Elektronski recepti od danas i u Zrenjaninu | ZR KLIK\nZrenjanin- Danas je u domu zdravlja „DR Boško Vrebalov“ zaživeo obnovljivi elektronski recept. Elektronski recepti treba da olakšaju proceduru za dobijanje lekova hroničnim bolesnicima, jer više neće morati da idu jednom mesečno kod izabranog lekara opšte prakse, ali i svim ostalima, jer će tako gužve u domovima zdravlja biti manje.\nApoteke koje izdaju lekove na elektronski recept su obeležene nalepnicom.\nU Domu zdravlja „Dr. Boško Vrebalov“ danas je održana je konferencija za novinare na kojoj su govorile dr Verica Budimir načelnik službe opšte medicine i dr Bojana Vještica.\n-Danas je u domu zdravlja zaživeo obnovljivi elektronski recept koji podrazumeva propisivanje terapije za hronične bolesnike kojima poslednjih godinu dana nije menjana terapija. Elektronski recept je isključivo za hroničnu terapiju, dok se za akutna stanja, lekove koji su pod posebnim režimom, kao što su narkotici i lekovi sa D liste lekova Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, izdaju kao i do sada – rekla je dr Verica Budimir načelnik službe opšte medicine.\nElektronski recept omogućiće svim hroničnim bolesnicima da nakon prve posete svom izabranom lekaru ne moraju opet po recept i u red za čekanje, već će u apotekama direktno podizati svoju mesečnu terapiju samo sa zdravstvenom knjižicom.\n-Elektronski recepti će se za sada prepisivati samo hroničnim bolesnicima, odnosno pacijentima koji imaju nepromenjenu terapiju unazad godinu dana ili više. Pacijent je u obavezi da poseti apoteku trideseti dan od propisivanja recepta, plus-minus sedam dana, a ukoliko se ne pojave u tom periodu njihova terapija će biti obrisana iz evidencije, ali će narendnog meseca ukoliko dođu u predviđenom periodu za podizanje terapije moći ponovo da je uzmu- rekla je dr Bojana Vještica.


Norveški ambasador: Ustavne promjene bez nametanja izvana – Informer\nNorveški ambasador: Ustavne promjene bez nametanja izvana\nAmbasador Norveške u BiH Jan Braathu da postoji Ustav koji je napisan u Dejtonu, koji je politička realnost i koji se može promijeniti, ali ne nametanjem izvana, već kada se građani i politički lideri u BiH dogovore o tome.\n“Održive promjene će doći tek kada se ljudu dogovore, kada pristanu da su takve promjene dobre za njih, a međunarodna zajednica može i treba biti angažovana, može i treba biti konstruktivna i može i treba pomoći“, rekao je Braathu.\nOn je dodao da Norveška svoju ulogu vidi tako što će pomoći da BiH preuzme vladavinu, kontrolu i vođenje vlastite zemlje i ne bi previše trebalo da bude uključena u njenu dnevnu politiku, prenosi sarajevsko “Oslobođenje”.\nGovoreći o zastoju u formiranju Savjeta ministara BiH, Bratu je istakao da je riječ o nedostatku povjerenja u zemlji, što je opasno, te dodao da jedan dio odgovornosti snosi i međunarodna zajednica, ali da je sve na političkim liderima u BiH, koji se moraju nositi s tim.\nOn je istakao da nije dobro ako Hrvati, ili bilo koji drugi narod, osjeća da je ostavljen po strani ili izbačen, što govori da postoji problem, koji je dublji od političkog, a koji mogu riješiti ozbiljni politički lideri tako što će sjesti i razgovarati.\nBanja Luka: Rano jutros izvršeno samoubistvo\nTrebinje: Ubistvo ispred diskoteke “Red black”


Šta i kako klikćemo? - Bizlife.rs\nDirektor “Ipsos” agencije, najveće istraživačke kuće u Srbiji, Predrag Kurčubić rekao je za BizLife da je prema statistici, u Srbiji još uvek trend rasta i razvoja interneta, da nije blizu Zapadne Evrope, ali da se kreće u tom smeru.\n“Broj ljudi koji koriste internet i mobilni telefon raste, broj ljudi koji koriste smart telefone raste i u tom smeru, vidimo pozitivna kretanja”, rekao je on.\nKurčubić je dodao da raste i broj ljudi koji kupuju preko interneta, ali da se i dalje plaća po uzeću. Rekao je da se vebsajt koristi samo za narudžbinu, da se većinom plaća uživo, ali da sa druge strane Narodna banka Srbije beleži rast “e – komerc” transakcije.\nOn je istakao da je za ljude koji se u Srbiji bave internetom važno da znaju da “smo veoma stara nacija, i da se to menja u negativnom smeru”.\nGovoreći o pregledima video sadržaja, rekao je da su ljudi u Srbiji nestrpljivi, i da se tu ne razlikuju od ostatka sveta.\n“Ne možemo da sačekamo puno da se nešto prikaže, gasimo video sadržaj nakon dve do tri sekunde, a ako je dosadno i brže od toga. Hoćemo zabavu, nešto što nije reklama, što je lepo upakovano, nećemo brendove i logoe već nešto što je nama važno i što odskače od klasičnog načina oglašavanja”, naveo je Kurčubić.\nDodao je da u Srbiji i dalje dominiraju pregledi smešnih klipova, muzike i filmova.\nKurčubić je rekao da je gledanost televizije i u svetu na dosta visokom nivou, međutim provodi se manje vremena uz TV programe.\n“Kod nas se dešava ista promena, ali i dalje TV dominira u odnosu na internet i to se jasno vidi kad se pogleda raspodela novac za oglašavanja koji ide medijima”, ocenio je Kurčubić.\nViše od 50 odsto novca za oglašavanje odlazi na televiziju, a svega nekih 15 odsto ide na onlajn oglašavanje, rekao je on i dodao da postoji pozitivan trend.\n“Verujem da će u narednom periodu taj omer biti promenjen, jer vidimo u svetu da je onlajn oglašavanje prestiglo televizijsko, neće brzo doći kod nas, ali hoće”, istakao je Kurčubić.\nKurčubić je bio jedan od učesnika marketinške konferencije “Content Experience” koju je organizovala agencija “Represent Communications”.\ninternet oglašavanje televizija podaci


Tramp: Biće mi drago da ugostim Tačija i Vučića da proslavimo budući istorijski sporazum | Insajder TV - Više od vesti\nPredsednik SAD Donald Tramp je uputio pismo predsedniku Kosova Hašimu Tačiju u kojem je naveo da je Vašington spreman da Tačiju pruži pomoć u naporima da postigne dogovor koji bi uvažavao interese Kosova i Srbije. Tači je pismo objavio na svom Fejsbuk nalogu.\nPredsednik SAD pozdravio je, kako je naveo, Tačijeve napore za pomirenje sa Srbijom.\n“Ukoliko se ne iskoristi ova jedinstvena prilika, to bi bio tragičan korak unazad, budući da se šansa za postizanje sveobuhvatnog mira verovatno neće ponoviti u skorije vreme. Pozivam Vas i ostale kosovske lidere da ugrabite ovu jedinstvenu priliku, da budete ujedinjeni tokom mirovnih pregovora, i da se uzdržite od poteza koji bi otežali postizanje sporazuma”, naveo je Tramp.\nTramp u pismu navodi i da su SAD investirale mnogo u uspeh Kosova kao nezavisne, suverene države.\nTramp je u pismu izrazio zadovoljstvo razgovorom sa Tačijem na proslavi Dana primirja u Parizu, ističući da je Kosovo ključni partner Vašingtona za očuvanje mira i stabilnosti u Evropi.\nPredsednik Kosova Hašim Tači zahvalio se danas predsedniku SAD Donaldu Trampu na pismu u kome izražava snažnu podršku nezavisnosti Kosova i zajedničkom nastojanju da se postigne sveobuhvatni sporazum između Kosova i Srbije.\nNekoliko sati kasnije, preko portala Politiko, stigla je vest da je i predsednik Srbije Aleksandar Vučić dobio pismo od predsednika SAD nalik onom koje je danas objavio Hašim Tači. Ovu informaciju portal je objavio pozivajući se na Vučićevu savetnicu za medije.\nInače, nakon što je premijer Kosova Ramuš Haradinaj juče „grubo odbio“ predlog da se ukinu takse od 100 odsto na proizvode iz Srbije i BiH, visoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbednost Federika Mogerine, komesari za trgovinu Sesilija Malstrom i za proširenje i politike dobrosusedstva Johanes Han, uputili su premijeru Kosova Ramušu Haradinaju pismo u kojem zahtevaju da i pored formiranja pregovaračke ekipe Kosova dijalog i dalje vodi predsednik Kosova Hašim Tači.\nHaradinaj je takođe rekao da on i vlada nikada nisu doveli u pitanje značaj dijaloga o normalizaciji odnosa Kosova i Srbije, jer je to jedini put napred za obe zemlje, kako bi postale ravnopravne članice evropske porodice.\nS druge strane, na sednici Saveta bezbednosti UN-a, koja je juče održana na inicijativu Srbije zbog formiranja vojske Kosova, predsednik Aleksandar Vučić je poručio da je uplašen za budućnost srpskog naroda, ali i celog regiona. On je tražio da se Ujedinjene nacije mnogo više uključe u rešavanje problema Kosova, uz konstataciju da nema ništa protiv EU.


RTS :: Savić za RTS otkriva kako se u reprezentaciju ulazi iz druge lige i kako će Partizan do Evrolige\nKošarka Savić za RTS otkriva kako se u reprezentaciju ulazi iz druge lige i kako će Partizan do Evrolige\nponedeljak, 29. mar 2021, 20:08 -> 20:50\nNovi sportski direktor Partizana Zoran Savić bio je gost emisije Oko na RTS-u, tom prilikom govorio je o svojoj blistavoj karijeri i ulasku u reprezentaciju iz druge lige, kako je početkom devedesetih završio u Splitu, a ne Zagrebu. Takođe je pričao i o novom poslu u Beogradu, najavio promene u sistemu rada i napad na Evroligu sa igračima koje će klub sam stvarati.\n"Uvek su me vodili sportski motivi, a konsultovao sam se s svojom ženom. Iskreno, sve se desilo za pet dana", rekao je Savić na početku razgovora.\n"Ne bih rekao da sam ja najvažniji, i da će samo zbog mene to biti. Da bi se to dogodilo, nama je važna i publika, koja uvek donese pet ili deset poena razlike. Mnogo je tu faktora koji odlučuju", poručuje Savić, koji je sa selekcijama Jugoslavije imao mnogo uspeha početkom i sredinom devedesetih godina.\n"Lepo je videti ove scene (u dresu reprezentacije). Drago mi je, jer je za mene osećaj igranja za reprezentaciju neponovljiv. To današnji klinci možda i ne mogu da shvate."\n"Mene je Duda Ivković stavio na spisak iako sam igrao u drugoj ligi. I njemu dugujem mnogo. Verovao je u mene. Znate, on je nas pre finala u Buenos Ajresu (1990) vodio na grob Perona, pa na ručak, da bi smanjio tenziju", priseća se Savić svoje prve velike medalje, ali i sjajne generacije košarkaša u kojoj su bili Divac, Paspalj, Kukoč, Dražen, Rađa i drugi, koja je, po mnogima, najbolja u istoriji.\n"Teško je porediti timove i reći koja je generacija najbolja. Bilo je tu mnogo njih – Kića, Praja, Moka, Mirza, Ćosić, kojeg sam voleo da gledam u Zadru..."\nIpak, sjajna generacija s početka devedesetih nije dobila šansu da igra sa američkim "drim- timom" na olimpijadi 1992, što se dugo čekalo.\n"Mogli bismo da igramo s njima, to sigurno, ali teško je reći da bismo dobili. Džordan je tada bio u naponu snage, imali su dobru ekipu i trenere... Ali bismo igrali", priča Savić.\n"Da, bila je ta povreda zbog koje sam na štakama gledao finale. Ali nama je finale pre finala bilo ono sa Litvanijom, u polufinalu, i najvažnije nam je bilo što smo tada dobili. A Paljina partija tada bila je fenomenalna, on je prvi od nas pokazivao da može da igra tu košarku i NBA."\n"Znao sam samo tako. Da se ostane posle i da se radi, jer sam imao osećaj da mi uvek nešto fali. Danas nije to tako, drugo je vreme i ne može da se poredi", kaže Savić, koji se potom osvrnuo na podređivanje timu kada god je igrao u reprezentaciji.\n"Ako je tako razmišljao Vlade Divac, koji je igrao u Lejkersima, što ne bismo i mi ostali. Ali zbog bekovske linije kakvu smo imali tada, bilo je logično da to uradimo mi centri. A te kvalifikacije za EP 1995, protiv Bugara i ono bacanje Paspalja. To je bilo mnogo teško i važno za nas", istakao je trofejni igrač rođen u Zenici, osvrnuvši se odmah i na čuveno finale sa Litvnacima te godine:\n"Posle smo dobili Litvance, nikad jače. Ali to smo uradili jer smo igrali zonu, što je bila dobra trenerska odluka. A i verovali smo svi, u svlačionici je bila takva atmofera."\n"Mi smo izgubili od njih i na pripremama i posle u Badaloni. I to finale nismo hteli. A ja sam Fućku znao iz italijanske lige, on je igrao u Milanu, a ja u Bolonji, i znao sam šta mu smeta. Iako je mršav, on je jak, imao je 100-102 kilograma. Ali uspeo sam da ga zaustavim i uradim šta sam želeo", sa osmehom na licu priseća se Zoran Savić.\n"Mislim da više ne može tako, iz druge lige da se igra Evroliga i odmah naredne godine i osvoji. Veliki uticaj je imao Kosta Jankov, koji se sa Božom (Maljkovićem) znao iz Zvezde i oni su me našli i doveli. A ja jesam imao dogovor sa Cibonom, međutim, oni se zbog nekih previranja u klubu nisu javljali četiri meseca i odlučio sam se za Split", rekao je Savić i potvrdio priču da je za prelazak u Zagreb mogao da dobije BMV.\nPrve godine u novom timu bio je rezerva Rađi, da bi u drugoj sezoni bio starter i uz Kukoča najzaslužniji za treću titulu "žutih" zaredom.\n"Ta ekipa je verovatno bila najlošija od svih šampionskih pre toga. Ali smo verovatno na bazi te Božine ekipe nastavili da igramo dobro. Onda smo u finalu pobedili baš Božu. Tada Barsa nije verovala da može da nas dobije", kaže Savić, koji je u polufinalu ubacio 25, a u finalu 27 poena.\nA onda je nagradu za MVP dobio Toni Kukoč, koji potom izlazi pred medije i kaže: "Nisam ja najbolji igrač, već Zoran Savić."\n"Kuki je sjajan momak, nikad nije isticao sebe i bio nadmen", hvali nekadašnje saigrača i svog velikog prijatelja.\n"Pokušaću da vratim u Partizan u Evroligu, ali ne mogu ništa da obećavam. Mislim da Partizan po svojoj tradiciji zaslužuje da tamo bude", rekao je Savić i dodao da klub ne treba samo da traži nove i još osam-devet "Jaramaza", već da ih stvara.\n"Mislim da je najbolje da ih napravimo jer ćemo ih teško dovesti. Mislim da Partizan ima kadra za taj rad. Što se trenera tiče, o njemu još nismo razgovarali", rekao je Savić demantujući dogovor sa trenerom Nižnjeg Zoranom Lukićem.\n"Solucija Mege je dobra, ali to je linija manjeg otpora. Ja nikad nisam tako išao. Igrati u Partizanu nije lako, taj dres su nosili Danilović, Đorđević i ostali velikani. Mi ćemo pokušati da privučemo strukturom koju imamo i takmičenjem koje igramo kakvo je Evrokup. Ne obećavam ništa povodom Evrolige, ne znam da li će biti za dve-tri godine, ali nam je to cilj i moramo to da sanjamo. Ako uspemo i pre, neću bežati od odgovornosti", istakao je nekada sjajni centar.\n"Sjajan momak i moj blizak prijatelj. Ali daleko je on od naših klubova, plaćaju ga mnogo više i nije dostupan u tom smislu."


Pojedine radio stanice registrovane kao internet glasila nastavljaju emitovanje i u etru\nRegistar medija kao mogućnost za zloupotrebu\nViše radijskih emitera, koji nemaju dozvolu za korišćenje frekvencije, uspelo da se upiše u Registar javnih glasila kao internet glasila, iako program nastavljaju da emituju i u etru, upozorilo je Udruženje novinara Srbije (UNS).\nBeograd 26. januar 2010. 19:27\nKako objašnjavaju iz UNS, pri sklapanju ugovora o reklamiranju ili oglašavanju ovi emiteri prikazuju izvod iz Registra i dokazuju da program emituju legalno, „prećutkujući pri tom pravu prirodu svog upisa u registar“. Oni ističu da pojedine radio stanice na taj način dodatno poboljšavaju poziciju na tržištu, na uštrb legalnih emitera, koji državi plaćaju troškove zakupa frekvencije.\nReč je, kako navode za Danas, o radio stanici D-65 iz Deronja kod Odžaka.\n- Primećeno je da na njihovom internet portalu piše da su upisani u Registar javnih glasila pod rednim brojem IN000013, ali se ne navodi eksplicitno da je reč o internet glasilu, na šta ukazuje prefiks „in“. S druge strane, navodi se da se program emituje i na određenoj frekvenciji - objašnjava za Danas Dijana Šćekić Aštalkovski iz UNS-a.\nUvidom Danasa u pretragu registrovanih javnih glasila na sajtu Agencije za privredne registre (APR) uočeno je da ovaj radio emiter nije registrovan kao radio stanica već samo kao net izdanje.\nTakođe, u Republičkoj radiodifuznoj agenciji (RRA) našem listu je potvrđeno da radio D-65 „nije u registru izdatih dozvola za emitovanje radio programa“.\nInače, nije moguće da se emiteri bez dozvole upišu u Registar, s obzirom na to da je za upis potrebno dostaviti dozvolu za emitovanje programa.\nNeposredno nakon što je Danas stupio u kontakt sa radiom D-65, gde su objasnili da u etru emituju program samo kao lokalna stanica, na njihovom sajtu pojavio se natpis: „Radio D-65 definitivno prešao sa FM 100,5 MHz talasa na internet mrežu“.\nRegistrovana četiri internet radija\nU Registar javnih glasila, kako se može videti na sajtu APR-a, četiri radio stanice upisane su kao internet glasila. Sem radija D-65, upisane su i Radio 021, Foks radio i Radio Orion. Radio 021 registrovan je i kao internet glasilo i kao radio stanica, a na sajtu Foks radija ne navodi se da se emituje i u etru. Međutim, Radio Orion, iako nije registrovan kao radio stanica, na svom sajtu navodi i frekvenciju na kojoj se može slušati.


Istraživanje: Čija je domovina Bosna i Hercegovina?\nM. D. 29. oktobra 2015. 14:04\nSa konstatacijom da je Bosna i Hercegovina njihova domovina složilo se samo 13,3 odsto Srba ispitanih tokom majskog istraživanja banjalučke agencije „Prime Communications“ na temu „Čija je domovina BiH?“.\nKao svoju domovinu, BiH u potpunosti percipira 89,3 odsto Bošnjaka, 28,7 procenata Hrvata, dok se sa konstatacijom uglavnom slaže 49,7 odsto Hrvata, 26,4 procenta Srba i 5,5 odsto Bošnjaka.\nPrema rezultatima istraživanja, da je BiH njihova domovina u potpunosti se složilo više od polovine, tačnije 56,5 ispitanika, a da se uglavnom slaže izjasnilo se njih 18,7 posto, što ukupno čini 75,2 procenta ispitanih građama koji u potpunosti, ili uglavnom tu državu doživljavaju kao svoju domovinu.\nKada je reč o stavovima unutar svakog konstitutivnog naroda, najveći je procenat onih koji se uopšte ne slažu s tvrdnjom „BiH je moja domovina“ kod pripadnika srpskog naroda – 33,9 posto, dok se njih 22,5 posto uglavnom ne slaže sa navedenom tvrdnjom.\nU istraživanju su učestvovali građani stariji od 18 godina, a ukupno je tehnikom usmenog intervjua ispitano 1.250 osoba, prenosi agencija Fena.


Mihajlović: Protest taksista nije rešenje - Infobrif\nMihajlović: Protest taksista nije rešenje\nObjavljeno 30.09.2019. u 14:58\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović izjavila je da nijedan protest i blokada grada nisu dobri za građane i da oni nisu krivi zbog toga što taksisti traže.\n„Nijedan protest i blokada grada nisu dobri za naše građane, jer ugrožavaju njihova prava i oni zbog toga trpe. Nisu građani krivi zbog onoga što taksisti traže, niti je to rešenje problema“, poručila je Mihajlović, navodi se u saopštenju njenog kabineta.\nMinistarka je poručila da zakon jasno propisuje ko može da prevozi putnike i koje uslove mora da ispuni i da za njegovo sprovođenje nije zaduženo Ministarstvo saobraćaja, već lokalne samouprave, policija i komunalna policija.\nMuškarac zadobio prostrelnu ranu u predelu trbuha


Slaviša Novaković Archives - KRIK\nApelacioni sud u Beogradu ukinuo je presudu članovima grupe kojima se sudilo za ubistva Nikole Bojovića i Miloša Vidakovića i naložio novo suđenje. U obrazloženju se navodi da je sud pogrešno utvrdio činjenice i nije jasno obrazložio zbog čega nije prihvatio svedočenje Miloša Vojnovića, člana grupe koji je priznao delo […]\nTužilac traži ukidanje presude za ubistvo Bojovića\nŽalbe na presudu za ubistva Nikole Bojovića i Miloša Vidakovića danas su pred Apelacionim sudom izlagali tužilac i branioci osuđenih. Sud dokaze ne može da ocenjuje po opštem i ličnom utisku, već svoj stav mora zasnovati na objektivnim činjenicama, naveo je u žalbi tužilac Milenko Mandić i zatražio da se […]\nApelacioni sud odlučuje o presudi za ubistvo Bojovića\nVeće Apelacionog suda u Beogradu počelo je danas da razmatra presudu za ubistva Nikole Bojovića i Miloša Vidakovića. Planirano je da veće zaseda i naredna dva dana tokom kojih će žalbe na presudu izneti tužilac i advokati okrivljenih. Piše: Bojana Pavlović Veće koje će odlučivati o presudi čine sudije Zoran […]\n02 aprila, 2018\nTužilaštvo najavilo žalbu na presudu za ubistvo Nikole Bojovića\nTužilaštvo za organizovani kriminal saopštilo je da će uložiti žalbu na današnju presudu Višeg suda u Beogradu u postupku protiv grupe Slobodana Šaranovića za ubistva Nikole Bojovića i Miloša Vidakovića. Piše: Bojana Pavlović Tužilaštvo u saopštenju navodi da će se žaliti na presudu čim je bude dobilo, ali ne precizira […]\nVeštaci na suđenju Šaranovićevoj grupi: Vojnović nema poremećaj ličnosti\nSudski veštaci su na današnjem suđenju za ubistva Nikole Bojovića i Miloša Vidakovića predstavili nalaz o psihičkom stanju optuženog Miloša Vojnovića na čijem se svedočenju zasniva optužnica. Mišljenje veštaka je da Vojnović ne boluje ni od kakvih duševnih bolesti, odnosno poremećaja i da je prosečno inteligentan. Piše: Milica Vojinović Psiholog […]\n08 novembra, 2017\nSuđenje za ubistvo Bojovića: Završen postupak protiv Vojnovića\nNa suđenju za ubistva Nikole Bojovića i Miloša Vidakovića juče su puštani prisluškivani razgovori i prikazivana foto-dokumentacija. Za Miloša Vojnovića, koji je sklopio sporazum o svedočenju i osuđen na deset i po godina zatvora, ovo suđenje je završeno. Piše: Milica Vojinović Naočare, ključevi, nekoliko novčanica i kifla pored velike lokve […]\n01 septembra, 2017\nNastavljeno suđenje za ubistva Bojovića i Vidakovića\nDanašnje suđenje za ubistva Nikole Bojovića i Miloša Vidakovića nastavljeno je ispitivanjem optuženog Miloša Vojnovića. Vojnović je ranije priznao da je ubio Vidakovića, a u maju je sa tužilaštvom potpisao sporazum o svedočenju. Piše: Milica Vojinović Vojnović se sporazumom obavezao da će na sudu ponoviti sve što je rekao tužilaštvu […]\n08 jula, 2017\nSuđenje za ubistvo Bojovića: Mogli su da nas ubiju ni krive ni dužne\nNa suđenju za ubistva Nikole Bojovića i Miloša Vidakovića, juče je svedočio Miloš Vojnović, optuženi koji je priznao krivicu. Piše: Jelena Radivojević Razlog za Vojnovićevo svedočenje jeste to što je Viši sud prihvatio sporazum o svedočenju koji je Vojnović potpisao sa Tužilaštvom za organizovani kriminal. Njime se obavezao da će […]


jun, 2013 - Poluvreme.rs - sportski web portal - Strana 2\nVeslanje: Zlato i dva srebra srpskih veslača u Turskoj\nNapisao Redakcija u kategoriji Ostali sportovi 24 juna, 2013\nSrpska veslačka reprezentacija Srbije osvojila je tri medalje na Mediteranskim igrama u Turskoj. Na regatnoj stazi u Adani zlatnim odličjem okitila se Iva Obradović u skifu koja je u finalu ubedljivo trijumfovala s vremenom 7:39.04, sa čak pet sekundi prednosti u odnosu na drugoplasiranu Italijanku Giadu Kolombo (7:44.04). Bronzana medalja pripala je Hrvatici Marseli Milošević...Dalje »\nSrpski streličari, koji prvi put učestvuju na Mediteranskim igrama zabeležili su lepe rezultate u Mersinu u Turskoj prvog dana takmičenja u streličarstvu. Luka Grozdanović reprezentativac Niša, izgubio je četvrtfinalni duel od Jagiz Jilmaza (Turska) sa 6:4, ali je i sam plasman među osam izuzetan rezultat. Druga dva naša streličara Mirko Jonkić i Nikola Prodanović su...Dalje »\nNapisao Jovana Marić u kategoriji Fudbal 21 juna, 2013\nPančevo i Fudbalski klub Mika Antić, bili su domaćini najmlađim fudbalerima iz 102 kluba iz Srbije, Makedonije, i Bosne i Hercegovine. Na turniru su učestvovali dečaci rođeni 2001. Godine do 2005. Od 15. do 19.juna na fudbalskom terenu pored Hale sportova na Strelištu, održan je Osmi Letnji kup za najmlađe kategorije fudbalera u organizaciji FK-a...Dalje »\nNapisao Stefan Smuđa u kategoriji Fudbal 18 juna, 2013\nPančevački Železničar novi je šampion Druge zapadne južnobanatske lige i naredne sezone nastupaće u Prvoj fudbalskoj ligi Pančevo. Oni su u nedelju, 19.juna 2013.godine, deklasirali Borac iz Pločice, pobedom od s impresivnih 13:0, i tako na najbolji mogući način okončali izuzetno uspešnu sezonu...Dalje »\nNapisao Redakcija u kategoriji Ostali sportovi 18 juna, 2013\nNa samom kraju prolećne takmičarske sezone najbolji takmičari Karate kluba Dinamo nastupiće na svojem možda i najznačajnijem ovogodišnjem takmičenju. Dinamovi reprezentativci, senori Slobodan Bitević i Nikola Jovanović nastupiće na Mediteranskim igrama koje se održavaju u Mersiju u Turskoj. Iako je zbog teške situacije u zemlji redukovan spisak reprezentativaca Srbije koji će nastupiti u Peskari, Bitević...Dalje »\nU Sportskom centru Magvassy Mihály u Đeru održan je Šesti EJU Kup za starije pionire pod imenom „Miklos Vagi Memorijal“. Nastupilo je oko 350 starijih pionira iz oko 60 klubova iz 11 zemalja, među kojima je bilo i troje džudista pančevačkog Dinama, predvođenih trenerom Milenkom Krajnovićem. Prvog dana turnira nastupili su dečaci u kategorijama: -36,...Dalje »\nU sredu, 12.juna 2013.godine svečano je obelezen Dan družine, koji je u ovoj jubilarnoj godini 200-ti po redu, na tradicionalni način u sali streljane, sa strelcima svih uzrasnih kategorija. Dodeljene su diplome za 26 najmladjih strelaca, koji su uspešno položili prvi, drugi i treći stepen obuke u Školi streljaštva...Dalje »\nNapisao Vladimir Kolarik u kategoriji Fudbal 17 juna, 2013\nNa terenu fudbalskog kluba Mladost u Vojlovici je u petak i subotu 14. i 15.juna 2013.godine održan četvrti po redu memorijalni turnir u malom fudbalu pod nazivom „ Igrajmo za Milku“. Kao i svake godine odazvao se veliki broj ekipa, njih 24 a takmičenje se za razliku od prethodnih godina odigralo u dva...Dalje »\nDragan Svilanović (53), reprezentativac u streličarstvu kluba „Elit arčeri“ iz Beograda i od 2012. predsednik Streličarskog saveza Beograda, izabran je za predsednika Streličarskog saveza Srbije na izbornoj Skupštini u Beogradu. Novi sekretar saveza je Darinka Timotijević, a Upravni odbor kluba čine: Miljko Čolović (Niš), Borislav Krstić (Pančevo), Gordana Knežević (BSK), Aleksandar Knežević (Košutnjak) i Nikola...Dalje »


Unapređenje saobraćajne kulture na Zvezdari : Gradska opština Zvezdara\nUnapređenje saobraćajne kulture na Zvezdari\nU zvezdarskim vaspitno obrazovnim ustanovama je započela realizacija Programa za unapređenje saobraćajne bezbednosti, koji je osmislio Savet za bezbednost saobraćaja na putevima GO Zvezdara, a podržava ga i finasira Sekretarijat za saobraćaj grada Beograda.\nSavet je na osnovu analize Agencije za bezbednost saobraćaja, koja pokazuje da najveći broj povređenih i poginulih u saobraćajnim nezgodama na teritoiji Zvezdare čine pešaci, osmislio program, koji obuhvata predavanja, radionice, konkurse i obuke za različite ciljne grupe. Pored unapređenja uslova za bezbedno kretanje pešaka, program obuhvata i razvijanje veština za bezbednu vožnju motocikala i osvešćuje uticaj dejstvo alkohola na bezbednost učesnika u saobraćaju, a aktivnosti sprovode udruženja specijalizovana za realizaciju programa u oblasti saobraćaja sa svojim stručnim timovima.\nZa predškolce, u 25 vrtića, udruženje „Bezbednost saobraćaja u lokalnoj zajednici“ organizuje radionice/predavanja koje razvijaju bezbedno ponašanje u saobraćaju, a Gradska opština Zvezdara je, za najmlađe, obezbedila svetlosno odbojne narukvice, za ruku i bicikl.\nZa učenike trećeg razreda se, već tradicionalno, realizuje predavanje „Šta znaš o saobraćaju”, a početkom juna ih očekuje provera naučenog kroz takmičarski kviz. Slobodan Radujko, master saobraćajni inženjer, godinama zvezdarsku decu i mlade podučava bezbednom učešću u saobraćaju, saradnik SU „Moto klub Bezbednost“.\nTreneri bezbedne vožnje motocikala Zoran Lilić i Vitomir Golušanin srednjoškolce upoznaju sa pravilima bezbedne vožnje motocikala. Kroz teoretski i praktičan deo, mladi spoznaju važnost zaštitne opreme, poštovanja saobraćajnih propisa i odgovornog ponašanja, upoznaju se sa specifičnim situacijama koje ih mogu zadesiti na putu i kako da na njih odgovore.\nSaradnici Centra za bezbednost saobraćaja će mlade provesti kroz proces kako se ponaša učesnik u saobraćajnoj nesreći – kao vozač, suvozač, očevidac i onaj koji ukazuje prvu pomoć, a Crveni krst Zvezdara će u osnovnim školama simulirati saobraćajnu nezgodu u školskom dvorištu i prikazati kako treba reagovati u toj situaciji.\nRoditelji učenika prvog razreda, zajedno sa decom, će imati priliku da mišljenje razmene sa profesorima Saobraćajnog fakulteta o ulozi roditelja u saobraćajnom vaspitanju dece. Za ovu priliku, profesor Krsto Lipovac i njegovi saradnici su sačinili brošuru „Roditelj – model ponašanja dece u saobraćaju“ koja će biti dostupna i u elektronskoj formi na sajtovima zvezdarskih osnovnih škola.\nUčenici starijih razreda osnovne škole, zajedno sa svojim roditeljima će učiti o uticaju alkohola na sposobnosti upravljanja vozilom i sve proveriti u praksi realizacijom različitih zadataka noseći „pijane“ naočare – naočare koje simuliraju različite nivoe alkoholisanosti. Takođe, imaće priliku da se uvere i kako organizam reaguje tokom jutarnjeg umora ili preduge vožnje. Profesorka Biljana Kordić, sa saradnicima je osmislila niz primera koji će i mlade i roditelje podstaći da odgovornije razmišljaju o bezbednosti u saobraćaju.\nNa istu temu, ali malo drugačije učiće i srednjoškolci. Biće organizovani timovi sastavljene od 5 članova i 2 nastavnika mentora, koji će biti obučeni da u svojim školama realizuju radionice koje razvijau svest o uticaju alkohola, psihoaktivnih supstanci i umora na bezbednu vožnju. Naočare za navedene aktivnosti je obezbedila Gradska opština Zvezdara.\nU realizaciju programskih aktivnosti uključene su sve zvezdarske osnovne i srednje škole i predškolske grupe PU „Zvezdara“.


SAD IM JE NATO DOBAR: Crna Gora prva na Balkanu pristupa važnom fondu Alijanse, a evo šta dobijaju\nSAD IM JE NATO DOBAR: Crna Gora prva na Balkanu pristupa važnom fondu Alijanse, a evo šta dobijaju\nAutor: Glas javnosti 02.02.2022. u 16:24\nNakon današnje sednice Vlade Crne Gore, ministar finansija Milojko Spajić izjavio je da je ova zemlja kao prva balkanska država pristupila Fondu za inovacije NATO.\nOvaj projekat je pokrenulo Ministarstvo finansija Crne Gore.\n- Crna Gora je jedina sa Balkana kojoj je omogućeno da pristupi tom Fondu, tako da će crnogorski startapi imati šansu da dobiju i investicije i mentore iz Brisela, iz NATO. Sledeća sednica tog Fonda je 10. februara, tako da se ubrzano pripremamo za takav potez. Biće to veliki iskorak za Crnu Goru, a činjenica da nijedna druga država sa Balkana nije uspela da ispuni uslove za pristup - kazao je Spajić, a prenosi Sputnjik.\nFond za inovacije NATO osnovan je u oktobru prošle godine, kada je sporazum o njegovom razvoju, uz prisustvo generalnog sekretara Jensa Stoltenberga, potpisalo 17 NATO zemalja.\nBONUS VIDEO: Bogdan Obradović ekskluzivno za "Glas" zašto nije u kontaktu sa Novakom\nfond za inovacijecrna goranato\nZELENSKI OPET HOĆE U NATO: Potrebni su nam ozbiljni igrači, ako nam sutra ponude članstvo - PRIDRUŽUJEMO SE!


Početna » ekonomija » Page 2\nNisam tip koji se vraća u prošlost, nisam nostalgična, a nekad mi izgleda kao da su mi se neke stvari događale u „prošlom životu“ ili da to i nisam bila ja, toliko su mi sada daleke i neverovatne.\nPiše: Rade Radovanović 21. 12. 2019.\nRast privrede Srbije u ovoj godini biće približno na nivou proseka zemalja centralne i istočene Evrope koje su usporile rast, a u prvoj polovini godine Srbija je bila najsporije rastuća privreda uz Albaniju i Bosnu i Hercegovinu, rekao je danas profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Milojko Arsić.\nAmerička agencija za međunarodni razvoj (USAID) i Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Srbije pokrenuli su danas program kreditnih garancija za prehrambenu industriju u ukupnom iznosu od 90 miliona dolara.\nŠestoro najbogatijih Britanaca ima bogatstvo kao 13 miliona ljudi\nNije tajna da je jaz između bogatih i siromašnih širom sveta sve veći. Nova studija koju je sproveo „Equality Trust“ pokazala je da šestorica najbogatijih ljudi u Velikoj Britaniji ima novca kao i 13 miliona najsiromašnijih.\nPiše: I. T. 4. 12. 2019.\nMišković: Nije problem što je Đurašković završio u zatvoru, problem je što sam i ja\nVlasnik i osnivač Delta holdinga Miroslav Mišković rekao je danas u Beogradu na Samitu privrednih lidera regiona da podržava ideju mini šengena, kao i da savetuje vlastima da više razgovaraju sa domaćim privrednicima.\nPiše: Fonet 4. 12. 2019.\nRast BDP-a Srbije u trećem kvartalu 4,8 odsto\nRealni rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) Srbije u trećem kvartalu 2019. godine, u odnosu na isti period prethodne godine, iznosio je 4,8 odsto, saopštio je danas Republički zavod za statistiku.\nSpoljnotrgovinska razmena iz Srbije za deset meseci ove godine oko 35 milijardi evra\nSpoljnotrgovinska robna razmena Srbije za deset meseci ove godine iznosila je 34,09 milijardi evra, što je 7,5 odsto više nego u istom periodu prošle godine, pri čemu je rast izvoza bio 7,3 odsto, a uvoza 7,8 odsto, saopštio je danas Republički zavod za statistiku.\nIndustrijska proizvodnja u Srbiji u oktobru ove godine bila je 0,5 odsto veća nego u istom mesecu 2018, ali je na godišnjem novou za 0,7 odsto manja nego prošle godine, saopštio je Republički zavod za statistiku (RZS).\nPoslanici Skupštine Srbije usvojili su danas Zakon o budžetu za 2020. godinu, koji je prema oceni ministra finansija Siniše Malog razvojni, izbalansiran i usmeren je na rast životnog standarda i investicija, saopštilo je Ministarstvo finansija.\nŠvajcarci 20 puta bogatiji od Srba i Bosanaca\nU Švajcarskoj su pojedinci i dalje najbogatiji građani sveta, u regiji Slovenci, dok su ljudi u Bosni i Hercegovini i Srbiji najsiromašniji.\nPiše: Al Jazeera Balkans 24. 11. 2019.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić rekla je danas da Srbija nastavlja da transformiše svoju ekonomiju sa radno-intenzivnih investicija na rast zasnovan na znanju i inovacijama.\nU ponedeljak, 24. februara se nastavlja školska godina https://t.co/W5M5So49oW\nIstorijat desničarskog nasilja u Nemačkoj posle ujedinjenja\nRadi o potpunom nepoštovanju umetničke slobode i kreacije muzičarke čiji stil obožavaju sve generacije i vide je ka… https://t.co/7AKhwhrUg9


Beta 7. avgusta 2017. 11:05\nFoto:Pixabay / Beta\n„Šalteri i papirologija konačno postaju prošlost. Sada je 21. vek i gradjanima i privredi moramo da olakšamo život, a ne da budu robovi birokratije“, kazala je Ana Brnabić i dodala da su elektronski servisi jedan od prvih alata u borbi protiv korupcije.\n„Uspostavljanjem jedinstvene elektronske evidencije o državljanima Republike Srbije ubrzaćemo postupke prilikom izdavanja dokumenata gradjanima, a ujedno ćemo pojednostaviti proceduru. Gradjani više neće morati da čekaju na šalterima za uverenje o državljanstvu, a i državni organi koji prikupljaju neophodna dokumenta umesto njih moći će te podatke da provere istog trenutka uvidom u Centralni registar“, rekao je Stefanović.\n„Prenosom podataka iz postojećih evidencija koje nisu centralizovane dobićemo jedinstvenu elektronsku bazu koja garantuje bolje vodjenje podataka i bržu dostupnost, ali i veću bezbednost podataka o ličnosti koji se nalaze u evidenciji“, rekao je Stefanović.\n„Nema više donošenja izvoda, uverenja i drugih nepotrebnih dokumenata koje mi već imamo u bazi, već će ovlašćeni državni službenik uvidom u Centralni registar proveriti sve podatke koji su mu neophodni za odlučivanje“, rekao je Ružić.\nAB sprovodi svoj deo agende i građani će i dalje biti maltretirani i sve više kontrolisani.


Udruženje Reciklera Srbije | Međunarodna konferencija FISEC16 u Beogradu\nмај 9, 2016\tAutor Jelena\tKategorija Vesti\nUdruženje RIO je novembra 2014. godine organizovalo prvi ovakav skup u regionu, sa nazivom Prva međunarodna naučna studentska konferencija zaštite životne sredine FISEC14 u prostorijama Rektorata Novosadskog Univerziteta.\nNa skupu je prisustvovalo preko 250 učesnika iz regiona gde je prezentovano 50 naučnih radova. Održavanje konferencije su podržali Američka ambasada, Veolia Water and Technologies, Hemofarm, Legend, Pokrajinski sekretarijat, UNS i mnogi drugi. Više detalja možete videti na linku: uzzs-rio.com/galerija.html\nOve godine Konferencija se realizuje u saradnji sa Centrom za promociju nauke, Beogradskom otvorenom školom, Centrom za unapređenje životne sredine, Udruženjem Green Link, Studentskom asocijacijom Šumarskog fakulteta, Organizacijom srpskih studenata u inostranstvu, a organizatori očekuju oko 400 studenata i mladih iz regiona.\nViše informacija možete pronaći na sajtu organizatora: www.uzzs-rio.com


Nesvakidašnja izložba „Varljivost sećanja“ španskog fotografa Fernanda Bajone u Beogradu - Kulturni kišobran\nMaja Šuša: Bašta Fest je moj vetar u leđa\nby Dragana Ilić\nNagrada "Počasni Ernest" Somborskog filmskog festivala dodeljuje se legendarnom Slavku...\nZeleni bioskop na vojvođanskim trgovima!\nAustrijski slikar Paul Landauer jedna od retkih stranaca...\nIZVAN GRANICA VII Festival dečjeg video klipa KIDIKEM\nNesvakidašnja izložba „Varljivost sećanja“ španskog fotografa Fernanda Bajone u Beogradu\nFernando Bajona - postavljanje izložbe\nNesvakidašnja izložba „Varljivost sećanja“ španskog fotografa Fernanda Bajone biće otvorena od 2. jula do 10. septembra u galeriji Instituta Servantes u Beogradu.\nRealizovana u saradnji Instituta Servantes i festivala Belgrade Photo Month, ova izložba na originalan način preispituje ljudsko sećanje, individualno i kolektivno pamćenje, kroz radove koji donose zanimljiv osvrt na važne istorijske događaje.\nFotograf Fernando Bajona uronio je u bogate fondove fotografskog arhiva dnevnog lista ABC zarad projekta „Varljivost sećanja“, čiji je kustos Havijer Dijas-Gvardiola.\nOpsednut idejom neuspeha, njegov cilj bio je da poveže analitički i naučni način kojim jedan arhiv upravlja sećanjima, sa haotičnijim i subjektivnijim oblikom ljudskog pamćenja. Za umetnika, način na koji pamtimo i prikazujemo događaje u sadašnjosti, dovodi do njihovog preklapanja i stvaranja iskrivljene slike.\nJedan od radova postavke Varljivost sećanja – Fernando Bajona\n„Ovo je serija radova u kojoj pokušavam da nateram publiku da razmišlja o opasnostima zaboravljanja katastrofalnih događaja sa namerom da sprečimo njihovo ponavljanje“, navodi Bajona.\nDela koja je uradio ovaj fotograf nastaju iz superpozicije stotinak originalnih fotografija iz arhiva koje za temu imaju neki specifičan koncept (nasilje, eksplozija, izbeglice, vatra…), čije granice se takođe preklapaju sa krajnjim rezultatom.\nSvaki od radova ilustrovan je originalnom fotografijom iz kolekcije ABC-a, koja prikazuje neki od važnih događaja iz prošlog veka koji su uticali na evoluciju čoveka (od Prvog i Drugog svetskog rata do Španskog građanskog rata, 11. septembra ili dolaska čoveka na Mesec).\nU želji da potvrdi ideju da se istorija ponavlja i da je naše pamćenje slabo, Bajona upotpunjuje svaki diptih portretom pojedinaca koji i danas trpe nepravde na koje ukazuje ovaj projekat.\nZbog trenutnog stanja, zvaničnog otvaranja izložbe neće biti, a publika će „Varljivost sećanja“ moći da pogleda od četvrtka, 2. jula.\nGalerija Institua Servantes otvorena je radnim danima od 8 do 18:30 časova, a maksimalan broj posetilaca koji u isto vreme mogu da pogledaju izložbu ograničen je na osam. U skladu sa preporukama Vlade Srbije u pogledu zdravlja i bezbednosti, posetioci galerije mole se da, uz obavezno nošenje maski, održavaju udaljenost od dva metra u odnosu na druge posetioce.\nUkoliko epidemiološka situacija to bude dozvoljavala, španski fotograf družiće se sa beogradskom publikom uoči zatvaranja izložbe, 10. septembra. Do tada, publika će moći da čuje nešto više o autorskom procesu i izloženim radovima u virtuelnom susretu 9. jula u 17 časova, čiji će akteri biti Fernando Bajona i David Pužado, osnivač festivala Belgrade Photo Month.\nViše informacija o ovom susretu, kao i o samoj izložbi, može se pronaći na sajtovima belgrado.cervantes.es i belgradephotomonth.org.\n„Voleo bih da organizujemo susret sa svim zainteresovanima, kako bih lično mogao da im objasnim specifične karakteristike ovog projekta, kako na istorijskom, tako i na tehničkom i estetskom nivou, ali i načine na koje puni konceptualni potencijal radova može da se razume uz upotrebu mobilnih telefona i sličnih uređaja“, izjavio je Bajona. „Ovo je prvi put da izlažem svoje radove u Srbiji i to je u pitanju samostalna izložba, zbog čega je ovo za mene posebno emotivan trenutak. Uz sve to, osećam i veliku odgovornost zbog predstavljanja izložbe u galeriji Instituta Servantes, imajući u vidu značaj ovog prostora za promociju španske kulture.“\nOva izložba realizovana je u saradnji Instituta Servantes u Beogradu i festivala Belgrade Photo Month uz veliku podršku Španske agencije za promociju kulture (Acción Cultural Española) kroz PICE program za međunarodnu promociju španske kulture putem mobilizacije umetnika.\nFoto: Fernando Bajona, autoportret\nFernando Bajona (Linares, 1980)\nŽivi i radi na relaciji između Madrida, Malage i Granade. Diplomirao je na Fakultetu lepih umetnosti Univerziteta u Granadi, a master diplomu iz fotografije stekao je na Univerzitetu NABA u Milanu, između ostalih diploma i studija u obrazovnim centrima širom sveta. Njegova dela izlagana su u brojnim umetničkim centrima u Majamiju, Njujorku, Buenos Ajresu, Briselu, Berlinu, Milanu, Rimu, Veneciji, Osaki, Tunisu, Madridu, Barseloni, Valensiji, Bilbaou, ali i na brojnim sajmovima umetnosti kao što su ARCO u Madridu, ART BASEL u Majamiju i MACO FOTO u Meksiku. Dobitnik je više prestižnih nagrada i stipendija, a njegovi radovi čine deo mnogih prestižnih kolekcija, kao što su CA2M, Unicaha & Fondacija Boti u Španiji, BSI banka u Švajcarskoj, Eberhard, FORMA (Internacionalni centar za fotografiju) i Fondacija Lućano Beneton u Italiji, Bajer u Nemačkoj.\nOsnivač je i direktor Studija Bajona koji se bavi produkcijom fotografije i komunikacijama. Radio je marketinške kampanje za BSI banku, kao i turističku kampanju za vladu Kanarskih ostrva. Pored toga što je vrlo plodan stvaralac, Fernando Bajona takođe je i profesor na Univerzitetu u Granadi, kao i na Višoj školi za dizajn u Granadi. Direktor je programa rezidencija i produkcije EmerGenT u Toremolinosu u Španiji.\nFoto via Institut Servantes\nFernando Bajona, Institut Servantes, Izložba, Varljivost sećanja\nJoš od: Izložbe\n“Nigde određeno” Konstantinosa Patelisa Milićevića otvara novu izlagačku sezonu u Galeriji DOB-a\nby Kulturni kišobran 5 months ago 5 months ago\nThis is Andrej Bjelić – prva samostalna izložba\nIzložba TISO 07 u Muzeju primenjene umetnosti\nby Kulturni kišobran 6 months ago 6 months ago\nUlrich Reiterer: Ne postoji tipični stanovnik Austrije ili Srbije\nIzložbe, Muzej umetnosti\nTrijenale u Milanu 2022. godine prvi put ima predstavnike iz Srbije\nSlobodna zona Junior video izložbom obeležava Međunarodni dan ljudskih prava


Sudovi izbegavaju da sude policajcu za ubistvo Skarepa - Kazaljka\nNaslovna/Novo/Politika/Sudovi izbegavaju da sude policajcu za ubistvo Skarepa\nSudovi izbegavaju da sude policajcu za ubistvo Skarepa\nkazaljka Send an email 20.12.2019.\nTUTIN – Suđenje policajcu iz Tutina Raici Beloici, osumnjičenom da je pre više od dve godine ubio hicem u glavu Fahrudina Skarepa (22), još nije počelo, a konačnu odluku o tome koji će sud zadužiti ovaj predmet trebalo bi uskoro da donese Vrhovni kasacioni sud, jer ostali sudovi ne žele da sude optuženom policajcu.\nPredmet je prvobitno dodeljen Višem tužilaštvu i sudu u Užicu ali se, nakon što je, ovog leta, istraga okončana i tužilaštvo podnelo optužni predlog, Viši sud u tom gradu proglasio mesno nenadležnim jer se zločin nije desio na teritoriji pod njihovom ingerencijom.\nZbog toga je, kako nam je rečeno u tom pravosudnom organu, predmet krajem oktobra prosleđen na postupanje Višem sudu u Novom Pazaru, jer se ubistvo desilo na teritoriji Tutina, za koju je taj sud nadležan.\nMeđutim, Viši sud je spise predmeta poslao Vrhovnom kasacionom sudu koji će, kao najviša sudska instanca u Srbiji, delegirati sud pred kojim će suđenje optuženom policajcu biti održano.\nVrhovni kasacioni sud je potvrdio da je predmet kod njih, navodeći da će odluka o tome koji će sud zadužiti biti doneta veoma brzo.\nUniverzitet u Sarajevu promovisao 68 doktora nauka\nEtiopija u orbitu lansirala prvi posmatrački satelit\nIslamofobična poruka “Narodne patrole”\nPriština: Vjosa Osmani kandidat LDK-a za premijerku Kosova


Samostalni sindikat FCA: Menadžment saopštio da je višak 1.541 od 2.016 zaposlenih - Radio Sto Plus\nSamostalni sindikat FCA: Menadžment saopštio da je višak 1.541 od 2.016 zaposlenih\nSamostalni sindikat fabrike FCA u Kragujevcu saopštio je da je na sastanku sa menadžmentom kompanije obavešten da je od 2.016 zaposlenih, višak 1.541 radnik.\nIz tog sindikata su naveli da je poslodavac predložio zaposlenima program sa samo dve mogućnosti, odlazak na rad u inostranstvo u trajanju od dve godine ili napuštanje fabrike uz zakonski socijalni program.\n„Predstavnici kompanije nisu usvojili primedbe sindikata. Dat nam je socijalni program sa listom radnika koji su tehnološki višak“, naveli su iz sindikata posle hitnog sastanka sa poslovodstvom kragujevačke fabrike.\nU saopštenju se dodaje da je medju radnicima koji su proglašeni za višak „predsednik reprezentativnog sindikata, njegov zamenik i članovi Odbora tog sindikata“.\nSamostalni sindikat je pozvao predsednicu Vlade Srbije Anu Brnabić da upozori Fijat da ne poziva radnike da ih upozna sa programom pre sastanka zakazanog za ponedeljak u Beogradu kom bi, osim predstavnika zaposlenih i premijerke, trebalo da prisustvuju i predstavnici sindikata i gradonačelnik Kragujevca Nikolu Dašića.\n„Očekujemo da gradonačelnik Kragujevca, koji je izjavljivao da Grad i Republika neće dozvoliti otpuštanje radnika, preduzme potrebne radnje, da se osujeti namera komapanije Fijat“, naveli su iz sindikata.


Beograd i Priština izgubljeni u stagnaciji\nMitrovica, most na Ibru, ilustrativna fotografija\nNovi izveštaj Big Deal-a, građanske inicijative za nadzor pregovora izmedju Kosova i Srbije, ukazuje na to da su samo četiri od 16 sporazuma postignutih u Briselu od 2011. u potpunosti primenjeni.\nNa predstavljanju ovog izveštaja u Prištini, rečeno je i da četiri godine od početka dijaloga, još uvek ne postoji sloboda kretanja, barikade na severu zemlje su i dalje prisutne, a Kosovo i dalje ne priznaje srpske univerzitetske diplome.\nIzveštaj pod nazivom “Izgubljeni u stagnaciji” rezultat je zajedničkih napora BIRN-a na Kosovu, Internews Kosovo i Centra za istraživanje, transparentnost i odgovornost iz Beograda- CRTA. Na konfereciji su bili prisutni predstavnici kosovskih institucija, strane diplomate i predstavnici civilnog sektora. Učešće je potvrdio i Marko Đurić, direktor kancelarije za Kosovo u Vladi Srbije, ali njemu kosovske vlasti nisu dozvolile dolazak na Kosovo zbog nedavnih provokativnih izjava u vezi zamenika premijera Hašima Tačija.\nFaik Ispahiu, iz Internewsa, kazao je ovom prilikom da kada se uoči da se stvari kreću napred, desi se nešto što ovaj proces vrati nazad.\n"Ovaj proces normalizacije odnosa je daleko od onoga što tri strane predstavljaju - Kosovo, Srbija i EU", kazao je on.\nRaša Nedeljkov, izvršni direktor CRTA-e, kazao je da ovi pregovori ne postoje niti zbog EU niti zbog visoke politike, već zbog građana i boljeg života. On je međutim kazao da postoji nedostatak političke odgovornosti u procesu pregovora, ali i nakon dogovora u procesu implementacije.\n"To kažemo zato što se često koristi svaka prilika da ono što je dogovoreno u Briselu, drugo se govori u Beogradu, a treće u Prištini. Često postoji i velika razlika između onoga što je dogovoreno. Smatramo da, da se ne bi žrtvovao istorijski važan proces pregovor, a mali politički poeni koji se možda dobijaju zahvaljujući populističkim izjavama koje daju političari i sa jedne i sa druge strane na domaćem terenu - takva praksa mora da prestane", kazao je on, dodajući da građani su oni koji pate zbog toga.\nSpecijalni predstavnik EU na Kosovu, Samuel Žbogar, je kazao da se ipak treba obratiti pažnja i na uspehe koje je ovaj dijalog doneo. Najpre, kazao je on, kosovski zakoni se sprovode sada na celom Kosovu, lokalni i parlamentarni izbori održani su na teritoriji cele zemlje, na severu su izabrani gradonačelnici na osnovu kosovskih zakona. Dodao je i da su Srbi deo kosovskih institucija, da su uklonjene skoro sve barikade na severu, kosovska policija i carina su na svim prelazima, paralelne bezbednosne strukture su ukinute i integrisane, pravosuđe je počelo da se integriše.\n"Ne kažem da je sve savršeno, ali dobro je da se prisetimo toga kakva je bila situacija pre dve godine. Krećemo se u pravom pravcu. Nikada nismo rekli da se do normalizacije dolazi jednim potezom, već je to proces. Potrebno je i strateško strpljenje za budućnost", kazao je Žbogar.\nOn je međutim istakao da ponekad dođe i do konfuzije u javnosti, kada na primer Dačić i Tači piju kafu u Prištini, ili kada se lideri dveju država rukuju u Briselu, a s druge strane, Tačiju se sprečava odlazak u Srbiji, a Đuriću dolazak na Kosovu.\n"Ovo ljudima šalje zbunjujuće poruke. Dijalog i dobro razumevanje i postizanje sporazuma u vrhu, 'izgubi se u prevodu' kada to stigne do nižih nivoa, do javnosti", kazao je Žbogar.\nMinistarka zadužena za dijalog, Edita Tahiri, rekla je da je Briselski dijalog glavni doprinos stabilnosti u regionu, ali je istakla da je Srbija u nekoliko navrata prekršila sporazum, kao što je to bilo prilikom prošlogodišnje odluke da ojača svoje paralelne strukture na severu zemlje. Takođe, opštine na severu još uvek nisu usvojili svoje opštinske simbole, pečate i zastavu, a telekomunikacije i energetika su postale istorija, pitanja o kojima se pregovara četiri godine.\n"Sporazum o tome je postignut u septembru 2013. a od tada, sporazum o telekomunikaciji uopšte nije sproveden. Problem je u tome što će na osnovu sporazuma, Austrija u ime Kosova aplicirati za pozivni broj Kosova. A danas se i dalje u Srbiji govore o tome da Srbija treba da aplicira za to. Da je to bilo moguće, ne bi imalo potrebe za sporazumom. Mi smo se dogovorili da to treba da bude treća zemlja. Austrija je pripremila pismo za tako nešto, ali, postoji nedostatak volje za dobrosusedske odnose", kazala je ona.\nIzveštaj poziva obe strane, uključujući i Evropsku uniju da daju veći prioritet procesu primene sporazuma, imajući u vidu da je u prethodnom periodu jako mali broj postignutih sporazuma sproveden u delo.\nBig Deal podržavaju britanska ambasada u Beogradu i Prištini i Fondacije braće Rokfeler.


Nestao krunski svedok šverca cigareta između Crne Gore i Kosova\nRožajac Muharem Fejzić, koji je u crnogorskoj javnosti prvi progovorio o švercu cigareta na granici prema Kosovu i Metohiji, nestao je sinoć na putu prema selu Besnik.\nPolicija je pronašla njegov automobile na lokalnom putu, ali od Fejzića nije bilo ni traga ni glasa, prenose podgorički mediji.\nČlanovi njegove porodice, koji su sinoć bili na licu mesta, optužili su policiju, jer nije preduzela ništa kako bi ga zaštitila.\nOni sumnjaju da je Fejzić kidnapovan ili ubijen zbog javno iznesenih tvrdnji da ima materijalne dokaze o švecu cigareta.\nFejzić je pre dvadesetak dana javno progovorio o švercu cigareta na granici između Crne Gore i Kosova i Metohiji.\nOn je tada pozvao policiju da ga zaštiti, tvrdeći da mu je život ugrožen, jer je svedok prekograničnog šverca.


Uragan Harvi u američkoj državi Teksas napravio štetu koja će se meriti milijardama dolara - Sve o osiguranju\n29. avgusta 2017.\tAktuelno 972 Pregleda\nŠteta koju je napravio uragan Harvi u američkoj državi Teksas još nije utvrđena, ali se procenjuje da će se meriti u milijardama dolara, piše američki portal http://www.propertycasualty360.com\nIzmeđu 1,2 i 2,3 milijarde dolara biće samo materijalna šteta koja ne obuhvata gubitke u poslovanju zbog zastoja usled ovog uragana.\nStotine, ako ne i hiljade osiguravača uputiće se ka Teksasu i okolnim područjima tek kada se voda povuče: u narednih nekoliko dana očekuju se dodatne padavine koje će se na tlu meriti stopama (10 stopa je oko tri metra).\nViše od 300.000 stanovnika ostalo je bez struje a taj broj se iz časa u čas povećava sa pristizanjem informacija iz manje dostupnih krajeva. Na aerodromima Bush Interncontinental and William P. Hobby u Hjustonu otkazano je najmanje 5.000 letova, a očekuje se da će oba aerodroma biti zatvorena i narednih nekoliko dana jer su putevi koji do njih vode poplavljeni. U ostatku države otkazano je još oko 1.700 letova zbog ovog uragana.\nPoslednji veliki uragan koji je pogodio državu Teksas bio je uragan Ajk 2008. godine koji je napravio štetu od 37,6 milijardi dolara i u kojem je život izgubilo 74 osobe.\nPrethodni tekst Triglav osiguranje Beograd: premija u prvih šest meseci za trećinu veća nego u istom periodu prošle godine\nSledeći tekst Zoran Blagojević, Wiener Stadtische osiguranje: preuzimanje AXA osiguranja u Srbiji doneće digitalizaciju i nove proizvode


Vučić s Kosačovom\nMaj 10, 2019 11:52\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić sastao se danas sa predsednikom komiteta za međunarodne poslove Saveta federacije Rusije Konstantinom Kosačovom.\n„Naši odnosi su sve bolji i hvala na podršci koju nam pružate na svim nivoima“, istakao je predsednik Vučić na početku sastanka sa predsednikom komiteta za međunarodne poslove Saveta federacije Rusije Konstantinom Kosačovom.\nDvojica sagovornika su razgovarali o daljem razvoju političkih odnosa, posebno parlamentarne saradnje dveju država, kao i o konkretnim merama za jačanje ekonomske saradnje Republike Srbije i Ruske Federacije.\nPredsednik Vučić zahvalio je na čvrstoj i doslednoj politici Ruske Federacije teritorijalnom integritetu i suverenitetu Srbije i našim naporima da pitanje Kosova i Metohije rešimo putem dijaloga. On je Kosačova informisao o razvoju situacije na KiM, teškoćama sa kojima se Srbija suočava u dijalogu sa Prištinom i poslednjim merama prištinskih vlasti, koje su usmerene na stvaranje nemogućih uslova za Srbe iz pokrajine.\nAleksandar VučićKonstantin Kosačov\nĐukanović: Kosovo i ekonomija glavne teme premijerke i nemačke kancelarke 1


Odlazak legende još boli: Da li je Džerard mogao da ostane u Liverpulu? - Sportske.net\nOdlazak legende još boli: Da li je Džerard mogao da ostane u Liverpulu?\nStiven Džerard u subotu objavljuje svoju biografiju u kojoj, između ostalog, govori i o odlasku iz Liverula.\nStaridž se vratio treninzimaPREMIJER LIGA - Takmičenje za turiste?Junajted VS Liverpul - Sve što treba da znate o najvećem derbiju Engleske!Navijači Liverpula ljubomorni na Runijev rekordOvako bi izgledao Mančester-Liverpul Junajted\nSada igrač Los Anđeles Galaksija, Stiven Džerard priznaje da mu nedostaje Premijer Liga.\nPopularni Stivi Dži je najveću pažnju ipak izazvao detaljima u vezi odlaska iz Liverpula, obzirom da je želeo da ostane da mu je Liverpul tu opciju ponudio.\nDa li se klub sa Enfilda olako odrekao svoje legende?\nStvari nisu crno-bele, svestan je Džerard da nije mogao da igra na najvišem nivou, koliko god ga to bolelo. Ipak, želeo je da ostane, makar i kao trener, pomoćni. Prvi, drugi, treći...svejedno.\n"Sposoban sam još da igram, ali fizički ne bih mogao da izdržim svaki meč u ovim godinama. Nisam uživao prošle sezone kada nisam igrao. Nisam uživao u neizvesnosti u vezi sa tim da li ću biti u startnom timu ili ne.", priznaje on.\n"Možda je to sebično s moje strane, ali mnogo dugo sam igrao svaki meč. Možda sam sada kontradiktoran sam sebi, ali možda bih ostao u Liverpulu da mi je klub ponudio šansu da radim sa trenerskim osobljem, pomažem Brendanu Rodžersu i da igram. Te ideje su mi pomenute tek nakon što sam objavio da odlazim."\n"Liverpul je zamenio trenere tokom leta, tražili su nove pomoćnike Rodžersu. Mislim da bih bio dobar za jednu od tih uloga, a bio bih tu da uletim i kao igrač. Ne znam da li bih bio dobar trener, da li ću biti dovoljno dobar da postanem menadžer, ali bih u Liverpulu na ovaj način sticao iskustvo koje novac ne može da vam kupi.", ističe Stiven Džerard.


Jugoistočnoj Evropi treba jeftin kapital da podstakne rast - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tJugoistočnoj Evropi treba jeftin kapital da podstakne rast\nJugoistočnoj Evropi treba jeftin kapital da podstakne rast\nby bifadmin 14. novembra 2018.\nRegion koji čine bivša Jugoslavija i Albanija, iako okružen EU, osudjen je na trajnu marginalizaciju ukoliko EU ne otvori svoje strukturne i kohezione fondove ili ne obezbedi drugi izvor kapitala pod veoma povoljnim uslovima, upozorava šef briselske kancelarije Nemačkog instituta za medjunarodne odnose i bezbednost u Berlinu Dušan Reljić.\nReljić navodi da se samo u Nemačku od 2015. legalno uselilo više od 70.000 gradjana Zapadnog Balkana koji su napustili svoje domove a da su migranti iz regiona stigli i do drugih članica EU, uglavnom u centralnim delovima kontinenta.\nTaj egzodus je u velikoj meri doprineo snažnoj depopulaciji koja je u toku u regionu i do 2050. Srbija i Hrvatska, prema prognozama UN, imaće za 15 odsto manje stanovnika nego danas a i ostali u regionu će iskusiti znatan pad, piše Reljić u autorskom tekstu za prvi broj novog bečkog časopisa Biznis link (Business link) koji je danas objavio briselski EURACTIV.com.\nOko četvrtina stanovnika je napustila taj deo Jugoistočne Evrope u posledenje tri decenije a razlozi za to su odsustvo povećanja prihoda osiromašene srednje klase, rast nejednakosti i koncentracija političke i ekonomske moći u rukama manjine privilegovanih.\nReljić dalje navodi da većina zaposlenih u regionu mesečno zaradjuje 300 evra i pita se zašto bi neko ko poseduje obrazovanje i veštine prihvatio da, u uslovima propusta u upravljanju i očiglednog deficita demokratije, zaradjuje 10-15 puta manje nego u Austriji ili Nemačkoj i bio politički skrajnut kod kuće.\nOn upozorava da će u budućnosti manje poreskih obveznika u regionu morati da nosi teret značajnog spoljnog duga koji su vlade napravile posle ratova na prostoru bivše Jugoslavije i u početnoj fazi tranzicije.\nSpoljni dug šest ekonomija Zapadnog Balkana, prema podacima Svetske banke, dostigao je u 2018. godini 81,2 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP).\nTrenutno, nakon mnogo slabih godina, rast BDP u regionu je ubrzao na 4,3 odsto ali, čak i ako stopa rasta bude 6 odsto, regionu će biti potrebno tridesetak godina da stigne do proseka EU.\nKako je Medjunarodni monetarni fond (MMF) nedavno upozorio, region, kada je reč o privlačenju stranih investitora, i dalje mnogo zavisi od finansijskih podsticaja i malih zarada.\nDomaća proizvodnja sa dodatom vrednošću nije mnogo porasla tokom vremena što ukazuje na suštinsku ulogu filijala stranih preudzeća i koncentraciju u radno intenzivnim fazama proizvodnje.\nPogled na mapu kontinenta otkriva region okružen zemljama EU sa stanovništvom koje čini 3,5 odsto populacije EU. Gledano prema trgovini, investicijama, dominaciji banaka iz EU na tržištu i kretanju ljudskog kapitala kroz migracije, region bivše Jugoslavije i Albaniju odavno je “progutala” EU.\nIpak, smatra Reljić, region je osudjen na trajnu marginalizaciju, osim ako EU ne otvori svoje strukturne i kohezione fondove ili ne obezbedi drugi izvor kapitala pod veoma povoljnim uslovima za razvoj infrastrukture, reindustrijalizaciju i unapredjenje javnog dobra, poput obrazovanja ili zdravstva.\nSve drugo, posebno neprestane pohvale i priče o “evropskoj perspektivi” u Briselu i članicama EU… izgleda kao “smešno odugovlačenje”, zaključio je Reljić.\nDevizne rezerve Narodne banke Srbije porasle na 11,55 milijardi evra\nPutno osiguranje (ne) pokriva povrede na skijanju


Rok za podnošenje prijava za ovjeru političkih stranaka i nezavisnih kandidata za učešće na Općim izborima ove godine istekao je u petak u 16.00 sati.\nU propisanom roku, Centralnoj izbornoj komisiji Bosne i Hercegovine predato je 108 prijava političkih subjekata. Prijavu za ovjeru za učešće na Općim izborima 2022. godine podnijela je 91 politička stranka i 17 nezavisnih kandidata.\nPreliminarni pregled podnesenih prijava objavljen je na web stranici Centralne izborne komisije BiH.\nPodsjećamo, izbori će biti održani u nedjelju, 2. oktobra, saopćeno je iz Centralne izborne komisije Bosne i Hercegovine.\nNATO je danas zvanično pozvao Finsku i Švedsku da se pridruže toj alijansi, a u usvojenoj deklaraciji Rusija je...


Flensburg dobio bitku za Mensaha, Magdeburg dobio Guleruda – Balkan-Handball.com\nHome / Transferi / Flensburg dobio bitku za Mensaha, Magdeburg dobio Guleruda\nInteresantno je ovih dana na tržištu ako je sudeći prema saznanjima Handball-Planet.com.\nDvadesetosmogodišnji levi-srednji bek Rajn Nekar Levena, deo fantastične zlatne bekovske trojke sa Laugeom i Hansenom, Mads Mensah Larsen, postigao je dogovor sa aktuelnim šampionima iz Flensburga. Mensahu ugovor ističe na leto 2020, a kako navodi HP, odbio je i bolju finansijsku ponudu Magdeburga, kako bi nastavio dansku tradiciju na severu Nemačke.\nMagdeburg je takođe pazario i to iz Mindena. Na „crtu“ tima iz GETEC Arene narednog leta trebalo bi da stigne Magnus Gulerud. Dvadesetosmogodišnji norveški pivotmen, član reprezentacije koja je osvojila bronzu na SP 2019 u Nemačkoj i Danskoj, obućiće zeleni dres dvostrukog osvajača EHF Lige šampiona (Kupa šampiona).\nMads Mensah LarsenMagnus Gulerudrukometni transferiSC MagdeburgSG Flensburg Handewitt\n← Prethodni članak Jelena Trifunović u redovima šampionki Rumunije (VIDEO)\nNaredni članak → „Magistar briljira u Francuskoj“: Mate Šunjić još tri sezone u Ivriju\nMagdebrug ponovo rutinski sa Nexeom


Bojana Lekić - Institut za evropske poslove Institut za evropske poslove\nPitanje “Da li smo stvarno svi jednaki?” bilo je glavna tematika susreta mladih pravnika na seminaru u Somboru u okviru programa “Branitelji i braniteljke manjinskih prava u Srbiji” održanog od 30 juna – 5 jula.\nNa osnovu sopstvenog iskustva kao i kroz seminare i edukacije kojima sam lično prisustvovala, donela sam zaključak da prava manjina jesu ugrožena, ali moj lični utisak je da treba raditi na najvažnijem problemu, odbačenosti manjina, odnosno njihovoj diskriminaciji. Na osnovu ličnog iskustva, problem diskriminacije je suštinski problem na koji treba reagovati preventivno, tačnije, da sprečimo nastanak diskriminacije. S obzirom na to da nam je mržnja data, kao i na to da se ona uči, najvažnije je, po mom mišljenju, uticati na najmlađe generacije. Problem rada sa starijim generacijama su njihova ustaljena načela i principi kojima se oni rukovode celog života. Mržnja nije naša, već nam je data i takav problem treba rešiti u njegovom korenu, jer je vrlo teško uticati na posledice. Vođena ovim, mislim da treba uvesti kao obavezan čas zabranu diskriminacije u osnovnim školama, kao i da probamo da proširimo pozitivan uticaj nediskriminacije. Osobe koje su u ovom uzrastu najčešće su najpogodnije za učenje o nediskriminaciji, jer u suprotnom, biće izložene suprotnom učenju. Diskriminacija se neretko javlja u osnovnim školama, nažalost često dovodi i do fatalnih ishoda. Edukacijom možemo postići mnogo, a sve što je potrebno je jedan čas (čak i u trajanju od 30min) nedeljno kako bismo ukazali mlađim generacijama na to da postoji ravnopravnost svih i da je svaki život podjednako bitan. Do donošenja Zakona o zabrani diskriminacije 26.marta 2009.godine (Službeni glasnik RS br. 22/09) mnogobrojni zakoni i podzakonski akti koji su se odnosili na zabranu diskriminacije nisu obezbeđivali uspešno sprečavanje ove pojave i zaštitu ravnopravnosti. Usvajanje zakona predstavlja prekretnicu u izgradnji efikasnog i koherentnog podsistema zabrane diskriminacije u okviru pravnog sistema RS, što u budućnosti treba da dovede do uspešnog sprečavanja i zabrane diskriminacije, te kažnjavanja odgovornih u slučajevima kršenja zabrane diskriminacije. Bez obzira na postojanje pravnog osnova i dalje mislim da treba raditi aktivno na sprečavanju diskriminacije, tj.reagovati preventivno, te je najbolje uraditi to kroz edukaciju onih koji čine budućnost. Ukoliko pokušamo da promenimo svest, kroz par generacija i u Srbiji će sasvim normalno funkcionisati sve manjine, bez prezira jer kroz edukaciju dece mi ćemo postići mnogo bolje rezultate, pre svega jer im mržnja neće biti data. Svaka promena traži vreme, te zbog toga će se moj plan zasnivati upravo na sistemima iznalaženja odgovora koji mogu dati dugotrajno rešenje, a ne privremeno i neefikasno. Postoje i razni projekti kakav je „Zabrana diskriminacije u Srbiji i ranjive društvene grupe“ koji uspešno radi na terenu antidiskriminacije, međutim, po mom mišljenju, problem sa ovakvim projektima kao i seminarima o ljudskim pravima gde je jedna od tema upravo diskriminacija jeste što neretko može da ih čuje samo određen broj ljudi. Svaki problem koji se smatra najvažnijim je tesno povezan sa sledećim problemom. Upravo zato treba tražiti uzroke diskriminacije, i na njih reagovati, a ne posledice i sprečavati nastanak istih.


PREDLOŽENE NIŽE FID-IN TARIFE ZA ENERGIJU IZ OBNOVLJIVIH IZVORA ENERGIJE\nMinistarstvo energetike Srbije predložilo je 10. decembra nove podsticajne cene za otkup struje proizvedene iz obnovljivih izvora energije, koje su smanjene za struju iz vetra i solarne energije. Period važenja podsticaja ostao je 12 godina, a novu Uredbu o fid-in tarifama vlada bi trebalo da usvoji u narednih 10 dana. Prema podacima iznetim na skupu o obnovljivim izvorima energije, Srbija ima 35 povlašćenih proizvođača struje iz obnovljivih izvora energije koji su sklopili ugovor sa Elektroprivredom Srbije (EPS).\nKako je navela, Vlada Srbije bi novu Uredbu o fid-in tarifama trebalo da usvoji za sedam do 10 dana. Mihajlovićeva je kazala da su uvedene i fid-in tarife za sve vrste biogasova, kao i za kogenerativne elektrane za proizvodnju toplotne i električne energije koje koriste kvalitetan ugalj.\nSrbija ima 35 povlašćenih proizvođača struje iz obnovljivih izvora energije koji su sklopili ugovor sa Elektroprivredom Srbije, rekao je predsendik PKS Miloš Bugarin.\nIzvor: Vebsajt Euractiv, 10.12.2012.


PCVesti - Foxconn gradi digitalni grad\nTajvanska kompanija Hon Hai Precision Industry (poznatija kao Foxconn), najveći svetski ugovorni proizvođač elektronike široke potrošnje, saopštila je da će u narednih tri do pet godina investirati nekoliko milijardi dolara u izgradnju digitalnog grada, u kome će biti primenjena sva najnovija visokotehnološka dostignuća.\nPredstavnici Foxconna izjavili su da će u prvoj fazi projekta učešće uzeti i kompanija IBM, čiji stručnjaci će pomoći u razvoju softvera nazvanog Smart City. Taj softver će omogućiti nadgledanje i upravljanje vitalnim gradskim funkcijama, a biće isproban u postojećim Foxconnovim fabrikama u Kini. Kompanija, naime, već ima u toj zemlji nekoliko ogromnih fabričkih kompleksa, takoreći gradova u malom, u kojima radi po nekoliko desetina hiljada radnika. Softver Smart City će pomoći u optimalnom korišćenju resursa tih fabričkih kompleksa, od smeštaja i ishrane zaposlenih do snabdevanja vodom, organizacije transporta i odnošenja smeća. Iskustva prikupljena u upravljanju tim malim “gradovima” biće primenjena u izgradnji digitalnog grada, izjavili su predstavnici kompanije Foxconn.\nPredstavnici Foxconna nisu želeli da otkriju lokaciju na kojoj će se graditi digitalni grad, pravdajući se da bi u tom slučaju došlo do naglog povećanja cene zemljišta. Isto tako, nisu želeli ni da otkriju koje nove tehnologije će biti korišćene u digitalnom gradu, osim što su nagovestili da će za dobijanje električne energije biti upotrebljene solarne ćelije, a da će za osvetljenje biti masovno korišćena LED tehnologija i slične štedljive tehnologije.\nIzgradnja digitalnog grada kompanije Foxconn umnogome podseća na projekat Songdo, u okviru koga kompanija Gale International gradi u Južnoj Koreji, u blizini Seula, visokotehnološki grad. Radi se o prvom gradu u svetu koji se gradi “od nule”, tj. na dotada potpuno praznom zemljištu, a njegovi graditelji pokušavaju da primenom najnovijih tehnologija digitalizuju sve aspekte svakodnevnog života.\n|Search:Find More About Foxconn gradi digitalni grad|\nNokia E6 i Nokia X7, prvi simbian Anna telefoni, u Srbiji će se naći u prodaji od sledeće nedelje\nWikia Search se zatvara


Радници Дечијег одмаралишта Златибор прераспоређени у друге установе и јавна предузећа – Grad Užice\nRadnici Dečijeg odmarališta Zlatibor preraspoređeni u druge ustanove i javna preduzeća\nEpidemija korona virusa otežala je funkcionisanje svih pravnih subjekata u svetu, pa i u Srbiji i Užicu, ali među onima koji su najviše pogođeni svakako su svi kojima je osnovna delatnost turizam.\nUstanova Dečije odmaralište Zlatibor, čiji je osnivač Grad Užice, od početka epidemije je u vrlo teškom položaju. Ovo odmaralište se bavi dečijim turizmom, a po preporuci Ministarstva prosvete obustavljene su rekreativne nastave, zimovanja, letovanja, sportski kampovi. Iz tog razloga Dečije odmaralište Zlatibor, koje se finansira tržišto, odnosno nije na budžetu Grada, došlo je u veoma nazavidnu situaciju.\nGradonačelnica Užica dr Jelena Raković Radivojević i direktor ustanove Dečije odmaralište Zlatibor Vladan Cuparić\nGradonačelnica Užica dr Jelena Raković Radivojević navela je da je Grad Užice preduzeo neophodne radnje da radnici Odmarališta ne ostanu bez posla.\n„Uz saglasnost svih zaposlenih, sindikata, doneli smo odluku da 23 radnika iz Dečijeg odmarališta Zlatibor preraspodelimo u druga javna preduzeća i ustanove čiji je osnivač Grad, sve sa jednim ciljem da radnici ne ostanu bez posla i da prema tome koje su stručne spreme zauzmu radno mesto u drugom javnom preduzeću ili ustanovi. Ovo je primer dobre prakse i poštovanje odluke Vlade Srbije da nijedan radnik ne ostane bez posla za vreme pandemije korona virusa.“\nDirektor ustanove Dečije odmaralište Zlatibor Vladan Cuparić\nDirektor Dečijeg odmarališta Zlatibor Vladan Cuparić zahvalio se gradonačelnici, Gradskoj upravi i svim direktorima koju su bezrezervno izašli u susret i dali podršku Dečjem odmaralištu u ovom teškom trenutku, što su sve zaposlene zbrinuli i na jedan veoma lep način prihvatili.\n„Nalazimo se u jako teškoj situaciju, nazapamćenoj, koja je poremetila naše poslovanje, ali se nadamo da ćemo već iduće godine biti u mogućnosti da ponovo počnemo da radimo, organizujemo dočeke dece, da radimo školski turizam i da ćemo biti u mogućnosti svima da se zahvalimo i uzvratimo dobrim gestom.“\nCuparić je rekao i da je jedan deo menadžmenta Dečjeg odmarališta, odnosno direktor i šef rečunovodstva nisu raspoređeni, jer neko mora da ostane u Ustanovi, pošto treba uraditi završni račun i Plan i program poslovanja za narednu godinu.\nPredsednik sindikata ustanove Dečije odmaralište Zlatibor Zoran Stanojčića\nPrema rečima predsednika sindikata ustanove Dečije odmaralište Zlatibor Zorana Stanojčića ideja za privremeno premeštanje zaposlenih po javnim preduzećima i ustanovama došla je od rukovodstva i sindikata Dečijeg odmarališta Zlatibor u dogovoru sa Gradom.\n„Odmaralište je došlo u jednu nazavidnu situaciju zbog pandemije korona virusa gde su zaposleni ostali bez posla. Dogovorom i uz veliku pomoć gradskog rukovodstva na čelu sa gradonačelnicom, sa kojom je sindikat i rukovodstvo odmarališta imalo sastanak, našli smo jedno rešenje gde su zaposleni Ustanove privremeno dobili radna mesta dok se ova situacija sa korona virusom ne završi. Kolege koje su raspoređene po javnim preduzećima i ustanovama lepo su se uklopili u nove sredine. Zahvalni smo svima koji su izašli u susret i našli mogućnost da prime 23 kolega, samo je par ljudi ostalo neraspoređeno, ali s obzirom na broj koje je zaposlen to je dobro. Kolege više ne razmišljaju o ličnom dohotku i nadamo se da ova situacija sa virusom neće dugo trajati. Nama zaposlenima nije bila namera da sedimo i čekamo platu, već da budemo korisni društvu i da našu platu zaradimo.“\nSlađana Sokić, kuvarica u Dečjem odmaralištu Zlatibor koja je preraspoređena u Predškolsku ustanovu Užice\nSlađana Sokić, zaposlena u Dečjem odmaralištu Zlatibor istakla je da se svi prilagođavaju novonastaloj situaciji, da su ih kolege u Predškolskoj ustanovi lepo prihvatile.\n„Malo je drugačije u odnosu na Dečije odmaralište Zlatibor, ali se snalazimo. Zahvalili bi se Gradu Užicu, rukovodstvu što su nam omogućili da radimo, nismo ostali bez posla i nadamo se da će ova situacija sa virusom što pre proći.“


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Evroatlantske vrijednosti osnova saradnje CG i Kanade\n16. 10. 2020. 14:27 >> 14:27 0\nDARMANOVIĆ - ČABA\nOdlična saradnja i prijateljski odnosi Crne Gore i Kanade, doprinijeli su intenziviranju komunikacije i ukupnih bilateralnih veza, istakao je ministar vanjskih poslova Srđan Darmanović u razgovarao telefonom sa ambasadorkom Kanade u Crnoj Gori na nerezidentnoj osnovi Kati Čabom, a povodom završetka njenog mandata.\nMinistar je zahvalio ambasadorki Čabi na posvećenosti i zalaganju u dinamiziranju međudržavnih odnosa, posebno u okviru NATO, kao i na pomoći Crvenom krstu Crne Gore u jeku pandemije Covid-19.\n"Pripadnost NATO porodici i dijeljenje istih evroatlantskih vrijednosti ostavlja dodatan prostor za unapređenje bilateralne saradnje, posebno kroz jačanje političkog dijaloga", istakao je šef crnogorske diplomatije.\nAmbasadorka Čaba je ukazala na velike potencijale za dalji razvoj međudržavne saradnje, uz zahvalnost ministru Darmanoviću na konstruktivnoj komunikaciji tokom njene diplomatske misije. Ocijenila je da su prijateljski odnosi potvrđeni i tokom zajedničkog suočavanja sa pandemijom Covid-19.\nKako ističu u saopštenju Ministarstva, apostrofirala je da posebnu pažnju treba posvetiti jačanju saradnje u oblastima ekonomije, odbrane, održivog razvoja, nauke i investicija, podsjetivši da je jedan od ključnih investicionih projekata u Crnoj Gori "Porto Montenegro“ rezultat uspješne saradnje sa Kanadom.


Računi za mobilni manji nego ranije: Ukida se roming! - Alo.rs\nOva vest je pozitivno dočekana kod mnogih koji svoj letnji odmor provode u Crnoj Gori, ali i od onih koji često privatno ili poslovno putuju u neke od ostalih zemalja, jer su ih troškovi telefoniranja koštali dodatno i po nekoliko hiljada dinara.\nKako je za naš list kazao Dejan Đorđević, glava četvoročlane porodice iz Beograda, stavka mobilnog telefona nakon letovanja u njihovom domaćinstvu nije bila tako mala i obično se kretala oko 100 evra.\n- Sa porodicom, svake godine letujemo u Crnoj Gori i Grčkoj i troškovi mobilnog koje smo imali nisu zanemarljivi. To je posebno bila velika stavka u našem budžetu dok su nam deca bila mala, jer smo se svaki dan telefonski čuli sa našim roditeljima, odnosno deca su želela, ali naravno i bake i deke, svaki dan da se čuju i da im ispričaju šta im se tog dana desilo, a tog zadovoljstva nismo želeli da ih lišavamo - kazao je on.\nDejan navodi da je prve godine kada su sa decom letovali, nakon odmora stigao račun za telefon od oko 15.000 dinara, što je bio šok za celu porodicu, ali kasnije su na taj trošak bili spremni.\nNovo iznenađenje dočekalo ih je kada su deca porasla i, kao tinejdžeri posećivali društvene mreže, dopisivali se sa drugarima i pretraživali internet.\n- Pre dve godine nam je stigao račun od oko 18.000 dinara, jer supruga i ja to nismo na vreme primetili i upozorili decu da malo zakoče sa surfovanjem po internetu. Ova vest o ukidanju rominga me je obradovala i bila je za očekivati, posebno u vremenu kada su telefoni i internet postali nešto bez čega ne možemo zamisliti dan - kazao je on.\nMatić: U prethodnom periodu cene snižavane na svakih 6 meseci\nMinistarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić kaže za Alo! da će cena za pozive, SMS i prenos podataka u romingu od 1. jula odgovarati ceni koju građani plaćaju unutar svoje matične mreže.\n- Primena evropskog principa „rominga kao kod kuće“ značajno će olakšati komunikaciju i poslovanje u regionu, ali i dodatno utvrditi posvećenost Srbije regionalnom umrežavanju i povezivanju sa Jedinstvenim tržištem EU - kazala je ona.\nMatićeva je naglasila da se regionalni Sporazum o romingu realizuje po planu uprkos pandemijskoj krizi i dodala da Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija zajedno nadležnim ministarstvima i regulatornim telima iz regiona Zapadnog Balkana sprovodi neophodne aktivnosti potrebne za ukidanje troškova rominga.\nOna je potsetila da je tim sporazumom predviđeno da se od 1. jula 2019. pa do 30. juna 2021. postepeno snižavaju cene rominga u nekoliko faza i to: od 1. jula 2019, od 1. januara i od 1. jula 2020, da bi od 1. jula 2021. došlo do potpunog ukidanja naknada za roming u regionu Zapadnog Balkana, što znači da će korisnici plaćati usluge rominga pod istim uslovima koji se primenjuju u domaćem saobraćaju.\n- U prethodnom periodu cene su snižavane na svakih šest meseci i poslednja prosečna cena za minut razgovora za odlazne pozive iznosila je oko 11 dinara, što je sniženje za oko 60%. Za poruku, građani već sada plaćaju prosečno duplo manje, obzirom da je cene SMS poruke sa oko 9 dinara snižena na oko 4 dinara. Prenos podataka po megabajtu je sa oko 30 dinara, snižen na oko 4 dinara ili za oko 90 odsto - precizirala je Matićeva.\ncene roming Zapadni Balkan Tatjana Matić društvo


Prvi potpredsjednik Vlade Srbije Ivica Dačić izjavio je da Srbija nikada nije bila agresor i da srbijanski narod nikada nije vodio osvajačke ratove, već je uvijek žrtvovao sebe, možda čak i više nego što je trebalo.\n“Oni najiskreniji kažu da se u ratu za juriš javljaju najbolji, a u miru se za juriš i za busanje u grudi obično javljaju najgori”, rekao je Dačić.\nOn je naglasio da je srbijanski narod uvijek reagovao na nepravdu, čak i kada je to bilo na njegovu štetu i uvijek se nalazio u prvim redovima u svijetu u borbi za slobodu, protiv fašizma, imperijalizma, prenose beogradski mediji.\nGovoreći o dvojnim standardima u međunarodnoj politici, Dačić je podsjetio da su holandske vlasti bile žestoko protiv početka pregovora Srbije sa Evropskom unijom dok ne uhapsi i ne isporuči sve koje se nalaze na listi Haškog tribunala, a ista ta država “odbila je da izruči njemačkog cara Vilhelma koji je u Prvom svjetskom ratu, zajedno sa austrougarskim carem Francom Jozefom, kriv za smrt milion Srba”.\nDačić je zahvalio Udruženju ratnih i mirnodopskih vojnih invalida Srbije što su uspjeli da kosovska OVK ne postane dio Svjetske federacije veterana, što je, kako je ocijenio, veliki uspjeh ovog udruženja na međunarodnom planu.\nVJEROVATNO JE I NE ZNA POKAZATI NA KARTI/ DAČIĆ PUN SEBE: Ova država povukla…\nDODIK ĆE PUKNUTI OD MUKE: Željko Komšić se susreo sa Ivicom Dačićem, u blizini je…


ISTRAŽIVANJA POKAZALA: Plivanje pomaže u gubitku kilograma : Nadlanu.com\nISTRAŽIVANJA POKAZALA: Plivanje pomaže u gubitku kilograma\nObjavljeno 10. apr 2019. / 13:15:45\nLeto je pred nama, a već nas hvata panika kako ćemo izgledati u kupaćem kostimu za koji mesec. Međutim, zašto čekati letovanje pod stresom, kad već sada možemo uskočiti u bazen, zaplivati i smršati! Plivanje je ne samo jedna od najzdravijih, nego i najdelotvornijih aktivnosti kada je mršavljenje u pitanju, što su pokazala i brojna istraživanja.\nPrema jednom, sprovedenom na 1.200 ispitanika na univerzitetu u Koloradu, samo 30 minuta svakodnevnog plivanja bilo kojim stilom, dovodi do gubitka telesne mase. Rezultati su pokazali da je 87 % plivača oba pola smršalo 2 do 4 kilograma za 30 dana, pritom ne promenivši način ishrane, što je većinu podstaklo da nastave sa plivanjem i posle završetka ispitivanja.\nA kada se pliva u dužem vremenskom periodu, rezultati su još impresivniji. Tako je univerzitet u Torontu angažovao 1.700 ispitanika oba pola, koji su plivali punih 12 meseci, pritom samo 3 puta nedeljno po 30 minuta. Na kraju istraživanja, smršalo je čak 92% plivača, od kojih je 51 % skinuo više od 15 kilograma! Nakon što je eksperiment završen, 89% nastavilo je redovno da pliva i zadržalo je stečenu liniju, a većina je rekla da svoj život više ne može da zamisli bez omiljenog sporta.\nSTRUČNJACI OTKRIVAJU: Da li gubitak kilograma može da…\nOvi rezultati ne treba da nas čude, s obzirom na to da je nauka odavno utvrdila da plivanjem trošimo oko 320 kalorija za 30 minuta, što je više nego što izgubimo hodanjem ili vožnjom bicikla u istom vremenskom periodu, a pritom je gotovo potpuno isključena mogućnost povreda. Angažovanje svih mišića doprinosi boljoj kondiciji, a zanimljivo je i da su istraživanja pokazala da su redovni plivači vremenom postajali aktivniji i na suvom, pa je većina počela više da se kreće i da izbegava sedenje, koje je pogubno ne samo za liniju, nego i za celokupno zdravlje.\nPlivanje vas pritom neće izgladneti kao neki drugi sportovi, ali zato će vam pružiti mogućnost da povremeno pojedete i poneku poslasticu, a da se to ne odrazi nepovoljno na liniju. Da ne pričamo o tome da na ovaj način nestaje i celulit, jer su pokreti u vodi delotvorniji od bilo koje kreme.\nI dok u svetu već godinama vlada prava epidemija gojaznosti, mnogima ne pada na pamet da je lek za ovu boljku veoma jednostavan, jeftin, pristupačan, a pritom prijatan. Ako zaplivate na proleće, ne samo da ćete biti spremni za leto, već nećete želeti da se odreknete ove aktivnosti, ali ni njenih rezultata, ni tokom jeseni i zime!\natraktivnostgubitak kilogramamršavljenjeplivanjevišak kilograma


PROPISI.com | SPOLJNI POSLOVI - ODBRANA\nSPOLJNI POSLOVI - ODBRANA\nJačanje međusobnog poverenja i razumevanja Srbije i NATO\nPredsednik Republike i vrhovni komandant Vojske Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je danas sa komandantom Komande združenih snaga NATO u Napulju, admiralom Robertom Burkom o oblicima saradnje sa tom alijansom, u okviru politike vojne neutralnosti Srbije.\nSastanku su prisustvovali potpredsednik Vlade i ministar odbrane Nebojša Stefanović i načelnik Generalštaba Vojske Srbije general Milan Mojsilović.\nVučić je istakao da je, osim što je Srbija već petnaest godina član programa NATO “Partnerstvo za mir”, u proteklom periodu uspostavljen redovan dijalog predstavnika naše države sa zvaničnicima političkih i vojnih struktura Alijanse, što je doprinelo jačanju međusobnog razumevanja i poverenja.\nS obzirom na to da je Komanda združenih snaga NATO u Napulju nadležna za KFOR, predsednik Srbije je rekao da pripadnici te misije imaju važnu ulogu u održavanju mira i stabilnosti, kao i u zaštiti Srba i drugih nealbanskih zajednica na Kosovu i Metohiji.\nOn je istakao i važnost projekata naučno-tehnološke saradnje, kao i saradnje u drugim oblastima, a posebno u oblasti civilne zaštite i vanrednih situacija, u okviru koje smo 2018. godine bili domaćin najveće do sada organizovane vežbe sa približno 2.000 učesnika iz zemalja članica i partnera NATO.\nU razgovoru je istaknut značaj učešća pripadnika Vojske Srbije u međunarodnim misijama UN i EU, čime daju doprinos miru i stabilnosti u različitim delovima sveta.\nBurk je istakao da NATO ceni Srbiju kao svog partnera i poštuje njenu vojnu neutralnost, naglasivši važnost naše zemlje za mir i stabilnost u regionu.\nOn je naveo značajan broj održanih i planiranih zajedničkih aktivnosti, koje doprinose i spremnosti pripadnika Vojske Srbije.\nPredsednik Vučić je uputio pozdrave generalnom sekretaru NATO Jensu Stoltenbergu, izrazivši mu zahvalnost na spremnosti da sasluša i razume stavove Srbije, navodi se u saopštenju Ministarstva odbrane.


Kusturica: Istina o Kosovu je najveći intimni i socijalni motiv - Kosovo Online\n15. Septembar 2019. • 20:19\n“Koliko-toliko smo ostali svoji, a koliko dugo još, zavisi od toga da li ćemo ili nećemo priznati Kosovo i da li ćemo održati Republiku Srpsku” - istakao je Emir Kusturica u besedi na Vukovom saboru u Tršiću, prenela je Srna.\nPrema njegovim rečima, „pod vekovnom vlašću otomanskih Turaka, kako piše Ivo Andrić, duhovni život, a time i pismenost u manastirima Srpske pravoslavne crkve, stvarana je neraskidiva veza sa Kosovskim zavetom ali i vremenom budućnosti“.\n“Zato je nama važna istina o Kosovu. To je najveći intimni i socijalni motiv“ - istakao je Kusturica.\nOn je ocenio da „priznavanje Kosova ne bi bila samo neizlečiva rana onih koji biraju carstvo nebesko nad carstvom zemaljskim, nego i legalizacija pljačke koja se desila pod otrcanom firmom ljudskih prava i brigom za civile“.\nKusturica je podsetio na reči patrijarha Pavla, da car Lazar nije imao ništa protiv carstva zemaljskog, ali da je izabrao carstvo nebesko.\n“Carstvo nebesko je hrišćanska ideja u koju jedni veruju, a drugi ne veruju. Nemanjići su kovali srebrnjake, trgovali i ratovali, osvajali teritorije, ali su naše divljenje izazivali svojim podvižničkim potezima. Njihovi naslednici kopali su rude po Kosovu, svoju vojsku oblačili u najmoderniju ratnu opremu, kako bi se oduprli najmoćnijoj carevini petnaestog veka u bici na Kosovu” – rekao je Kusturica na završnoj svečanosti 86. Vukovog sabora.\nOn je naglasio da je „Zapad proizvodio i najbolje i ono najgore, a ono što je do nas doprlo, nažalost, najčešće je bilo ono drugo“.\nProgram ovogodišnjeg 86. Vukovog sabora, najveće i najstarije kulturne manifestacije u Srbiji, počeo je 9. septembra. Brojni kulturni sadržaji organizovani su u Loznici, Tršiću, Tronoši i Beogradu.\nOrganizator Vukovog sabora je Grad Loznica i Centar za kulturu, a pokrovitelj je Ministarstvo za kulturu i informisanje Republike Srbije.


U BRISELU OSNOVAN VOJNI KOMANDNI CENTAR: Je li to put za stvaranje evropske armije? - GlobalCir\nU BRISELU OSNOVAN VOJNI KOMANDNI CENTAR: Je li to put za stvaranje evropske armije?\nZajednička odbrana je za države članice EU još uvijek osjetljiva tema. No, u Briselu je osnovan vojni komandni centar. Je li to put za stvaranje evropske armije?\nDok je američki predsjednik Donald Tramp (Trump) zaokupljen američkim interesima, a Britanci izlaskom iz EU, zemlje Evropske unije se zbližavaju. Na to barem ukazuje rezultat sastanka ministara spoljnih poslova u Briselu. Tako bi trebalo da se ne samo planira formiranje zajedničkog komandnog centra za operacije EU, već i da to bude sproveden u djelo. A to će se odraziti na misije u Maliju, Somaliji i Centralnoj Afričkoj Republici.\nTo bi trebalo da se ozvaniči pod imenom “Vojno planiranje i komandne sposobnosti”. Ovo nezgrapno ime ima za to svoje razloge. Jer, diplomate EU žele da izbjegnu naziv – štab, kako niko ne bi mogao da pomisli da se radi o zajedničkoj odbrambenoj uniji. Protiv toga postoji još uvijek veliki otpor, i kod Velike Britanije koja je još uvijek članica EU, ali i kod drugih zemalja Unije, koje se – kada je riječ o temi ‘odbrana’- oslanjaju na NATO.\n“Veoma važan korak”\nPri tom je i njemačka ministarka odbrane Ursula fon der Lajen (von der Layen) u Briselu govorila o “veoma važnom koraku” u pravcu zajedničke sigurnosne i odbrambene unije. Francuska i Njemačka već godinama pokušavaju da proguraju jednu takvu efektivniju evropsku sigurnosnu politiku, a u septembru je ubrzana izrada tog njemačko-francuskog dokumenta. Samo sada je sve postalo konkretnije, kazala je Fon der Lajen.\n35 osoba još u martu treba da počne da radi u komandnom centru. A do juna bi štab trebalo da bude potpuno funkcionalan. “Ovo je jedan korak naprijed, jer do sada su misije EU morale da budu organizovane ‘ad hoc’ iz različitih zemalja. Sada će biti više kontrole nad misijama EU u inostranstvu”, kazao je Stiven Blokmans, ekspert za spoljnu politiku Evropske unije u ‘Centru za studije evropske politike’ u Briselu.\nBez borbenih operacija\nTo je do sada važilo samo za konsalting i obuku evropskih armija. Naoružane misije ne bi smjele biti rukovođene iz Brisela. Tako će London i dalje da rukovodi Atalantom – akcijom protiv pirata, a Rim akcijom protiv krijumčarenja – Sofia. Više diplomata u Briselu se nada da će i ove misije uskoro doći pod krov EU.\nMogu da se raduju: njemački minsitri spoljnih poslova i odbrane i francuski ministar spoljnih poslova\nNo, dok do toga ne dođe, ministri spoljnih poslova EU se uzdaju u tzv. ‘koaliciju voljnih’. A to bi tako trebalo da bude moguće i u budućnosti, da samo jedan dio država članica EU promoviše odbrambene projekte. To su takođe najavile evropske diplomate u Briselu. Evropski ugovori u suštini dopuštaju takvu vrstu saradnje iako to do sada nije bila praksa. Njemačka ministarka odbrane Urusla fon der Lajen govori između ostalog o mogućem formiranju ‘evropske bolnice’ kao i evropskog odbrambenog fonda.\nOvakav način finansiranja je predložio predsjednik Evropske komisije Žan-Klod Junker (Jean-Claude Juncker). Pet milijardi evra bi moglo već da bude stavljeno na raspolaganje, gradnjom bespilotnih letjelica (dronova) ili proizvodnjom nove generacije borbenih helikoptera. Do sada su države članice same izdvajale oko 80 odsto sredstava za naoružanje, što je po mišljenju Komisije dupli trošak. Evropska komisija procjenjuje da su zbog nedostatka saradnje zemalja članica EU troškovi veći za 25 do 100 milijardi evra godišnje. Prema pisanju lista ‘Handelsblat’ Berlin je do sada odbijao stvaranje jednog takvog fonda.\nNo, jedno pitanje ostaje da visi u vazduhu: Je li to Evropa na putu stvaranja zajedničke evropske armije? Ali, i njemačka ministarka odbrane Fon der Lajen i šefica diplomatije EU Federika Mogerini (Federica Mogherini) odlučno to negiraju. Takođe i ekspert za spoljnu politiku EU, Stiven Bokmans kaže da ne može ni da zamisli da “nacionalne države odustanu od ove moći i svoje vojnike šalju u misije u inostranstvo u ime EU”. To na kraju ostaje samo san onih koji žele federealizaciju Evrope.\nIZ WASHINGTONA BEZ KOMENTARA! Kijev: Tillerson obećao da će SAD nastaviti da podržavaju Ukrajinu\nPANIKA ZAVLADALA KANADSKIM GRADOM, INTERNET PUN FOTOGRAFIJA: ‘Iz slavina nam curi ružičasta voda, pa što se ovdje događa?’


Novi bilans napada u Turskoj: Pet povređenih policajaca\nU samoubilačkom napadu pripadnika Islamske države u gradu Gazijentep na jugoistoku Turske ranjeno je pet policajaca, javli su u nedelju zvaničnici.\nNapad se dogodio tokom policijske akcije protiv islamista u gradu u blizini tursko-sirijske granice, oko 300 kilometara od Antalije, gde danas počinje Samit Grupe 20 najrazvijenijih zemalja, na kojem će se izmedju ostalog raspravljati o borbi protiv džihadista.\nKako je saopšteno iz kancelarije guvernera Gazijentepa, bombaš samoubica sproveo je sinoć samoubilački napad u trenutku kada je turska policija krenula u juriš na jedan stan u kojem se verovalo da se kriju džihadisti.\nDodaje se da su dve žene privedene u raciji, a policija je zaplenila eksploziv i oružje.\nPolicija je počela tu akciju u istrazi o dvostrukom samoubilačkom napadu koji se u Ankari dogodio 10. oktobra ispred železničke stanice, kada su ubijene 102 osobe koje su učestvovale u mirovnom maršu.\nBio je to napad sa najviše žrtava u dosadašnjoj istoriji Turske sproveo je sinoć samoubilački napad u trenutku kada je turska policija krenula u juriš na jedan stan u kojem se verovalo da se kriju džihadisti.


* Haška optužnica Mladića tereti za genocid, progone, istrebljenje i ubistva, deportacije i nečovječno postupanje, navodno terorisanje civila, okrutno postupanje, napade na civile, te uzimanje talaca iz redova osoblja mirovne misije UN-a.\n* Pod njegovom komandom, kako se tvrdi u optužnici, ubijeno je oko 7.000 muslimanskih zarobljenika na području Srebrenice. Mladića terete i za granatiranje Sarajeva, kao i za logore "Omarska", "Keraterm", "Manjača" i "Trnopolje".\n* Haško tužilaštvo je u završnoj riječi zatražilo da Mladić bude osuđen na doživotni zatvor, dok je odbrana tražila oslobađajuću presudu.\n* Suđenje generalu VRS počelo je u maju 2012. godine, a okončano 15. decembra prošle godine. Mladić je uhapšen u maju 2011. godine, nakon 12 godina skrivanja u okolini Lazarevca, i izručen Hagu.\n* Tribunal, inače, prestaje da radi 30. novembra, nakon 24 godina od formiranja, a postupke po žalbama, revizije i izvršenje kazni ubuduće će vršiti Mehanizam za krivične sudove sa sjedištem u Hagu.


GIGANTI SE UTRKUJU Nemanja Matić defitnitivno NAPUŠTA Mančester junajted, sledeća stanica Bundesliga ili Serija A\nItalijanski giganti Juventus, Milan i Inter zainteresovani su za transfer srpskog fudbalera iz Mančester junajteda Nemanje Matića, prenosi "Kalčomerkato".\nMatiću ugovor ističe na kraju sezone i već u januaru biće dostupan za mnoge klubove, uključujući i Borusiju iz Dortmunda koja takođe prati situaciju.\nProblem za mnoge je godišnja plata srpskog reprezentativca od sedam miliona evra, pre svih Milan iako ga vidi kao važan deo tima, a istu ulogu želi da mu da i trener Intera Antonio Konte, sa kojim je sarađivao u Čelsiju.\nVeruje se da 31-godišnji vezista neće ostati na Old Trafordu, odnosno da neće dobiti novi ugovor, posebno što je sve češće na klupi za rezerve kod menadžera Olea Gunara Solskjera.\nMatić je već pet godina u Engleskoj, bio je još dve u prvom mandatu u Čelsiju, a u inostranstvu je nastupao još za Benfiku, Vitese i slovačke Košice.\nMATIĆ JEDNIM KOMENTAROM "ZAVRŠIO" TRANSFER Duhovita objava je za navijače Totenhema DOKAZ da Srbin dolazi kod Murinja! /FOTO/\nUEFA KAŽNJAVA Napoli da plati 38.000, Barselona 16.000...\nEvropska fudbalska unija (UEFA) izrekla je novčane kazne Arsenalu, Bajernu, Barseloni i Napoliju zbog ispada navijača na utakmicama osmine finala Lige šampiona.\nUNIŠTENO 85.000 OBJEKATA, među kojima su kuće, bolnice, škole... Poznate posledice razorne EKSPLOZIJE U BEJRUTU


Večeras finale trebinjske Olimpijade | Trebinje Live\nVečeras finale trebinjske Olimpijade\nVečeras sa početkom u 21.30 časova, na stadionu malih sportova "Aleksandar Masleša" u Bregovima, u finalu ovogodišnje Olimpijade u malom fudbalu "Trebinje 2014" sastaće se ekipe Hrupjela i Mokrih dolova.\nU predigri ovog finala u utakmici za treće mjesto, u 20 časova i 30 minuta, sastaće se ekipe Tine i Tine stanice.\nInače, sinoć su odigrane polufinalne utrakmice u konkurenciji pionira i kadeta.\nKod pionira Hrupjela su savladala Goricu sa 10-2, a Mokri dolovi ekipu Mokri dolovi Riva sa 2-0. Pobjednici iz polufunalnih duela, Hrupjela i Mokri dolovi finalni meč će odigrati sa početkom 18 časova i 50 minuta, a poraženi, Gorica i Mokri dolovi Riva utakmici za treće mjesto sa početkom u 17 časova i 30 minuta.\nU polufinalnim utrakmicama u konkurenciji kadeta Hrupjela 2 su pobijedila Mokre dolove sa 2-1, dok je Gorica pobijedila Vinograde Đim trejd sa 4-1.\nFinale, u kome se sastaju Hrupjela 2 i Gorica, se igra od 19 časova i 30 minuta, a utakmica za treeće mjesto Mokri dolovi Vinogradi Đim trejd igra se od 18 časova i 10 minuta.


Mediji: Bajden spreman na ustupak Putinu po pitanju NATO\nPredsednik Amerike Džozef Bajden načinio je značajan diplomatski ustupak Rusiji izjavom da se priprema susret na kojem bi bila razmotrena zabrinutost Moskve zbog širenja NATO, piše „Fajnenšel tajms“.\nMoskva želi, navodi britanski dnevnik, da Alijansa preuzme na sebe odgovornost i odustane od širenja na Istok i da se uzdrži od raspoređivanja kontingenata u zemljama koje se graniče sa Rusijom a koji mogu biti upotrebljeni za napad na nju.Datum susreta na najvišem nivou biće najavljen krajem nedelje, saopšteno je ranije u Beloj kući a na samitu bi pored Rusije i Amerike učestvovala još četiri ključna saveznika Vašingtona, mada Bajden nije precizirao o kojim zemljama se radi, navodi se u članku.Podsetimo, u utorak je održan razgovor Putina i Bajdena putem video-veze, koji je trajao oko dva sata. Pomoćnik ruskog lidera Jurij Ušakov saopštio je da je predsednik Rusije Vladimir Putin svom američkom kolegi Džozefu Bajdenu tokom onlajn razgovora govorio o „crvenim linijama“ i pretnjama koje zabrinjavaju Moskvu. Američki lider je, sa svoje strane, izrazio zabrinutost zbog zaoštravanja situacije oko Ukrajine. Prema rečima Ušakova, šef Bele kuće je takođe upozorio Putina da SAD spremaju velike sankcije u slučaju dalje eskalacije situacije oko Ukrajine.\nsvet, vladimir putin, politika, nato, džozef bajden, širenje nato-a, ustupak, svet – politika\n08:22 09.12.2021 (Osveženo: 12:06 09.12.2021)\nMoskva želi, navodi britanski dnevnik, da Alijansa preuzme na sebe odgovornost i odustane od širenja na Istok i da se uzdrži od raspoređivanja kontingenata u zemljama koje se graniče sa Rusijom a koji mogu biti upotrebljeni za napad na nju.\n„Ali Bajdenovo pominjanje potencijalnog kompromisa sa Moskvom u istočnoj Evropi plaši mnoge istočnoevropske članice NATO i saveznike SAD koji strahuju da bi Putin iskoristio pretnju primene vojne sile kako bi dobio ustupke po pitanju vojnog prisustva Amerike u Evropi“, navodi FT.\nDatum susreta na najvišem nivou biće najavljen krajem nedelje, saopšteno je ranije u Beloj kući a na samitu bi pored Rusije i Amerike učestvovala još četiri ključna saveznika Vašingtona, mada Bajden nije precizirao o kojim zemljama se radi, navodi se u članku.


MUP raspisao konkrus za upis 600 polaznika Centra za osnovnu policijsku obuku • Poportal\nMUP raspisao konkrus za upis 600 polaznika Centra za osnovnu policijsku obuku\n06/06/2019 06/06/2019 P.Radovanović0\nMinistarstvo unutrašnjih poslova raspisalo je konkurs za upis 600 polaznika Centra za osnovnu policijsku obuku (COPO) na koji se zainteresovani mogu prijaviti zaključno sa 8. julom 2019. godine.\nKonkurs je raspisan za potrebe policijskih uprava: Bor, Valjevo, Zaječar, Zrenjanin, Jagodina, Kragujevac, Kraljevo, Kruševac, Niš, Novi Sad, Novi Pazar, Pančevo, Požarevac, Smederevo, Sombor, Sremska Mitrovica, Subotica, Užice, Čačak i Šabac, kao i Policijske stanice Trgovište.\n– Pravo učešća na konkursu imaju državljani Srbije, koji imaju prijavljeno prebivalište na teritoriji Srbije, najmanje jednu godinu neprekidno pre dana podnošenja prijave na konkurs i prijavljeno prebivalište na teritoriji organizacione jedinice za koju se raspisuje konkurs – saopšteno je u MUP.\nKandidat mora imati završenu srednju školu, u četvorogodišnjem trajanju, ili završene osnovne strukovne, odnosno osnovne akademske studije, Kriminalističko- policijskog univerziteta (KPU). Neophodno je da nema manje od 18, a više od 24 godine starosti do dana zaključenja konkursa, odnosno da nema više od 27 godina starosti ukoliko je reč o kandidatima koji su svršeni studenti KPU.\nKandidat mora da poseduje i važeću nacionalnu vozačku dozvolu za upravljanje motornim vozilom „B“ kategorije, zatim da ne postoje bezbednosne smetnje u skladu sa Zakonom o policiji i da ispunjava kriterijume zdravstvene, psihološke i fizičke sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u MUP-u na radnom mestu u statusu ovlašćenih službenih lica.\n– Prijava na konkurs sa dokumentacijom, podnosi se policijskoj stanici po mestu prebivališta kandidata. Tekst i bliže uslove konkursa možete naći na sajtu Ministarstva unutrašnjih poslova www.mup.gov.rs i Centra za osnovnu policijsku obuku www.copo.edu.rs – navode u MUP.\nPokrenuta nacionalna kampanja i takmičenje „Šampioni bezgotovinskog plaćanja“\nDanas pretežno sunčano i toplo, oko 30 stepeni\nU naselju Manastirica rekonstruisan Dom kulture i puštena deonica novoasfaltiranog puta Manastirica – Mustapić u dužini od 1200 metara


SAOPĆENJE Potvrdio amabsador BiH u toj zemlji\nMVP sada radi na preusmjeravanju pomoći u svjetlu pandemije virusa Covid-19\nAmbasador Makarević s norveškim kraljem Haraldom V.\nKako ambasador Makarević objašnjava, pozivajući se na Ministarstvo vanjskih poslova Norveške, da zajedno s norveškim ambasadama u regiji - Prištini, Beogradu i Sarajevu - MVP sada radi na preusmjeravanju pomoći u svjetlu pandemije virusa Covid-19.\n- Trenutno ne možemo reći o kolikom konkretnom iznosu za BiH je riječ, ali i ta informacija bi trebala biti poznata sljedeće sedmice. Izvještaji u srbijanskim medijima, kao i u pojedinim objavama na Facebooku jučer i danas o norveškoj pomoći Srbiji u vezi s krizom Covid-19, nisu sasvim tačni. Navedeni iznosi su ukupni iznos godišnje pomoći Srbiji, Crnoj Gori i Sjevernoj Makedoniji. Nadalje, nije tačno da se pomoć odnosi na isporuke opreme za kontrolu infekcija i respiratora - pojašnjava Makarević.\nAmbasador Makarević s norveškim kraljem Haraldom V. Foto: Avaz\n- Mi nastavljamo i dalje sa upornim radom na produbljivanju medicinske saradnje ove dvije prijateljske zemlje - navodi Žerajić.\nKoronavirus Covid - 19 Norveška BiH Nedim Makarević\nU SAD četiri člana iste porodice umrla od koronavirusa