Toni Mihajlovski, Petar Arsovski, a novi likovi su dodeljeni Leoni Paraminski, Nataši Ninković, Bogdanu Dikliću, Vesni Trivalić, Marku Grabežu i Igoru Đorđeviću.\nMuziku i ovog puta potpisuje Magnifiko.


Podeljene sadnice maline i borovnice za izabane korisnike projekta „Zasad za zajednicu“ - MORAVIČKI PORTAL\nPodeljene sadnice maline i borovnice za izabane korisnike projekta „Zasad za zajednicu“\nPodelom sadnica maline i borovnice privodi se kraju ovogodišnji ciklus projekta „Zasad za zajednicu“ koju po drugi put, uspešno realizuju udruženje građana IDC iz Beograda i opština Lučani. Sredstva su i ove godine obezbedile Opština Lučani i Opština Colikon iz Ciriha.\nPodsećanja radi, tokom prošle godine 15 porodica sa teritorije opštine Lučani dobilo je sadnice za podizanje zasada maline, obuku o uzgajanju maline, sisteme za navodnjavanje, pumpe i drugu opremu. Zahvaljujući dobrim projektnim rezultatima švajcarska opština Colikon je još jednom odlučila da opredeli svoja sredstva. U okviru ovogodišnjeg projekta, podeljene su protivgradne mreže za 8 domaćinstava koja su dobila sadnice i opremu prošle godine, a koji su se pokazali kao najposvećeniji i najuspešniji proizvođači. Takođe, raspisan je bio i poziv za nove korisnike u okviru kog je postojala mogućnost da se prilikom prijave navede biljna kultura za koju se opredeljuje korisnik, malina, jagoda ili borovnica.\nU periodu sadnje jagoda, prvih 5 korisnika je dobilo sadnice za podizanje zasada jagoda. Za jesenju sadnju obezbedjene su sadnice maline za 3 domaćinstva, koja će posaditi ovu kulturu na parcelama od 20 ari, i sadnice borovnice za jedno domaćinstvo, koje će ovu kulturu uzgajati na površini od 10 ari.\nPodeljene sadnice su sertifikovane i prošle su analize kvaliteta na Poljoprivrednom fakultetu u Beogradu. Korisnike će tokom sadnje i uzgajanja obilaziti ekspert, kako bi pratio uzgajanje i dao im neophodne savete za negu o biljkama.\nOpština Lučani je sa IDC-om ove godine realizovala i volonterski kamp u okviru kog je obnovljena škola u Tijanju. Opština Colikon iz Ciriha je osim dva projekta Zasad za zajednicu pomogla Opštinu Lučani donacijom finansijskih sredstava za porodice sa decom čiji su stambeni objekti poplavljeni nedavno. Pre nekoliko dana je u osnovnu školu u Guči iz ove opštine stigla i nova školska kuhinja, koja će uskoro biti u upotrebi.\nOtvorena fabrika ekskluzivnog nameštaja u Pranjanima, general Čeković pokreće i proizvodnju peleta\nU školskoj biblioteci u Ivanjici obeležen međunarodni dan tolerancije


Radnici se izgube između bruto i neto obračuna - PKS-RPK Novi Sad\nVeć više od decenije srpski poslodavci traže da se smanje nameti na zarade, ali prihodovna strana državnog budžeta to nikako ne dozvoljava.\nNiko nije protiv toga da se porezi na zarade smanje, jer je svima jasno da su oni znatno veći nego u drugim državama Evrope i regiona, ali niko i ne zna na koji način u budžetu nadoknaditi novac koji se sada prihoduje upravo od ovih nameta. Drugim rečima, da bi se privredi olakšalo i privrednicima smanjili nameti na zarade, moraju se naći drugi “punioci” budžeta.\nNajava premijera Aleksandra Vučića da će naredne godine porez na zarade biti smanjen na 50 odsto, obradovala je srpske privrednike, ali je veliko pitanje da li to automatski znači i veće plate zaposlenih u privatnom sektoru. Namera države jeste da podrži privredu i ubrza ekonomski rast, ali i da se u sklopu toga povećaju plate zaposlenih u privatnom sektoru. Sada za svakog radnika gazda državi plaća 10 odsto poreza na zaradu, a onda i on i radnik pride plaćaju za penziono i zdravstveno osiguranje i za nezaposlenost. Kada se sve izračuna proizilazi da se na 100 dinara neto zarade državi daje između 64 i 67 dinara, zavisno od visine plate.\nDragoljub Rajić iz Mreže za poslovnu podršku tvrdi da privreda ima svoju računicu i da tačno zna koliko bi porezi i doprinosi morali biti smanjeni da bi srpskim preduzetnicima bilo bolje. On ističe da bi visina poreza i doprinosa morala da bude na nivou većine istočnoevropskih zemalja, odnosno između 40 i 42 odsto.\n– To bi značilo rasterećenje. Mi bismo bili konkurentni s državama kao što su Slovačka, Češka, Mađarska, bili bismo konkurentni u odnosu na Bugarsku, gde je poslednje tri godine otišlo najviše investitora u regionu. U Bugarskoj su nameti na zarade najniži – 20 odsto, u Albaniji 25 odsto. Od nas veće poreze i doprinose na rad u regionu imaju Crna Gora i Slovenija – rekao je Rajić.\nDržava je navodno spremna da namete spusti na 50 odsto. No, u računici koju privrednici prave i na samu najavu da će naredne godine država smanjiti namete na zaradu nigde se ne pominju plate radnika u privatnom sektoru. Doduše, Nebojša Atanacković, predsednik Unije poslodavaca Srbije, tvrdi da bi u slučaju smanjenja nameta na zarade moglo biti i prostora za povećanje plata radnika, ali nije spreman da unapred kaže koliko bi to moglo. U isto vreme, Goran Kovačević, predsednik Upravnog odbora NALED-a, ocenjuje da se smanjenje državnih dažbina na zarade ne bi odmah odrazilo na plate radnika, odnosno da ne znači automatsko povećanje zarada, ali da bi se to moglo dogoditi za godinu dana.\nNi ekonomista Milan Kovačević nije preterano optimističan kada je reč o povećanju plata i veruje da bi to tek ponegde bio slučaj.\n– U većini slučajeva ugovorena je neto zarada, što bi značilo da će poslodavci veći deo novca uzeti za sebe, a radnicima dati izvestan iznos tamo gde je zaposleni izuzetno bitan – smatra Kovačević.\nDa će gazde novac prigrabiti za sebe ukoliko zaista dođe do smanjenje državnih nameta na zarade smatra i ekonomista Mahmut Bušatlija.\n– U javnom sektoru su plate zamrznute, tako da ti radnici ne mogu osetiti povećanje zarada, a i da nisu, ta preduzeća su mahom u gubicima, pa bi sav novac trebalo da iskoriste za pokrivanje gubitaka. Što se tiče privatnika, jasno je da će novac prigrabiti za sebe, ukoliko ih zakon drugačije ne obaveže – ističe Bušatlija.\nMada privrednici ne obećavaju veće plate u slučaju smanjenja državnih nameta, oni poručuju da bi to dovelo do zapošljavanja novih ljudi. Međutim, poreski stručnjak Milica Busić ističe da je poresko opterećenje zarada u Srbiji na sredini kada se poredi sa zemljama centralne i istočne Evrope, te da to nije razlog visoke nezaposlenosti i nedostatka investicija.\n– Porez na zarade je nizak, 10 odsto, i nema mnogo prostora za smanjenje. Gro nameta otpada na doprinose, penzijske i zdravstvene. Međutim, pre smanjenja doprinosa treba prvo reformisati te oblasti. Na primer, ako se smanjuju penzijski doprinosi, onda se moraju smanjiti penzije. Ako se smanjuju doprinosi za zdravstveno osiguranje onda se mora smanjiti obim zdravstvene zaštite. U suprotnom prave se još veće neravnoteže, a i penzijski i zdravstveni sistem već prave deficite – rekla je Milica Bisić.\nPoreski stručnjaci imaju svoju, a privrednici svoju računicu. U tom klinču jednih koji pune državnu kasu i drugih koji bi da što manje daju državi, nalaze se radnici od kojih malo koji zna da objasni šta mu je bruto, a šta neto plata i kako to da se statistički prikazuje mnogo veći prosek preduzeća u kojem rade od onoga što oni dobiju na svojim računima. Saopštenje Republičkog zavoda za statistiku da je bruto oktobarska plata u Srbiji 62.414 , a neto – dakle ono što radnici dobijaju – 45.281 dinar, pokazuje gde i kome odlazi razlika između obračunatog i dobijenog. Naime, od prosečne neto oktobarske plate, koju ruku na srce sanja više od 80 odsto zaposlenih u Srbiji, od 45.281 dinara do bruto zarade “nestane” 16.833 dinara, jer toliko iznosi razlika između bruto i neto zarade. Ona bi bila i veća da nije neoporezovanog dela plate i da porez na same plate nije svega 10 odsto.\nKako se onda od bruto dobija neto plata i šta plaća gazda, a šta radnik? Porez na zaradu iznosi 10 odsto, ali se od visine plate odbija neoporezivi deo, pa se onda na taj iznos računaju doprinosi, koji se ravnopravno dele na poslodavce i radnike. Tako i gazde i radnici plaćaju po 13 odsto za penzijsko i invalidsko osiguranje što je ukupno 26 odsto koji odlaze u Fond PIO. Za obavezno zdravstveno osiguranje plaćaju po 5,15 % i radnik i poslodavac, a za slučaj nezaposlenosti svaki po 0,75 odsto. Tek kada se sve to odbije, dakle porez i svi doprinosi, dolazi se do neto zarade koja se isplaćuje radniku.\nPostoji i bruto i neto minimalac\nMada je srpski minimalac od 22.264 dinara jedan od najmanjih u Evropi, i na njega se plaćaju porezi i doprinosi, odnosno i tu ima bruto i neto isplata. Kada je neto minimalac 22.264 onda je bruto 30.105 dinara, a razlika ide državi. Međutim, ni minimalac tokom 12 meseci nije isti, jer zavisi od broja radnih dana u mesecu, pa je zato nekada manji i za dve hiljade dinara. Manji je u januaru, februaru, aprilu, julu i oktobru i tada iznosi svega 20.328 dinara. Na taj neto minimalac plaća se još oko 7.000 dinara, pa se tako dolazi do bruto iznosa koji gazda mora da plati u iznosu od 27.343 dinara.\nObuka za pisanje projekata u programu HORIZONT 2020, sa ukupno 10 nastavnih sati teorijske i praktične nastave, održavaće se…\nOtvoren postupak stečaja nad „Dajnersom“\nPrivredni sud u Beograd doneo je rešenje o otvaranju postupka stečaja nad preduzećem za pružanje finansijskih usluga „Diners Club…


Pet godina kasnije: Policija Brčko distrikta seli se u novu zgradu – Krepsic\nNaslovna / Posavina / Pet godina kasnije: Policija Brčko distrikta seli se u novu zgradu\nPet godina kasnije: Policija Brčko distrikta seli se u novu zgradu\nKip 23. veljače 2021.\tKomentiraj 1,773 Pregleda\nPolicija Brčko distrikta BiH započela je još početkom prošle godine aktivnosti oko preseljenja u novu zgradu, navodi se u saopštenju upućenom medijima danas.\n“U sklopu tih aktivnosti najprije je premješten službeni parking i vozni park, kao i dio tehničke službe radi održavanja, a uređen je i okolni prostor. Vršene su potrebne pripreme, nabavka ili prenos materijalno-tehničkih sredstava i opremanje prostora za stavljanje u funkciju Policije Brčko distrikta BiH u novoj zgradi”, stoji u navedenom saopštenju Policije Brčko distrikta.\n“Trenutno, s početkom povoljnijih vremenskih prilika stekli su se uslovi da se u narednih jedan do dva mjeseca inteziviraju aktivnosti kako bi Policija Brčko distrikta BiH u cjelosti preselila u novu zgradu.\nStvoreni su uslovi za preseljenje jednog broja jedinica Policije, tako da su u novoj zgradi sa radom započeli Jedinica saobraćajne policije, Jedinica za istraživanje ratnih zločina i Jedinica za sprečavanje i suzbijanje terorizma i ekstremnog nasilja.\nPodsjećamo da Policija Brčko distrikta BiH od sredine marta prošle godine zbog okolnosti koje su nastupile usljed pandemije kapacitete nove zgrade koristi za prikupljanje izjava od osoba, kao i i realizaciju većih policijskih akcija s ciljem smanjenja rizika od širenja koronavirusa u prostorijama gdje borave zaposleni u Policiji Brčko distrikta BiH”, zaključuje se u saopštenju.\nPodsjetimo, nova zgrada Policije svečano je “otvorena” prije više od pet godina, 17. februara 2016. godine.\nNazad Svećenik kojeg krepšićani pamte kao dobrog organizatora i odgovornog pastira – Video\nNaprijed Posavina postaje prozor u EU i strateška točka ekonomskog razvoja


TS: Novac od prodaje Komercijalne banke ne može se uložiti u nepostojeći plan Srbija 2025 - Infobrif\nTS: Novac od prodaje Komercijalne banke ne može se uložiti u nepostojeći plan Srbija 2025\nObjavljeno 27.02.2020. u 11:47 poslednja izmena 27.02.2020. u 11:41\nTransparentnost Srbija (TS) objavila je danas da novac od prodaje Komercijalne banke ne može biti uložen u investicioni plan „Srbija 2025“, kako je najavilo Ministarstvo finansija, jer taj dokument ne postoji.\n„Tih 400 miliona će možda biti iskorišćeno pametno, ali sigurno ne na osnovu investicionog plana ‘Srbija 2025’, zato što takav dokument ne postoji“, objavila je TS na svom portalu.\nIz te organizacije navode da su od Vlade Srbije i ministarstava finansije i građevinarstva tražili kopije tog plana, informacije o procesu njegove izrade i usvajanju, nakon što su na konferencji za novinare 28. decembra 2019. predsednik Srbije i predsednica Vlade Srbije Aleksandar Vučić i Ana Brnabić najavili program ulaganja u infrastrukturu pod nazivom „Srbija 2025“ a informacije o tome su objavila i ta dva ministarstva.\nTS je naveo da je iz odgovora Generalnog sekretarijata Vlade jasno da Vlada Srbije nije usvojila nijedan konkretan akt koji bi se odnosio na plan, program ili strategiju pod nazivom „Srbija 2025“.\nU tom odgovoru se takođe navodi da su na konferenciji za novinare predsednik države i predsednica Vlade „predstavili viziju razvoja Srbije“.\nIz TS podsećaju da su i ranije ukazala da „‘Srbija 2025’ ne može biti ni program, ni investicioni plan u smislu Zakona o planskom sistemu, jer se ovi dokumenti ne donose na tri ili sedam godina, a da ne može biti ni program rada vlade, jer se mandat aktuelnoj vladi uskoro završava“.\nI od Ministarstva građevinarstva Transparentnost Srbija je dobila odgovor, kako se navodi, sa brojnim, ali ne i svim traženim informacijama.\nPrecizirano je da je Ministarstvo građevinarstva dostavilo spisak projekata „u kojima će ‘imati učešće’, za koja su obezbeđena sredstva ili se ‘razmatraju načini finansiranja, izrada dokumentacije i dalji koraci’, ali ne i informacije o procesu izrade plana ‘Srbija 2025’ ili kopije dokumenata“.\n„Ministarstvo finansija na zahtev za pristup informacijama uopšte nije odgovorilo“, navedeno je na sajtu TS uz podsećanje da je upravo to ministarstvo zaduženo za pripremu planova javnih rashoda, ne samo za tekuću budžetsku godinu, već i za trogodišnji period, kroz Fiskalnu strategiju.\nIz TS podsećaju da ni u Zakonu o budžetu Republike Srbije, niti u Fiskalnoj strategiji, koja se odnosi na period 2020-2022, nema ni pomena plana/programa „Srbija 2025“.\nKomercijalna bankaSrbija 2025Transparentnost Srbija


Predstavljen Program saradnje nauke i privrede – Покрајински секретаријат за привреду и туризам\nU Skupštini Grada Novog Sada danas je predstavljen značajan program, čiji je cilj povezivanje privatnog sektora sa naučnoistraživačkim organizacijama, u radu na zajedničkim inovativnim projektima. Potpredsednik Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za privredu i turizam, Ivan Đoković, obratio se prisutnima i izneo pojedinosti i planove Pokrajinske vlade i Sekretarijata u pogledu pružanja podrške sprovođenju ovog Programa.\nPotpredsednik Đoković je istakao važnost današnje teme, posebno sa aspekta Sekretarijata za privredu koji je u prethodnom periodu identifikovao ove delatnosti, ali i da su izostale konkretne mere kako bi se planovi realizovali.\n,,Saradnja privrede i naučno – istraživačkih delatnosti može značajno unaprediti tehničko – tehnološku osnovu Republike Srbije i predstavlja zamajac privredi. Pored toga, ove delatnosti produbljuju vezu nauke i privrede. U narednom budžetu planiramo da koncipiramo programske aktivnosti, usmerene na podsticanje ove oblasti. Trenutno sredstva kojima raspolažemo nisu dovoljna za realizaciju većih poduhvata iz domena nauke i inovacionih tehnologija. Ipak, nastojaćemo da iznađemo načine i mere da pružimo podršku ,,start-up“ preduzećima i podržimo infrastrukturne projekte“, rekao je Đoković.\nPotpredsednik je naveo i da će u okviru Sekretarijata za privredu i turizam biti osnovan Savet za razvoj konkurentnosti, čiji će rad biti usmeren ka kreiranju podsticajnih mera namenjenih klaster organizacijama, poslovnim inkubatorima i inovacionim delatnostima.\nSam Program predstavlja nov instrument finansijske pomoći, sa ciljem sufinansiranja zajedničkih razvojnih projekata nauke i privrede, kako bi se kreirali novi proizvodi, usluge i tehnologije. Za program se kvalifikuju konzorcijumi od najmanje dva člana – mikro, mala i srednja preduzeća i javne naučno – istraživačke organizacije. Iznos do 300.000 evra može biti dodeljen po projektu, koji se sprovodi od 12 do 24 meseca.\nOrganizatori konferencije su Uprava za privredu Grada Novog Sada, Fond za inovacionu delatnost, koji će ujedno i prezentovati Program, kao i Regionalna agencija za razvoj malih i srednjih preduzeća ,,Alma Mons“ iz Novog Sada.


Direktna Banka: Dinarski\nDirektna Banka Privreda e-Banking Dinarski\nE-Banking Direktna banke je namenjen svim pravnim licima koja žele da lakše i brže obave svoje dinarske transakcije.\nŠta nudi e-Banking Direktna banke\nE-Banking je efikasan i pouzdan servis koji Vam omogućava da elektronskim putem realizujete dinarske transakcije bez odlaska u banku. I još: svojim sredstvima upravljate brže, udobnije i jednostavnijeimate uvid u stanje i promene na računuimate pregled i štampu izvodabrz i bezbedan dinarski platni promet u realnom vremenuE-Banking aplikacije su potpuno zaštićene od bilo kog vida zloupotrebe. Savremenim tehnologijama zaštite aplikacije garantuju potpunu kontrolu i sigurnost prilikom prenosa podataka.\nServis je korisnicima na raspolaganju 24 sata dnevno, 7 dana u nedelji, uz 30% popusta za sve transakcije. Direktna banka vam omogućava dinarsko elektronsko poslovanje u off-line aplikacijama Asseco i Halcom, uz napomenu da se sami možete opredeliti za korišćenje jednog ili oba rešenja.\nDokumentacijaPristupnica za korisnike e-banking sistema Ugovor za e-Banking za pravna lica Nacrt ugovora o pružanju usluga e-banking-aPopunjenu i overenu dokumentaciju (u dva primerka, osim Izjave, koju popunjavate u jednom primerku) možete da dostavite na svim šalterima Direktne banke.\nZa više informacija obratite se Odseku domaćeg platnog prometa Direktne banke na telefon 034/337-141, i e-mail: rtgs@direktnabanka.rs


Racija u kancelarijama Gugla u Parizu zbog poreza - Nova Borba\nRacija u kancelarijama Gugla u Parizu zbog poreza\nFrancuski istražitelji su izvršili pretres u sedištu američke kompanije Gugl u Parizu.\nAkcija je izvedena u sklopu istrage oko plaćanja poreza, izjavio je danas jedan neimenovani izvor blizak francuskom ministarstvu finansija, a oko 100 istražitelja učestvuje u raciji, preneo je francuski list "Parizjen".\nFrancuska, Britanija i još neke države se već dugo žale na način na koji Gugl, Jahu i druge digitalne kompanije generišu profit u njihovim zemljama, ali im se poreska baza nalazi u drugim državama, u kojima je stopa korporativnog poreza znatno niža.\n"Zvanični Pariz traži od Gugla oko 1,6 milijardi evra na ime naplaćenih poreza, kritikujući istovremeno američku kompaniju zbog korišćenja agresivnih tehnika poreske optimizacije", izjavio je drugi neimenovani zvaničnik ministarstva finansija.\nGugl je u januaru pristao da Britaniji plati 130 miliona funti na ime nezmirenih poreza, podseća britanska agencija.


Načelnik Mirnes Bajtarević čestitao 10. novembar – Dan formiranja 311. lahke brigade – NTVIC\nNačelnik Mirnes Bajtarević čestitao 10. novembar – Dan formiranja 311. lahke brigade\nPoštovani borci i starješine 311. lahke brigade, vaše herojstvo na fojničko-kiseljačkom ratištu, vaše ogromne herojske zasluge na vozućkom ratištu, sve vaše slavne bitke i podvizi se ne smiju i neće zaboraviti. Uspomena na njih će se prenositi s koljena na koljeno, a zaborav neće dozvoliti ni činjenica da je napisana monografija u kojoj posebno mjesto zauzima uspomena na 311. lahku brigadu.\nDanas kada se prisjećamo činjenica koje govore o organizaciji otpora agresiji u Kaknju i našoj domovini, možemo jasno zaključiti da svako vrijeme i svaki izazov traži ozbiljnost i organizaciju, te odbacivanje neutemeljenih i neobjašnjivih vjerovanja kako će neko drugi brinuti o našoj sudbini i rješavati naše probleme dok mi sliježemo ramenima i pokušavamo ostaviti dojam uplakanog djeteta koje moli za milost.\nNaprotiv, danas kada treba da čuvamo i gradimo našu domovinu, u sve naše aktivnosti moramo ubaciti neophodnu dozu organizovanosti, reda, rada i discipline. Sa željom da se vaša patriotska misija nikada ne zaboravi i da služi kao pouka, svim pripadnicima Općinskog štaba odbrane Kakanj i 311. lahke brigade upućujem čestitku povodom godišnjice formiranja ovih formacija koje su pružile junački otpor agresiji koja je izvršena na međunarodno priznatu Republiku BiH.\nOpćinski načelnik, Mirnes Bajtarević\nSjećanje na rahmetli Kemala Čelebića, načelnika Kaknja u najtežem ratnom periodu


Individualna nastava - Skola stranih jezika ENGLISH LANGUAGE HOUSE\nRad u grupi nije dovoljan za ostvarenje Vaših planova? Pokušavate da izađete na kraj sa nemogućim rasporedom? Želite da popravite ocenu u školi ili na fakultetu? Ipak se najprijatnije osećate u samostalnom radu?\nBudite jedan od mnogobrojnih polaznika koji su se opredelili za časove koji su u potpunosti prilagođeni potrebama svakog pojedinca. Pružamo mogućnost tempa rada od 1 do 5 časova nedeljno, kao i posebne popuste za individualnu nastavu.


Vučić čestitao Trampu izbornu pobedu – ASinfo Portal\nVučić čestitao Trampu izbornu pobedu\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić čestitao je danas Donaldu Trampu veliku izbornu pobedu za predsednika Sjedinjenih Američkih Država s nadom da će ta pobeda doprineti nastavku unapređenja bilateralnih odnosa dveju država.\n„Koristim ovu priliku da vam izrazim iskrene čestitke povodom vašeg izbornog uspeha i velike pobede na predsedničkim izborima. Verujem da ćete dužnostima 45. predsednika Sjedinjenih Američih Država pristupiti sa posvećenošću i odlučnošću koje su odlikovale i vašu izuzetnu kampanju. Vođstvo, koje ste tom prilikom pokazali, predstavlja snažnu volju koja je neophodna ne samo građanima SAD, već i celom svetu”.\nPremijer Vučić poručio i da se iskreno nada da će Trampova pobbeda doprineti nastavku unapređenja bilateralnih odnosa Srbije i SAD, koji su, kako je naveo, već na putu razvoja i napretka na obostranu dobrobit.\nШЕШЕЉ О ПОБЕДИ ТРАМПА: Калаштура изгубила, срце ми је велико као Златибор


Vesti online / Vesti / Svet / Na vrtiću Ane Frank: Prljavi Jevreji i Romi\nNa vrtiću Ane Frank: Prljavi Jevreji i Romi\nRasističke poruke kojima se napadaju Jevreji, kao i kukasti krstovi, ispisani su na vrtiću “Ana Frank“ u predgrađu Pariza, piše “Raša tudej“.\nFrancuski zvaničnici navode da su takvi potezi “gnusni“ i obećali su teške kazne za počinioce.\nNacistički simboli ispisani su uz davidovu zvezdu pored koje je napisano “Juden verboten”, odnosno “Jevreji zabranjeni”, kao i “Sales juifs et Roms”, odnosno “prljavi Jevreji i Romi”.\n“Raša tudej” navodi da su ti natpisi ispisani na kapiji i na poštanskom sandučetu vrtića “Ane Frank” u predgrađu Pariza, kao i da “drugi grafiti pozivaju na istrebljenje Jevreja”.\nVrtić pohađa preko 100 dece starih između tri i šest godina.\nAna Frank je jevrejska devojčica koju su nacisti ubili u Aušvicu tokom Drugog svetskog rata. Njen dnevnik iz perioda skrivanja u Amsterdamu objavljen je posle rata i od tada je postao jedna od najčitanijih knjiga u istoriji.\nFrancuski mediji navode da su nacistički simobli najverovatnije ispisani na dan Božića, kao i da počinioci još nisu otkriveni.\nNa društvenim mrežama objavljene su fotografije sa lica mesta.\n“Probudila sam se i videla ovo na svojoj maloj mirnoj školi u svom lepom mirnom susedstvu. Zaplakala sam”, napisala je na društvenim mrežama osoba koja je objavila fotografije.\nFrancuska ima najveću populaciju Jevreja u Evropu – gotovo 600.000 ljudi, piše “Tajms Izraela”. Međutim, kako se navodi, prema poslednjim brojkama oko 8.000 ljudi preselilo se u Izrael tokom 2015. godine zbog antisemitizma.\nSVET Pariz: Nastavnik izmislio da su ga napali teroristi\nSVET Novi napad u Parizu: Džihadista u vrtiću!\nEKONOMIJA Parižanin otvorio fabriku u Svilajncu\nSVET Brisel u šaci gospodara sveta


Peticija protiv ambasadora SAD na Kosovu - 22.02.2016, Sputnik Srbija\nPeticija protiv ambasadora SAD na Kosovu\nPeticija za povlačenje Grega Delavija sa dužnosti američkog ambasadora u Prištini, koju je pokrenuo bivši pripadnik OVK, Nemac Roland Bartecko, izazvala je... 22.02.2016, Sputnik Srbija\nvesti, srbija, hašim tači, isa mustafa, atifete jahjaga, greg delavi, roland barteck, ovk, ambasada sad\n13:15 22.02.2016 (Osveženo: 14:48 30.08.2021)\nPeticija za povlačenje Grega Delavija sa dužnosti američkog ambasadora u Prištini, koju je pokrenuo bivši pripadnik OVK, Nemac Roland Bartecko, izazvala je žestoke reakcije najviših kosovskih zvaničnika i predstavnika civilnog sektora.\nU elektronskoj peticiji se traži da se Delavi povuče sa te funkcije, jer „podržava režim koji je izgubio podršku naroda“ na Kosovu, a „brine samo o tome da američke kompanije dobiju unosne vladine ugovore“.\nAmbasador SAD: Nadamo se da će Srbija priznati Kosovo\n29 Januar 2016, 14:25\nPeticija je pokrenuta nakon Delavijevog komentara na suzavac u kosovskoj skupštini, kada je ambasador poručio da je razočaran ponovnom upotrebom suzavca i dodao da postoje ljudi koji „pokušavaju da prekrše demokratiju“.\nBetrecko, nemački državljanin, osuđen je na 23 godine zatvora za ubistvo pukovnika MUP-a Srbije Aleksandra Petrovića i teško ranjavanje još četiri službenika jugoslovenske vlade aprila 2001. godine.\nNakon pokretanje peticije, oglasili su se kosovski premijer Isa Mustafa i njegov zamenik i ministar spoljnih poslova Hašim Tači koji je rekao da uvreda ambasadora SAD predstavlja uvredu „naroda i vlasti na Kosovu“.\nTači: Primitivno ponašanje opozicije\n19 Februar 2016, 12:55\nKosovska predsednica Atifete Jahjaga obavila je telefonski razgovor sa Delavijem, a predstavnici civilnog sektora zatražili su od državnih organa da istraže inicijatore peticije koja, kako navode, šteti odnosima Kosova i SAD.\nInače, Betreckog je nemački magazin „Špigl“ u članku iz 2001. godine označio kao osobu koja je navodno obavljala „prljav posao“ za radikalno krilo nekadašnje Oslobodilačke vojske Kosova i ličnost sa bliskim vezama u bivšoj Kosovskoj obaveštajnoj službi (KOS), navodi „Koha“.\nBlerim Latifi, visoki savetnik predsednika kosovske skupštine Kadrija Veselog, koji je svojevremeno bio šef KOS-a, negirao je, međutim, da postoje bilo kakve veze između Barteckog i KOS-a.


Lokacije kontrolnih punktova tokom Roštiljiajde - Televizija Leskovac\nDRUŠTVO KORONAVIRUS ROŠTILJIJADA VESTI ZABAVA\nRaspored kontrolnih punktova tokom trajanja Roštiljijade:\nKontrolni punkt 1: Raskrsnica Bulevara oslobođenja sa ulicama Cara Lazara i Nikole Skobaljića (istočni ulaz na prostor manifestacije) kod Tehnološkog fakulteta.\nKontrolni punkt 2: Raskrsnica Bulevara oslobođenja sa ulicom Ivana Milutinovića (zapadni ulaz na prostor manifestacije) kod Privrednog suda.\nKontrolni punkt 3: Raskrsnica ulice Koste Stamenkovića sa ulicom Moše Pijade (glavni južni ulaz na prostor manifestacije – ulaz za VIP goste i izvođače programa) kod Doma sindikata.\nKontrolni punkt 4: Raskrsnica ulice Babičkog odreda sa ulicom Vojvode Mišića (glavni severni ulaz na prostor manifestacije) kod Narodne biblioteke.\nKontrolni punkt 5: Raskrsnica Bulevara oslobođenja sa ulicom Masarikov trg (severni ulaz i požarni put za ulaz na prostor manifestacije) kod objekta Unca.\nKontrolni punkt 6: Raskrsnica Bulevara oslobođenja sa ulicom 11. oktobra (južni ulaz i požarni put za ulaz na prostor manifestacije) kod objekta hotel „Dubočica“.\nKontrolni punkt 7: Raskrsnica Bulevara oslobođenja sa ulicom 7. jula (južni ulaz na manifestaciju i izlaz ka prostoru sa eko toaletima) kod centra „Dezert“.\nKontrolni punkt 8: Raskrsnica Bulevara oslobođenja sa ulicom Masarikov trg (severni ulaz na manifestaciju i izlaz ka prostoru sa eko toaletima za radnike na štandovima sa ugostiteljskom delatnošću) kod objekta „Lili“.\nKontrolni punkt 9: Ulaz na Bulevar oslobođenja i prostor manifestacije iz pravca trotoara kod objekta „Kristal“ (severni prilaz na pešačkom prelazu).\nKontrolni punkt 10: Ulaz na Bulevar oslobođenja i prostor manifestacije iz pravca gradskog trga kod objekta RK „Beograd“ (južni prilaz na pešačkom prelazu).\nKontrolni punkt 11: Ulaz na Bulevar oslobođenja i prostor manifestacije iz pravca gradskog parka kod objekta hotel „Beograd“ (južni prilaz između hotela „Beograd“ i bivše Modne kuće).\nTags: korona virus, kovid, Roštiljiajda\nProgram ovogodišnje Roštiljijade


amerika – Islamofobija\nPočetna / Tag Archives: amerika\nTrump: Mjere distanciranja trebale bi biti iste za ramazan i Uskrs\n19/04/2020\tIslamofobija, Svijet Comments Off on Trump: Mjere distanciranja trebale bi biti iste za ramazan i Uskrs\nAmerički predsjednik optužen je za islamofobiju jer je rekao da bi muslimani mogli imati poseban tretman. Američki predsjednik Donald Trump optužen je za islamofobiju, nakon što je govorio o socijalnom distanciranju u džamijama tokom ramazana, mjeseca posta. Trump je u subotu rekao da bi „moglo biti razlike“ u tome kako će zvaničnici …\n13/04/2020\tIslamofobija, Video Comments Off on Al Jazeera istražuje: Industrija islamofobije\nŠirom Sjedinjenih Američkih Država došlo je do razvoja organizacija koje islam prikazuju kao prijetnju. Broj grupa aktivnih u okviru takozvane „industrije islamofobije“ u samo dvije godine se više nego utrostručio. Ova istraga otkriva njihove taktike za poticanje straha od islama, uključujući načine manipulacije društvenim medijima koje koriste za kreiranje lažne …


USPEŠNA AKTIVNA ZAŠTITA GOROCVETA NA STEPSKOM STANIŠTU KOD ŽABLJA\nUSPEŠNA AKTIVNA ZAŠTITA GOROCVETA NA STEPSKOM STANIŠTU KOD ŽABLJA\n"Radni dan za prirodu" koju je sproveo Pokrajinski zavod za zaštitu prirode u saradnji sa Pokrajinskim sekretarijatom za urbanizam i zaštitu životne sredine, JP NP "Fruška gora", SO Žabalj, učenicima OŠ iz Žablja i Dobrovoljnim vatrogasnim društvom iz Žablja u oktobru 2016. godine urodio je plodom. Na stepskom staništu koje se nalazi sa leve strane puta Novi Sad – Zrenjanin (iza raskrsnice starog puta za Žabalj) u velikom broju je procvetao gorocvet (Adonis vernalis) zaštićena biljna vrsta. Stanište gorocveta je u jesen očišćeno od glogovog grmlja koje negativno deluje na razvoj gorocveta i to na površini od oko 2 ha, uklonjeno je oko 200 grmova gloga.\nOvakvim stepskim staništima, koji su deo nacionalne ekološke mreže, preti nestanak usled obrastanja glogom i drugim žbunastim vrstama, zbog izostanka tradicionalnog pašarenja. Njegovim uklanjanjem omogućili smo bolje uslove za očuvanje gorocveta, retke i ugrožene biljne vrste, kao i staništa prioritetnog za zaštitu. U toku aprila meseca 2017. godine Pokrajinski zavod će nastaviti aktivnu zaštitu gorocveta na ovom ali i drugim stepskim staništima, kao i edukaciju stanovništva o potrebi njihove zaštite.\n« LOGO ZA MEĐUNARODNI DAN BIOLOŠKE RAZNOVRSNOSTI, 22.мај 2017.\nEvropski parlament raspravlja o reci Savi »


Njujork Niksi i dalje najvredniji klub NBA lige – Krstarica\nNjujork Niksi i dalje najvredniji klub NBA lige\nTanjug 19. oktobra 2021. 17:03\nNJUJORK – Njujork Niksi sedmu godinu zaredom su najvredniji klub NBA lige, prema godišnjoj listi koju je objavio Forbs.\nNiksi, koji su od 2000. godine samo jednom prošli prvu rundu doigravanja, a poslednju NBA titulu osvojili su davne 1973. godine, vrede 5,8 milijardi dolara, što je 16 odsto više nego pre godinu dana.\nNa drugom mestu su Golden Stejt Voriorsi (5,6 milijardi dolara), treći su Los Anđeles Lejkersi (5,5 milijardi dolara), a u Top 5 su i Čikago Bulsi (3,6 milijardi dolara) i Boston Seltiksi (3,5 milijardi).\nOvo je prvi put otkako je Forbs 1998. godine počeo pratiti finansije NBA ekipe da tri franšize vredele najmanje pet milijardi dolara.\nUprkos pandemiji korona virusa koja je navijače sprečila da prisustvuju utakmicama veći deo prošle sezone, prosečna vrednost ekipa porasla je 13 odsto na 2,48 milijardi dolara zbog rekordnih prihoda od sponzorstva i velikih očekivanja za sledeći sporazum lige o medijskim pravima.\nAktuelni NBA šampioni Milvoki Baksi nalaze se na 17. mestu liste sa vrednošću od 1,9 milijardi dolara, što je 17odsto više u odnosu na prošlu godinu.


Krisa Harisa nije impresionirao Tesla Model S (video) - Auto Republika\nPočetna Vesti Krisa Harisa nije impresionirao Tesla Model S (video)\nDeo nove ekipe Top Geara, Kris Haris, uspeo je konačno da sedne za volan Tesle Model S i to u najbržoj P100D varijanti, i ukratko, nije bio impresioniran.\nNema sumnje da je kompanija Tesla otišča najdalje sa razvojem električnih automobila, ali isto tako je van svake sumnje da Tesli ne cvetaju ruže. Nakon problema u proizvodnji Modela 3, postavlja se pitanje da li je Tesla kao proizvođač, uopšte u mogućnosti da proizvodi veliki broj automobila na godišnjem nivou.\nKris Haris, koji je stekao reputaciju strogog, ali pravednog TV automobilskog novinara imao je nekoliko vrlo interesantnih zamerki za Model S P100D, koje do sada praktično nismo mogli da čujemo kod drugih testova. Haris je istakao u prvi plan cenu konkretnog modela, kao i parazitske zvukove u kabine i uopšteno lošiju zvučnu izolaciju.\nIzmeđu ostalog Tesla Model S P100D u snimku postavljena je „na crtu“ protiv Porschea 911 R. Pogledajte snimak:\ntagovi: izdvojeno kris haris Tesla Model S top gear\nprethodno Novi model u Kragujevcu od 2019.?\nsledeće Svetska premijera - McLaren Senna (galerija)\nZanimljivost večeri: Yugo Euro koncept\n22/03/2018 - 07:23\n13/03/2018 - 10:07\n22/03/2018 - 07:02\n17/03/2018 - 10:58\nVodič kroz BG Car Show 2018.


PROGRAM za datum :: 29/12/2017 Klikni ovde za kompletan program\nPetak, 29/12/2017, 19 : 00\nPredgovor #6: O problemima književnog prevođenja\nKakva je pozicija prevodilaca na književnom tržištu? Koju ulogu prevodioci imaju u procesu književne produkcije i kakav je njihov kreativni doprinos samom sadržaju knjige? Može li prevod nadmašiti original i pod kojim uslovima se odvija prevodilački posao u trenutnoj kulturnoj politici Srbije? Koliko je važno da prevod bude veran originalu i šta odlučuje kvalitet dobrog prevoda?\nU poslednjem razgovoru ove godine u okviru književnog programa “Predgovor” fokusiramo se na probleme književnog prevođenja. Zajedno sa našim sagovornicima pokrenućemo ove i druge važne teme koje se tiču recepcije književnog dela na drugim jezicima.\nMiloš Konstantinović (Udruženje književnih prevodilaca)\nVladimir Janković, prevodilac\nPetak, 29/12/2017, 23 : 00 - 30/12/2017


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: "Ne podržavamo aneksiju Krima"\nERDOGAN ZELENSKOM 08. 08. 2019. 21:48 >> 21:47 5\nPredsjednik Turske Redžep Tajip Erdogan ponovio je da zvanična Ankara ne priznaje "nezakonitu" aneksiju Krima na konferenciji sa predsjednikom Ukrajine.\nPredsjednik Turske Redžep Tajip Erdogan ponovio je na pres konferenciji sa predsjednikom Ukrajine Volodimirom Zelenskim u Ankari da zvanična Ankara ne priznaje, kako kaže, "nezakonitu" aneksiju Krima.\n"Turska nije priznala i neće priznati nezakonitu aneksiju Krima. Krimski Tatari su naša braća i oni su važan element humanitarnih i istorijskih veza između Turske i Ukrajine", rekao je Erdogan u srijedu uveče u Ankari, prenosi Tass.\nOn je dodao da će za Ankaru prioritet ostati zaštita prava i sloboda krimskih Tatara i garantovanje njihovog nacionalnog identiteta i prisusutva na Krimu.\nTurski lider je rekao i da želi što skoriji kraj konflikta u Donbasu.\nPrema njegovim riječima, Ankara u potpunosti poštuje Minski proces i podržava OEBS u vezi s tim pitanjem.\nZelenski se zahvalio Erdoganu na poštovanju teritorijalnog integriteta Ukrajine.\nRedžep Tajip Erdogan Volodimir Zelenski


Otežan saobraćaj zbog snijega i poledice - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nNa dionici magistralnog puta Ljubogošta-Podromanija, preko Romanije, zbog snijega i leda na kolovozu, saobraćaj je otežan, dok je za teretna vozila sa prikolicom i šlepere obustavljen, saopšteno je iz Auto-moto saveza Republike Srpske.\nZbog snježnih smetova u prekidu je saobraćaj na regionalnom putu Ulog-Klanci preko prevoja Morine.\nSaobraćaj je otežan i usporen i na pravcima Mrkonjić Grad-Miliništa, Tisovac-Kneževo-Ugar, Šipovo-Novo Selo, Kola-Stričići-Čađavica, Trnovo-Foča preko prevoja Rogoj, Vlasenica-Han Pijesak preko prevoja Han Pogled i Foča-Gacko preko prevoja Čemerno.\nU nižim predjelima, kolovozi su pretežno mokri i klizavi, a na području Nevesinja treba biti opreza zbog povremeno jakih udara vjetra.\nRežim saobraćaja izmijenjen je na dionici magistralnog puta Banjaluka-Stari Majdan dva, na regionalnom putu Ugljevička Obrijež-Bobetino brdo, u rejonu Gornje Čađavice, raskrsnica “Numera”, na regionalnom putu Šipovo-entitetska granica /Novo Selo/, te na dionicama Srbac-Gornja Vijaka jedan-Gornja Vijaka dva-Razboj, Razboj-Tedin Han i Tedin Han-Teslić.\nZbog brojnih odrona i opasnosti od klizišta, na magistralnom putu Brod na Drini-Granični prelaz Hum/Šćepan Polje automobili saobraćaju otežano, dok je za teretna vozila saobraćaj obustavljen.\nЈednom kolovoznom trakom zbog aktiviranog klizišta saobraćaj se odvija dionici magistralnog puta Foča-Goražde, u mjestu Filipovići, na regionalnom pravcu Bistrica-Podgrab i na dionici Ukrina-Gornja Vijaka.\nU Federaciji BiH /FBiH/ jak vjetar stvara snježne nanose na dionicama u višim planinskim predjelima, a posebno na pravcima Ključ-Bosanski Petrovac-Bihać /Lanište i Ripač/, Bosanski Petrovac-Oštrelj-Drvar, Priluka-Glamoč-Mlinište i Kupres-Šuica.\nZbog radova u tunelu Crnaja na putu Konjic-Јablanica i tunelu Skela na pravcu Јajce-Donji Vakuf tokom dana saobraćaj se odvija naizmjenično, jednom trakom, a noću se obustavlja.\nRadovi se izvode i na putevima Јablanica-Mostar /dionica od Komadinovog vrela do mosta Begića i Begovića/, Grude-Ljubuški /na izlazu iz Gruda/ i Stolac-Hutovo /u mjestu Cerovica/.\nSaša Čađo osvojila novi trofej\n20 saobraćajnih nezgoda u Banjaluci u protekla 24 časa


Nenad Beđik i Miloš Vasić u dvojcu bez kormilara zauzeli su ukupno 10. mesto. Na takmičenju su ih pratili pehovi, pošto im se prevrnuo čamac u kvalifikacijama.\n"Nije teklo onako kako smo se nadali. Imali smo, pre svega, zdravstvenih problema pred odlazak u Rio, što se odrazilo na takmičenje, a posle i peh da smo se prevrnuli u prvoj trci, što se viđa jako retko", rekao je Beđik po povratku u Beograd.\nOn je kazao da još ne zna koliko ih je prevrtanje koštalo jer, kako je rekao, on i Vasić još čekaju posledice, pošto je voda bila prljava.\n"Uslovi su bili možda i jedni od najgorih, na granici otkazivanja takmičenja. Posle našeg prevrtanja su se pobunile jače reprezentacije koje imaju uticaja, pa su počeli da odlažu takmičenja jer je bilo velikih igrača koji su se borili za medalje, a takvi uslovi nikome ne idu u korist", kazao je on.\nPrema njegovim rečima, utisci iz Rija tek treba da se sumiraju i da se naravi plan kako bi nastup na Olimpijskim igrama u Tokiju 2020. bio mnogo bolji.\n"Videćemo kako ćemo da radimo sledeće četiri godine kako bi naš nastup u Tokiju bio mnogo bolji", rekao je Beđik.\nMarko Marjanović i Andrija Šljukić su u dublu skulu takođe bili 10.\nŠljukić je naveo da nema šta da puno da zameri organizatorima, osim što su uslovi za takmičenje bili jako loši.\n"Uslovi za takmičenje su bili jako loši i to najveći utisak, pogotovo zato što se naš dvojac, koji je bio jedan od glavnih konkurenata za medalju prevrnuo, što se ne viđa tako često", kazao je Šljukić.\nOn je dodao da je veslače, ali i ostale sportiste na početku ponela atmosfera.\n"Malo je nestvarno kada vidite Novaka Đokovića, Majka Felpsa, Juseina Bolta... Prvih sedam dana ste kao u bioskopu, a posle kada se to svede na svoje, postane normalno", istakao je Šljukić.