EL - Cedevita namučila Turke, Efes ipak ostaje u igri - Sportske.net\nEL - Cedevita namučila Turke, Efes ipak ostaje u igri\nKošarkaši Cedevite bili su na pragu drugog ovogodišnjeg trijumfa na gostovanju Anadolu Efesu, ali su u okviru 11. kola TOP 16 faze Evrolige ipak poraženi u Istanbulu.\nMalagom odjekuje "Napred Zvezdo..."Zvezda u problemu - Tenis se vraća u 'hram košarke'!EL - Pravoslavna braća najviše "eksperimentisala"Oglasio se i KSS - Podržava FIBA Ligu šampiona!ABA ligaši, večeras pobedite i Zvezda je u Top 8!\nPretposlednja utakmica 11. kola TOP 16 faze Evrolige u grupi "E" odigrana je u Istanbulu gde je Anadolu Efes ugostio šampiona Hrvatske Cedevitu.\nGosti iz Zagreba bili su na sjajnom putu da treći put u tekućoj sezoni "uzmu skalp" ekipi Anadolu Efesa ali su na kraju položili oružje pred favorizovanim rivalom.\nVicešampion Turske slavio je rezultatom 80:76 (20:28, 14:8, 19:18, 27:22) i tako zadržao šanse za plasman u četvrtfinale Evrolige.\nEkipa Veljka Mršića odlično je otvorila večerašnji duel u Istanbulu, pa je posle prvih deset minuta igre imala osam poena prednosti. Domaćin se uozbiljio u drugoj deonici ali je Cedevita na poluvremenu zadržala vođstvo (36:34).\nTreću četvrtinu Anadolu Efes je dobio sa "pola koša" razlike, pa su gosti iz Zagreba ostali u vođstvu pre početka odlučujućih deset minuta koje je tim Dušana Ivkovića uspeo da dobije i ostvari jako važnu pobedu.\nNajefikasniji pojedinac u pobedničkom sastavu bio je Tomas Ertel sa 19 poena i 8 asistencija, dok su Dario Šarić i Derik Braun postigli po 12 poena.\nGostujući sastav predvodili su Marko Arapović i Nemanja Gordić sa po 16 poena, dok je centar Miro Bilan meč završio sa 14 poena i 4 skoka.


RTS :: Flojdov brat kongresmenima: Budite lideri, učinite pravu stvar\nSvet Flojdov brat kongresmenima: Budite lideri, učinite pravu stvar\nsreda, 10. jun 2020, 20:06 -> 23:55\nBrat Afroamerikanca Džordža Flojda koga je brutalno ubila policija u Mineapolisu Filoniz Flojd pozvao je u Kongresu SAD na sprovođenje reformi koje bi onemogućile policijsku brutalnost, prenosi "Bi-Bi-Si".\nFiloniz Flojd zatražio je od kongresmena da zaustave bol i poručio da njegov brat ne može ostati zapamćen samo kao još jedno ime u nizu imena žrtava policijske brutalnosti.\n"Ovde sam da bih vas zamolio da zaustavite bol. Moj brat je molio za pomoć, ali njegova molba je ignorisana. Zato molim da vi čujete poziv koji vam sada upućujemo moja porodica, ja i ljudi iz celog sveta - dosta je bilo", rekao je Filoniz Flojd u Predstavničkom domu Kongresa.\nIstakao je da želi da osigura da njegov brat bude "više od još jednog lica na majici.\n"Više od još jednog imena na listi koja ne prestaje da raste", rekao je brat Džordža Flojda.\nOn je pozvao poslanike da reaguju.\n"Ljudi koji marširaju ulicom govore vam da je dosta. Budite lideri koji su potrebni ovoj zemlji, ovom svetu. Učinite pravu stvar", poručio je Filoniz Flojd.\nDžordž Flojd (46) preminuo je 25. maja u Mineapolisu nakon što mu je policajac, inače belac, kolenom pritiskao vrat skoro devet minuta.\nPravosudni odbor Predstavničkog doma, koji kontrolišu demokrate, planira da do 4. jula zakonodavcima podnese predlog zakona protiv policijskog nasilja i rasne nepravde.\nOčekuje se da predlog zakona demokrata u Predstavničkom domu stavi van zakona policijsko gušenje osumnjičenih, da se uvede trening protiv rasizma u policiji, onemogući prelazak optuženih policajaca u druge bezbednosne strukture i olakša procesuiranje onih koji krše pravila službe, ali nije izvesno da li će ovaj predlog imati dvostranačku podršku.\nRepublikanski poslanik Džim Džordan saglasio se da je kucno čas "za pravu raspravu, pravu debatu i prava rešenja za odnos policije prema Afroamerikancima", ali je istovremeno i pohvalio predsednika Donalda Trampa za reakciju povodom policijskog ubistva Džordža Flojda.


VIDEO: Sporne situacije iz „Kutije šibica“ konačno pred očima javnosti – Balkan-Handball.com\nHome / Balkan / VIDEO: Sporne situacije iz „Kutije šibica“ konačno pred očima javnosti\nHrvatski rukometni derbi ulazi u novu fazu odlučujućim utakmicama za titulu. I dok se najavljuje novi okršaj u Zagrebu koji će ovog puta biti igran pred kamerama HRT-a, kao i onaj sledeći u Našicama posle koga bi se mogao znati šampion (trenutno je 2:2 u bodovima, a šampion će biti ekipa koja osvoji šest bodova), pažnju javnosti zaokupljuje još uvek onaj koji je odigran pre par nedelja bez kamera, a pred samo 700 gledalaca u „Kutiji šibica“.\nTada je Zagreb slavio poprilično ubedljivo 25:16, a iz Našica su izašli sa saopštenjem u kome su jasno naveli da je tome doprinelo suđenje para Jurinović-Mrvica, što je umnogome čemu objasnilo povlačenje „lajvstrima“ iz dvorane iako su uredno svi ostali mečevi hrvatskog prvenstva prenošeni na taj način.\nDa li je bilo „materijala“ da se bruji o meču koji je gledao mali broj ljudi, a komentarisao rekordan, sada imate priliku da sliku steknete i vi, s obzirom da se video snimak spornih situacija našao na Youtube.\n← Prethodni članak Janko Kević: Presudilo veće iskustvo PPD Zagreba (Video)\nNaredni članak → Žilberto Duarte stiže u Vardar!\n24/05/2022 at 09:27\nPravo domacinsko sudjenje na snimku\nAli treba videti kompletan snimak da bi imali jasan uvid;


Društvo 12. decembar\nServisne informacije (1403)\nponedeljak, 5. avgust 2019. 06:54h\nU Novom Sadu je za vikend održano Prvenstvo Srbije za kadete u trostavu 3x20 dijabola vazdušnom puškom, na kojem su nastupila četiri strelca Streljačke družine ''Pančevo 1813''.\nAleksa Rakonjac iz Pančeva osvojio je bronzanu medalju SD Pančevo 1813\nAleksa Rakonjac je još jednom dokazao svoje kvalitete favorita ovog takmičenja, osvajanjem bronzane medalje sa 581 krugom u konkurenciji kadeta u trostavu 3x20 dijabola vazdušnom puškom. Vodio je do pred sam kraj meča, sa 196 u klečećem i 197 u ležećem stavu, ali je posustao u stojećem stavu i za dva kruga izgubio titulu, a za razliku od jednog centra i drugo mesto.\nAleksina dve godine mlađa sestra, Iva Rakonjac je osvojila petnaesto mesto sa 557 krugova u konkurenciji kadetkinja u trostavu 3x20 metaka vazdušnom puškom, a po prvi put su nastupile Teodora Kondić sa 529 i Ana Tokić sa 524 kruga. One su formirale i ekipu kadetkinja i osvojile peto mesto, ali su i stekle vredno iskustvo za nastupe u narednim godinama.\nNacionalna služba za zapošljavanje obaveštava javnost da će u četvrtak, 12 decembra isplatiti posebnu novčanu…


Poliklinika Materna Čačak - Intervencije (Eksplorativna kiretaža)\nIntervencije - Eksplorativna kiretaža\nOva intervencija se radi u dijagnostičke (otkrivanje bolesti) i terapijske svrhe (lečenje).\nU dijagnostičke svrhe radi se kod: obilnih i/ili učestalih krvarenja, krvarenja nakon menopauze, kod sumnje na maligni tumor materice (patološki nalaz PAPA testa ili kolposkopije), ultrazvukom postavljene sumnje na patološke promene u materici.\nU terapijske svrhe obavlja se u slučaju: zaustavljanja krvarenja, evakuacije sadržaja iz materične šupljine (plod, posteljica...), uklanjanja polipa ili mioma materice.\nNakon dan ili dva možete se vratiti svojim uobičajenim dnevnim aktivnostima. Period sledećeg menstrualnog krvarenja može doći ranije ili kasnije nego što je očekivano i krvarenje može biti obilnije nego što je uobičajeno (možete bezbedno koristiti tampone). Trebalo bi da se sledećih četiri do šest nedelja suzdržavate od polnih odnosa kako bi se rizik od infekcije nakon procedure smanjio.


bioskop | Filmske radosti\nOtvara se najlepši bioskop u gradu\nSve što ste ikada poželeli od bioskopa - najnoviju lasersku tehnologiju, prijatan ambijent, povoljne cene, najbolji program za verne posetioce za sve generacije – od sada možete naći na jednom mestu. Najlepši bioskop u gradu otvoriće vrata svojim posetiocima 19. oktobra u okviru Capitol Parka u Rakovici.\nRead more about Otvara se najlepši bioskop u gradu\nNovi bioskop na Karaburmi\nVečeras 20. marta 2017. godine u Beogradu, na Karaburmi, u okviru BIG FASHION trgovinskog centra na otvara se najmoderniji bioskop „Cineplexx BIG”.\nLjubitelji filmova će nakon višemesečnih radova i investicije od preko 4 miliona eura, uživati u elegantnom spoju tradicionalnog i modernog bioskopa urađenog prema visokim standardima kompanije „Cineplexx”.\nRead more about Novi bioskop na Karaburmi\n„Cineplexx-ova” poklon kartica\n13/12/2016 - 10:30\nNovogodišnji praznici su tradicionalno vreme darivanja, a na ceni su sve više originalni pokloni. Neka vaš poklon za najdraže ovog decembra bude drugačiji, sa mnogo stila, neponovljiv i originalan. Pitate se kako? „Cineplexx” je već upakovao jedan baš takav poklon, na vama je samo da ga uručite dragim osobama i uživate u njihovom osmehu.\nRead more about „Cineplexx-ova” poklon kartica\n15/11/2014 - 03:00\nU Kosovskoj Mitrovici u toku je adaptacija sale koja će biti namenjena kulturnim sadržajima u ovom gradu. U pitanju je multifunkcionalni prostor za aktivnosti iz kulture i društveno političkog života, u okviru koga će biti uređena banket sala i sala za pozorišne i bioskopske predstave.\nRead more about Posle 14 godina ponovo bioskop u Kosovskoj Mitrovici\nDa li biste gledali seriju u bioskopu?\n12/06/2014 - 02:00\nRead more about Da li biste gledali seriju u bioskopu?\nSvi idu u bioskop\n21/03/2014 - 18:00\nRead more about Svi idu u bioskop\n„Cineplexx” u Ušću otvara vrata 9. aprila\n11/03/2014 - 07:45\nDugoočekivano otvaranje najmodernijeg bioskopa „Cineplexx” u Ušće Shopping Center-u zakazano je za sredu, 9. april.\nNakon višemesečnih radova, značajno uloženih sredstava i resursa, posetioci Ušća će posle više od pola godine čekanja imati priliku da posete bioskop urađen prema standardima kompanije „Cineplexx” .\nRead more about „Cineplexx” u Ušću otvara vrata 9. aprila\n10/02/2014 - 03:15\nU novembru 2013. „Zoopalast” je ponovo otvoren. Reč je o kultnom bioskopskom zdanju sa 1.650 mesta, u kojem je upriličeno bezbroj velikih premijera. Po prvi put od renoviranja, ovo zdanje iznajmljuje Berlinale. Kupovinom zdanja „Zoopalast” Hans-Joahim Flebe ostvaruje svoj veliki san.\nRead more about Kako se bioskopi otvaraju ili istorija jednog velikog bioskopa\nUvode se i ponoćne projekcije za „Montevideo”\nBioskop „Sinepleks Delta siti” uvodi i ponoćne projekcije filma „Montevideo, vidimo se!” tokom vikenda, zbog velikog interesovanja publike, najavio je večeras taj multipleks.\nRead more about Uvode se i ponoćne projekcije za „Montevideo”\nŠta će se desiti sa bioskopima u Srbiji, da li će uspeti da se modernizuju, koliko posetilaca imaju i ko ih posećuje, šta vole da gledaju današnji ljubitelji velikog platna, pitanja su na koja će odgovoriti učesnici predstojeće tribine „Stevan Majstorović“ Zavoda za proučavanje kulturog razvitka.\nRead more about Šta će biti sa bioskopima u Srbiji?


U APRILU BROJ KRIVIČNIH DJELA SMANjEN ZA 39 ODSTO | SRNA\nBIJELJINA, 28. MAJA /SRNA/ - Na području u nadležnosti Policijske uprave Bijeljina u aprilu je broj krivičnih djela smanjen za 39 odsto, rekao je novinarima načelnik ove uprave Žarko Ćosić.\n"Izdvojio bih da nismo imali težih krivičnih djela koja izazivaju uznemirenost građana i naglasio visok stepen rasvijetljenosti krivičnih djela od 78 procenata", rekao je Ćosić.\nOn je kao zadovoljavajuće ocijenio rezultate rada Policijske uprave Bijeljina u aprilu, navodeći da su preduzeli značajne aktivnosti s ciljem uspostavljanja efikasnog sistema u borbi protiv svih vidova kriminala, kao i zaštiti građana tokom epidemije virusa korona.\nNačelnik Sektora krim-policije Srđan Gajić rekao je novinarima da je u aprilu zabilježen pad broja imovinskih krivičnih djela za 56 procenata i teških krađa za 52 odsto.\nU oblasti privrednog kriminala otkriveno je šest krivičnih djela, pronevjere, zloupotrebe službenog položaja i falsifikovanja službenih isprava, a podnesena su i dva izvještaja zbog sumnje da je počinjeno šest krivičnih djela koruptivnog karaktera.\nPrema riječima načelnika Sektora policije Stjepana Terzića u aprilu je na području Policijske uprave Bijeljina počinjeno 385 prekršaja protiv javnog reda i mira, od čega se 356 odnosi na kršenje epidemioloških mjera u borbi protiv virusa korona.\nTerzić je ukazao na trend smanjenja ustaljenih prekršaja, kao što su tuča i fizički napad, za 53 odsto, sa osam slučajeva u aprilu ove, u odnosu na 17 tokom aprila prošle godine.\nOn je naveo da je među 381 licem koje je izvršilo prekršaj 18 povratnika u vršenju prekršaja i četiri maloljetnika.\nTokom aprila je zbog narušavanja javnog reda i mira izdato 347 prekršajnih naloga i podneseno devet naloga za pokretanje prekršajnog postupka.\nInspektor za bezbjednost saobraćaja Radenko Knežević rekao je na konferenciji za novinare da su u aprilu na području Policijske uprave Bijeljina poginula dva lica, vozač bicikla i putnik u vozilu, u saobraćajnim nesrećama koje su se dogodile u Bijeljini i Šamcu.\nU proteklom mjesecu evidentirano je 60 saobraćajnih nezgoda, što je za 46 odsto manje u odnosu na isti period lani, u kojima su četiri lica teže i sedam lakše povrijeđena.\nPrema riječima Kneževića, 10 odsto saobraćajnih nezgoda prouzrokovali su vozači pod dejstvom alkohola, a najveći broj nezgoda posljedica je nepropisnog odstojanja u vožnji, neprilagođene brzine kretanja vozila i oduzimanje prvenstva prolaza.


Slučaj jedne operacije: ni predsednik Tadić ne veruje srpskom zdravstvu\nFondovi puni, al' prstiju nema\nProšlog meseca predsednik Srbije Boris Tadić operisan je na Vojnomedicinskoj akademiji u Beogradu. Konzilijum lekara i kabinet predsednika obavestili su javnost da je predsedniku operisana Ahilova tetiva na levoj nozi i da je, na preporuku predsednikovih prijatelja iz Hrvatske, operaciju nadgledao i finski stručnjak Sakari Orava\nRazumljivo je nepoverenje predsednika Tadića u srpsko zdravstvo, u čiju stručnost i sposobnost nije prošle godine verovao ni ministar zdravlja (u četiri mandata) Tomica Milosavljević, jer je na operaciju otišao u privatnu kliniku u Nemačkoj.\nPotreba predsednikovog kabineta da javnosti saopšti kako je za rutinsku operaciju angažovao i stručnjaka iz Finske, za kojeg tvrde da je među najboljima te specijalnosti u svetu, ukazuje da je predsednikova klika izgubila svaku vezu sa razumom, realnošću i pristojnošću.\nNema nikakve sumnje da u Srbiji postoje vrhunski stručnjaci, kojima bi svuda u svetu skinuli kapu, poput profesora Marka Bumbaširevića, direktora Instituta za traumatologiju i ortopediju, koji prišiva odsečene ruke, prste, stopala, ali saznanje predsednika i njegovog okruženja da su u zdravstvu "uveli" korupciju i pljačku, dovela ih je u sumnju da bi nekom od lekara mogla da "zadrhti ruka".\nKorupcija i životinjska pljačka u srpskom zdravstvu je, osim klike ministra zdravlja Milosavljevića, pod punom kontrolom i predsednika Borisa Tadića i njegove partije i družine, koja je od srpskih zdravstvenih fondova, donacija i kredita opelješila stotine miliona evra, a naš zdravstveni sistem učinila gorim i od onog u Albaniji!\nKada je postavio docenta Đorđa Bajeca za direktora Kliničkog centra Srbije (suprotno statutu ove ustanove), predsednik je od njega očekivao da ne dira uspostavljeni sistem pljačke, nego da je reorganizuje u korist Demokratske stranke, njenih fondova i u svoje džepove.\nKada je gospodinu Tadiću predočen podatak da je docent Bajec strastveni kockar, da je poharao KBC Dragiša Mišović, gde je na mesto direktora došao nakon smrti svog brata, a potom ovu ustanovu zapalio, kako bi zatro tragove pljački, i da u KCS docent Bajec uzima proviziju od dobavljača hrane od jednog evra po jednom obroku za pacijente, predsednik se ljutnuo na svog stranačkog kolegu. "Zašto ne uzimaš deset centi po obroku, nego čitav evro?", pitao je predsednik direktora KCS Bajeca.\nU Kliničkom centru Srbije leči se dnevno oko tri hiljade bolesnika. Nije teško izračunati koliko mesečno stavi samo od ove provizije docent Bajec u svoj džep, iz kojeg ovaj novac ispari u kockarnicama, jer je Džo strastveni kockar.\nInspektori Službe za borbu protiv organizovanog kriminala raspolažu dokazima, na osnovu kojih se odmah istražnom sudiji može privesti najmanje trideset ključnih rukovodilaca Ministarstva zdravlja Srbije i direktora kliničko-bolničkih centara u Srbiji, i još toliko direktora bolnica i uglednih lekara. Naravno, njihove fioke su pune dokaza, ali nemaju odobrenje da tu kliku privedu pravdi.\nU Evropskoj uniji srpsko zdravstvo smatraju rak-ranom, koja Srbiju dugotrajno udaljava od članstva u ovoj ekonomskoj zajednici.\nStotine obaveštajaca prikuplja podatke o nameštenim tenderima, o najdrskijem pljačkanju donacija, stranih kredita i domaćih fondova namenjenih srpskom zdravstvu.\nSvi podsticaji iz Evropske unije da se mafija u belim mantilima privede pravdi, sprečeni su od strane predsednika Tadića, koji, kao i ministar Milosavljević, svoje, i fondove svoje stranke, puni pljačkom i zdravstva. Povremeno se izda saopštenje o hapšenju nižerazrednih učesnika u pljački, ili onih koji su u tom sistemu narušili pravila, i oni odlaze iza rešetaka, a vlast ih spektakularno predstavlja kao "opasne kriminalce", štiteći se sama na taj način.\nPredsednik Tadić je ozbiljno bolestan, njegova bolest (lupus) je u progresiji, u prošlomesečnoj operaciji na VMA njemu su zbog gangrene odsekli prste na nozi, a očekuju ga i nove hirurške intervencije.\nČemu onda, navire pitanje, služi njegovo pohlepno pljačkanje donacija, fondova i kredita za unapređenje zdravstvenog sistema?


Evropski komesar za proširenje Oliver Varhelji iznosi svoju ambiciju da tokom njegovog mandata barem jedna zemlja Zapadnog Balkana bude spremna za ulazak u EU. Ali otpori su veliki i pitanje je koliko je to realno.\nU Briselu je 2020. najavljena kao još jedna "ključna godina" za politiku proširenja i budućnost Zapadnog Balkana. Evropska komisija već za januar najavljuje predlog nove metodologije pristupanja EU. Plan Brisela je da se do majskog samita EU-Zapadni Balkan koji će se održati u Zagrebu dogovori verodostojan i efikasan proces, piše "Dojče vele" (DW).\nSa druge strane, na taj predlog trebalo bi da pristanu i one članice EU poput Francuske čiji predsednik Emanuel Makron nije blagonaklon prema proširenju, delimično jer je uveren da sa time ne bi dobro prošao u sopstvenom biračkom telu.\nAko u jednačinu ubacimo i činjenicu da se o proširenju razgovara u trenutku izlaska Velike Britanije iz EU i velike debate o budućnosti Evrope, te da se bliže parlamentarni izbori u Srbiji, Crnoj Gori i Severnoj Makedoniji - male su šanse za iskorak na putu Zapadnog Balkana ka EU.\nVarheji: Podrška i ubrzanje procesa\n- Moja namera je da se u sledećoj godini, kao i tokom mog petogodišnjeg mandata, podrži i ubrza napredak Zapadnog Balkana i zadrži kredibilna perspektiva budućih pristupanja - navodi za "Dojče vele" evropski komesar za proširenje Oliver Varhelji.\nVarhelji tvrdi da će Evropska komisija "nepromenjeno" ostati posvećena pokretanju pregovora sa Skopljem i Tiranom. Kako kaže, "važno je da se pozitivna odluka o otvaranju pregovora donese dosta pre samita u Zagrebu."\n- Prvo, snažno ćemo podržati i ubrzati reforme u svim zemljama regiona. Te reforme moraju imati stvarni uticaj na terenu u vidu ekonomskog razvoja, boljeg kvaliteta života i sloboda ljudi, što će približiti ove zemlje EU u njihovom svakodnevnom životu - navodi komesar.\n"OPTIMISTIČNI SIGNALI O PROŠIRENJU" Brnabić u Rimu: Sa novom EK došla nova energija, Varhelji u januaru u Srbiji?\nKao treću tačku komesar navodi podršku ekonomskom razvoju regiona dovođenjem novih fondova i investicija.\n- Moja ambicija je da do kraja mandata bar jedan od naših partnera bude spreman za pristupanje, a da drugi već daleko odmaknu u pregovorima - zaključio je Varhelji.\nTema bi trebalo da bude na dnevnom redu samita EU u martu, ali veliko je pitanje da li će zemlje članice do tada uspeti da usaglase novi metod pristupnih pregovora. Od toga u velikoj meri zavisi uspeh samita u maju koji organizuje Hrvatska kao predsedavajuća Savetom EU.\nU Zagrebu očekuju da taj susret lidera država EU i Zapadnog Balkana pruži smernice za narednih deset godina politike proširenja.\nNo oni koji prate rezultate sličnih samita podsećaju da je evropska perspektiva Balkanu obećana još 2003. u Solunu, i da je do sada obećanje neispunjeno, osim u slučaju Hrvatske.\nSamit održan u Sofiji 2018. godine bio je "ključan" jedino po tome što je francuski predsednik Makron tada prvi put tražio zaustavljanje procesa proširenja dok se ne reformiše sama EU.\nTreba podsetiti i na Strategiju Evropske komisije koja je objavljena iste godine - tu je pisalo da bi Srbija i Crna Gora mogle da uđu u EU do 2025. godine. Kako vreme odmiče, to sve više deluje kao nemoguća misija.\nU obe zemlje škripi sa vladavinom prava - to je jasno u svakom izveštaju Evropske komisije o napretku.\nPored dijaloga, Borel je kao prioritet naveo "postavljanje BiH na put prave stabilnosti". Brisel je pred sam kraj godine pozdravio formiranje Saveta ministra BiH uz ocenu da će 2020. godina biti važna zbog održavanja lokalnih izbora u BiH.\nTome valja dodati tektonske poremećaju u samoj EU - Bregzit, svađu oko budžeta i vladavine prava. Sve to zajedno iza reči "proširenje" stavlja veliki upitnik, navodi DW.


Autovesti, Probni "šumadinac" stiže u novembru\nVaša lokacija: ... » Vesti » Noviteti » Probni "šumadinac" stiže u ...\nKrenula proizvodnja prvih platformi sa kojih će do kraja godine sići 400 vozila novog modela u kragujevačkom „Fijatu"\nU halama „Fijat automobili Srbija“ već su završene četiri platforme za proizvodnju novih modela, a prvih 400 automobila za tehničko ispitivanje će sa traka sići do kraja godine. Prva karoserija biće proizvedena u drugoj polovini oktobra, a prvi prototip novog modela u drugoj polovini novembra.\nNovi model će svetskoj javnosti biti predstavljen na salonu u Ženevi u martu 2012. godine.\nNovi pogon u četvrtak su obišli Verica Kalanović, potpredsednik Vlade Srbije, Mlađan Dinkić, šef poslaničke grupe Ujedinjenih regiona Srbije, Veroljub Stevanović, gradonačelnik Kragujevca, a domaćin je bio direktor FAS Antonio Čezare Ferara. Prema rečima Mlađana Dinkića, „Fijat“ će ukupno uložiti 950 miliona evra, kako bi do jula krenula serijska proizvodnja novih automobila.\n- Na ovom poslu je svakodnevno angažovano oko 2.000 radnika, što ga čini najvećim gradilištem u Srbiji - naglasila je Verica Kalanović. - Radovi na infrastrukturi u kragujevačkom FAS, kao što je izgradnja trafo stanice, enrgetskog bloka, kao i sistema za prečišćavanje voda idu prema utvrđenom planu i skoro će biti završeni. „Fijat“ je dokaz da ulaganje u infrastrukturu predstavlja uslov za razvoj zemlje. Oba partnera i kompanija FAS i Srbija ispunjavaju svoje obaveze u dogovorenim rokovima.\nTrenutno FAS ima 1.100 radnika, a prema planu kompanije do 2012. godine biće uposleno ukupno 2.400 radnika. Do novembra bi trebalo da budu potpuno završene lakirnica i montaža, a pristižu i najsavremenije robotizovane mašine za proizvodnju novih modela.\nNajveći deo komponenti za novi model biće proizveden u Srbiji na lokaciji Grošnica - naglasio je u četvrtak Mlađan Dinkić.\n- Osim motora, 80 odsto delova biće proizvedeno u našoj zemlji. Zato možemo reći da je ovo srpski automobil. Pored četiri kooperanta u Grošnici i dva na lokaciji u „Zastavi“, Dinkić je najavio da se pregovara sa još tri inostrana partnera koji hoće da se priključe „Fijatovoj“ automobilskoj kooperantskoj industriji.


Na Glavnoj bini predstojećeg festivala „Egzit”, koji će se održati od 7. do 10. jula, i ove godine će nastupiti neke od najvećih muzičkih zvezda današnjice: „Prodidži”, Eli Golding, Dejvid Geta, Viz Kalifa, Džordž Klinton i brojni drugi. Prestižnoj listi muzičara pridružiće se i planetarno popularni slovenački producent Gramatik, koji posle prošlogodišnjeg nastupa na „Si dens” festivalu na Jazu pokraj Budve, za nedeljnu završnicu novosadskog festivala sprema specijalni nastup uživo, u pratnji gitariste iz Nju Orleansa Endrua Bloka.\nGramatik, Slovenac sa prebivalištem u Njujorku, svetsku scenu osvojio je muzičkom mešavinom hiphopa, fanka i dabstepa, a njegovi uzbudljivi nastupi su iz di-džej setova izrasli u pravo koncertno iskustvo. Njegov nastup je zakazan odmah posle koncerta grupe „Prodidži”, a pored dobro poznatih numera kao što su „So Much Love”, „Just Jammin”, „Hit That Jive” i „The Drink Is Called Rakija”, biće tu i novih numera sa ovogodišnjeg, sedmog studijskog albuma „Epigram”.\n„Disciplina kičme”, jedna od najdugovečnijih grupa na našim prostorima, nastupiće u subotu 9. jula na Glavnoj bini. „Disciplina kičme” predstaviće novi album, pod nazivom „Opet”, što će biti odlična prilika da publici iz svih delova sveta pokaže svu snagu svog originalnog izraza, nastalog mnogo pre popularnog dram-end-bejs žanra. Četvorka predvodena Kojom predstaviće se krajnje razumljivim jezikom sirovog rokenrola, koji će najbolje preneti i njihove uvek snažne, univerzalne društvene poruke.\nRame uz rame sa svetskim zvezdama, nastupaće i drugi domaći bendovi kao što su: „Repetitor”, „Ajri ef-em” i „Kilo kilo banda”. Publici će se na Petrovaradinskoj tvrđavi predstaviti naš međunarodno priznati rege bend „Ajri ef-em”, nosilac titule najboljeg evropskog rege benda 2012. godine. Beograđani, čije pesme zvuče kao da su snimane u srcu Jamajke, ove godine publiku su osvojili i apsolutnim radijskim hitovima „Svi” i „Kliziš”. Energiju Glavne bine emitovaće i furiozni „Repetitor”, alternativni rok-postpank trio iz Beograda, čije svirke su hipnotično prodorne i nezadrživo iskrene. Jedan su od simbola nove srpske rok scene, koju veoma često predstavljaju na binama širom Evrope i regiona.\nA specijalno zagrevanje za hiphop noć „Egzita” i trenutno najpopularnijeg hiphop izvođača u svetu – Viz Kalifu, prirediće naša hiphop izdavačka kuća „Basiviti”, sa više od 10 repera na sceni, koje će predvoditi Reksona, Ikac i Struka.


Imamo 1813 gostiju na mreži\nJavna rasprava Opštine Sokobanja\nJavna rasprava Opštine Sokobanja zakazana je za sredu 7. decembra za 17 časova. Zamenik predsednika Skupštine Ljubiša Djordjević poziva sve zainteresovane gradjane da prisustvuju raspravi. Gradjani mogu dati svoje sugestije u pismenoj formi do 5. decembra ili na e-mail opštine.\nSvake godine 1. decembra u Srbiji i u svetu obeležava se Svetski dan borbe protiv side. U Sokobanji Crveni krst u saradnji sa SŠ "Branislav Nušić", DZ Sokobanja i JAZAS-om Zaječar organizuje projekcju filma " Dečko koji se stideo".\nPotpisan je Memorandum o razumevanju čime je započeta saradnja sa lokalnim samoupravama za brže zaposlenje mladih. Program sprovodi Američka agencija za medjunarodni razvoj (USAID) za jačanje ekonomske sigurnosti. Memorandum je potpisan sa 13 gradova i opština u Srbiji.\nOpštinska uprava Sokobanja\nNa sednici Opštinskog veća opštine Sokobanja doneto je rešenje o postavljanju novog načelnika Opštinske uprave i donošenje smernice za izradu Plana kapitalnih investicija.\nNovi načelnik Opštinske uprave je Dragoslav Paunović.\nProblem sokobanjske privrede\nDragoslav Stefanović predsednik Skupštine Udruženja preduzetnika rekao je da u Sokobanji postoji trend privremenog zatvaranja firmi u zimskom periodu. Stefanović je zakazao Izbornu Skupštinu za 17. decembar kada će se izabrati novo rukovodstvo.\nEvropsko prvenstvo u karateu u Poljskoj\nIvana Zanfirović članica KK"Ozren Soko-top" i Reprezentacije Srbije na evropskom prvenstvu u karateu EKS-federaciji u Poljskoj održanom za vikend osvojila je bronzanu medalju. Juniori Miloš Milićević i Nenad Stanisavljević postigli su veliki uspeh, dok devojke nisu postigle zapažene rezultate.\nGodišnjica Srednje škole "Branislav Nušić"\nSledeće godine na Dan škole 8.oktobra Srednja škola "Branislav Nušić" obeležiće 50 godina svog postojanja.\nSrednja škola je osnovana 1962 godine kada je upisana prva generacija 1947.godište, tada se vodila kao gimnazija. Usmereno obrazovanje je\nDan Republike 29.novembar\nNekada najznačajniji državni praznik 29.novembar Dan Republike. U Jajcu u Bosni i Hetcegovini 1943 godine održano je Drugo zasedanje Antifašističkog veća narodnog oslobodjenja Jugoslavije. Na tom zasedanju bila su prisutna 142 delegata, zasedanjem je predsedavao predratini\nKompanija Dunav postoji već 140 godina sa svojim ekspoziturama širom zemlje. Dunav osiguranje nastavlja tradiciju osiguravajućih društva iz perioda pre I svetskog rata. Danas nude preko 80 vrsta proizvoda, najčešći oblici osiguranja su za fizička i pravna lica, osiguranje vozila, poljoprivrednih


rizik u postupku javne nabavke | Glosarijum\nTag Archives for " rizik u postupku javne nabavke "\nOsnovna načela i principi u postupku javne nabavke\nVesna R. Trumbić, rukovodilac Samostalne službe javnih nabavki u JKP Infostan tehnologije, Beograd.\nRezime: U ovom tekstu biće opisana načela i principi javne nabavke, na kojim bi trebalo da se zasniva i sprovede svaki postupak. Razlog sprovođenja javne nabavke je da se pribavi željeni predmet javne nabavke, koji je ekonomski opravdan i celishodan. Poštovanje integriteta javne nabavke predstavlja zahtev koji je u skladu sa tokovima vremena i tržišta, čijom primenom se omogućava da se postupak sprovede u razumnom roku, uz izbor ekonomski najpovoljnijeg ponuđača i uspešnu realizaciju ugovora o javnoj nabavci.\nKljučne reči: javna nabavka, načela i principi javne nabavke, transparentnost postupka javne nabavke, integritet javne nabavke, mehanizmi kontrole javne nabavke, rizik u postupku javne nabavke, kontrola javnih sredstava.\nin\t04 , 2021 , Privredno pravo , Tema broja , Vesna R. Trumbić\nintegritet javne nabavke javna nabavka kontrola javnih sredstava mehanizmi kontrole javne nabavke načela i principi javne nabavke rizik u postupku javne nabavke transparentnost postupka javne nabavke


Lukšić na Aspen konferenciji u Berlinu | EUME\nNaslovnica Info Najave Lukšić na Aspen konferenciji u Berlinu\nLukšić na Aspen konferenciji u Berlinu\nKonferenciju organizuje Institut Aspen Njemačke u saradnji sa ministarstvima vanjskih poslova Njemačke i Italije, uz pokroviteljstvo ministara vanjskih poslova dvije države Frank-Valtera Štajnmajera i Paola Đentilonija.\nKonferencija će biti prilika da se dodatno afirmiše crnogorska politika dobrosusjedskih odnosa i regionalne saradnje te rezultati ostvareni u okviru procesa evropske i evroatlantske integracije.\nInstitut Aspen je međunarodna neprofitna organizacija koja podstiče liderstvo zasnovano na vrijednostima i otvoreni dijalog o savremenim pitanjima. Osnovan je 1950. u Sjedinjenim Američkim Državama, a pored njemačkog, postoji još osam, nezavisnih Instituta u Francuskoj, Italiji, Češkoj, Rumuniji, Španiji, Japanu, Indiji i Meksiku. Institut Aspen sa sjedištem u Berlinu, osnovan je 1974. kao prvi međunarodni institut van granica Sjedinjenih Američkih Država, a njegova misija se sastoji u promovisanju međunarodnog dijaloga o vrijednostima, idealima i idejama neophodnim za savladavanje izazova globalizovanog svijeta.


Kako se Vulin igra ministra i policajca - Jutarnje.rs\nKako se Vulin igra ministra i policajca\nFoto: MUP Srbije, mod.gov.rs\nSve ono čime se bavio na prethodnoj ministarskoj funkciji u Ministarstvu odbrane, Aleksandar Vulin uspešno je nastavio da radi i u novom resoru . Postrojavanje profesionalnih policijskih jedinica, praćeno govorancijama da “napadi na srpsku politiku nisu prihvatiljivi” i da će se “rat protiv mafije voditi svakog dana bez kompromisa”, poslednjih dana obogaćeni su i obilascima gradova i policijskih uprava, sa čijih teritorija pristižu uznemirujuće vesti. U novo-strarim aktivnostima ministra neizostavi su i verbalni obračuni sa “neprijateljima iz regiona”, uz konstantno upozoravanje da je “bezbednost predsednika republike ugrožena”, što sve skupa nameće utisak da je ovakvo vođenje policije bliže pukom paradiranju, nego ozbiljnom rešavanju svih problema sa kojima se suočava MUP.\nVeć na početku svog mandata u novom ministarstvu, Aleksandar Vulin je sa maskirne vojne uniforme SMB prešao na policijske – crne, a sve češće na kolegijumima i sastancima pojavljuje se i u odelu. Retoriku borbe protiv mafije i potrebe da se zaštiti predsednik Srbije Aleksandar Vučić poslednjih nedelja ublažio je obračunom protiv organizovanog kriminala.\nKako izgleda jedan sasvim običan dan novog ministra policije, vrlo lako se može videti samo na primeru od pre dva dana.\nNaime, Aleksandar Vulin je dnevne obaveze započeo sastankom sa direktorkom Poreske uprave Draganom Marković.\nDragana Marković i Aleksandar Vulin Foto: MUP Srbije\nNa sastanku je, kako je saopšteno, bilo reči o nastavku zajedničke saradnje, gde su istakli da bliska i intezivna saradnja između MUP-a i Poreske uprave jeste uslov bez kojeg se ne može postići rezultat, pogotovu kada je reč o borbi protiv organizovanog kriminala i pranja novca, ali i da pored toga što građani moraju da izmiruju obaveze prema državi, neophodan i policijski oprez i nadzor u sprečavanju i otkrivanju krivičnih dela.\nGomila fraza i opštih mesta, koje je ministar Vulin “ispalio” već na prvom sastanku toga dana, nastavio i na narednom, i to na mestu gde su ga čekali pripadnici Jedinice za obezbeđenje određenih ličnosti i objekata u stroju.\nOvoga puta pohitao je ka Nacionalnoj vozačkoj akademiji NAVAK, u blizini Beograda, gde je ispred pripadnika JZO poručio da će se nastaviti sa ulaganjima u obuci i opremanju ove jedinice jer je unapređenje njihovih znanja i veština izuzetno značajno, zbog toga što se oni svakodnevno brinu da objekti i ljudi koje čuvaju budu zaštićeni i sigurni.\nPripadnici ove važne jedinice u srpskom MUP-u uzvratili su mu redovnim treningom, gde su, tokom obilaska ministra, prikazali veštine i sposobnosti koje su stekli tokom obuke vozača specijalnih vozila. Čini se da je ministru Vulinu, nakon “dosadnog” sastanka sa direktorkom Poreske uprave, bila potrebna prava akcija, te je “svratio” da vidi redovan trening pripadnika JZO, gde je takođe morao da “ispali” još po koju frazu.\nNakon treninga u NAVAK-u, na redu je došao obilazak Policijske uprave, a bilo je potrebno samo izabrati koju obići. Pošto je u Novom Sadu bio sredinom novembra, a u Sremskoj Mitrovici pre nekoliko dana, odluka je pala na Valjevo, pošto su te tri policijske uprave, uz šabačku, jedine u blizini NAVAK-a.\nNa putu za Valjevo, gde je obišao pripadnike ove policijske uprave, ministar Vulin uspeo je da nađe vremena i da, kao na ekskurziji, obiđe spomenik prvom ministru unutrašnjih poslova Jakovu Nenadoviću u Brankovini blizu Valjeva, ali i da položi vence na spomen-obeležju poginulim pripadnicima PU u Valjevu.\nTu je, u njegovom maniru, poručio da Srbija neće nikada zaboraviti ljude koji su se za nju borili i dali za nju svoje živote, kao da se to ne podrazumeva i kao da to ne oseća svaki građanin u našoj zemlji.\nKazao je u borbenom duhu i da je istorija Srbije, istorija borbe za slobodu, od Prvog srpskog ustanka do NATO agresije.\n“Srbi su branili svoje pravo da postoje i sami odlučuju o sebi. Srbi su istorijski narod i zato pamte svoje junake. Zaslužili su zahvalno sećanje, a njihove porodice brigu i pažnju. MUP brine i brinuće o potomcima naših poginulih i teško ranjenih pripadnika”, rekao je Vulin u svom maniru.\nSamo sat vremena kasnije, stiglo je novo saopštenje iz MUP-a, ovoga puta iz PU Valjevo.\nMinistar Vulin poručio je da će država nastaviti dalja ulaganja u poboljšavanje uslova rada policijskih službenika, od kojih očekuje da ukazano poverenje opravdaju još boljim rezultatima i efikasnijom borbom protiv svih vidova kriminala.\n“Borba protiv organizovanog kriminala i korupcije je borba za bolju budućnost Srbije, jer ona ne doprinosi samo većoj bezbednosti građana, što je prioritetno, već i ekonomskom razvoju zemlje”, poručio je između ostalog ministar Vulin, koji je dodao, kao da se ne porazumeva, da očekuje ništa manje angažovanje u suzbijanju krivičnih dela opšteg kriminala koji, kako je rekao, u najvećoj meri pogađaju građane i utiču na njihov svakodnevni život.\nU Valjevu je poručio i da je radom ove policijske uprave zadovoljan i da je u tom gradu u prethodnih godinu dana smanjena stopa kriminala.\nDok se još uvek nalazio u Valjevu, iz Novog Pazaru su stigle vesti o novom obračuna na ulicama tog grada, i to opet u slično vreme kao i dva dana pre toga. Za razliku od pre tri dana, kada je pored mete, ranjena i slučajna prolaznica, koja je bila sa detetom, u jučerašnjoj pucnjavi “samo” je povređen muškarac koji se dovodi u vezu sa kriminalnim poslovima.\nMinistar Vulin “potrčao” je ka Novom Pazaru, i u večernjim satima stigao u policijsku upravu u ovom gradu, gde je izjavio da će biti pojačana aktivnost policije i da će biti angažovana Žandarmerija, jer država neće dozvoliti obračune kriminalnih bandi.\n“Građani Novog Pazara ne zaslužuju da žive u gradu u kome se ubija, u kome nekažnjeno možete da nosite oružje, da pucate, u kome možete da kršite zakon, koji je isti za sve, i koji štiti sve građane i sve naše ljude”, rekao je između ostalog Vulin posle sastanka u PU Novi Pazar, gde su, osim rukovodioca ove uprave, bili i direktor policije Vladimir Rebić, pomoćnici direktora Slobodan Malešić i Dejan Kovačević, novi načelnik SUK-a Dejan Kovačević, novi načelnik UKP-a Bogdan Pušić, komandant Odreda Žandarmerije u Kraljevu Boban Krpović i načelnik Uprave policije Golub Gačević.\nIstini za volju, ministar Vulin, čini se, ovoga puta nije krenuo na “ekskurziju”, kao što je bio slučaj sa obilaskom PU Valjevo, a u prilog tome govori sastav delegacije, ali i to što Žandarmerija od ranog jutra kontroliše bezbednost u Novom Pazaru. Takođe, dan nakon druge pucnjave u tri dana, načelnik PU Novi Pazar smenio je dvojicu inspektora zbog teže povrede službene dužnosti.\nDanašnje aktivnosti, ministar Vulin započeo je razgovorom sa ambasadorom Turske u Srbiji Tanžuom Bilgičem, sa kojim je razgovarao o nastavku saradnje dve zemlje u oblasti unutrašnjih poslova.\nAktivnosti je, u svom maniru, nastavio obilaskom Specijalne antiterorističke jedinice (SAj), čija jedinica danas slavi Dan jedinice, gde se dotakao ponovo borbe srpskog naroda za slobodu i pravo da odlučuje sama o sebi.\n“Srpski narod svoju istoriju piše neprekidno borbom za slobodu. Beskrajnim, bezbrojnim ratovima i bitkama, srpski narod je izborio svoje pravo, preko svake nade, da sam odlučuje o sebi”, rekao je Vulin, slično kao i dan pre u Valjevu.\nOvoga puta ništa nije moglo da prođe bez pominjanja predsednika Srbije Aleksandra Vučića, kojeg dan ranije nije pomenuo, što je bilo jako čudno.\n“Predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić je u ovoj generaciji izborio pravo da odlučujemo sami o sebi i to pravo nećemo dati nikome i nipošto”, rekao je Vulin, kao da je Vučić 2012. godine, kada je došao na vlast, podario građanima Srbije slobodu, i oterao zavojevača.\nŠta će obići do kraja dana, i gde će se Aleksandar Vulin u nastavku dana “igrati”, ostaje da se vidi.\nPrethodni tekstVeliki test sistema: Zašto su se Kina i Rusija pokazale uspešnijim od Zapada? (VIDEO)\nSledeći tekstSve više Nemaca odbija vakcinaciju\nKrivična prijava protiv Branislava Lečića, povodom optužbi njegove mlađe koleginice, glumice Danijele Štajnfeld da ju je silovao, biće podneta Višem javnom tužilaštvu u Beogradu,...\nDanijela Štajnfeld optužila Branislava Lečića za silovanje; Lečić: “Ne mogu da komentarišem”\nGlumica Danijela Štajnfeld je otkrila identitet svog silovatelja, saznaju domaći mediji. Prema navodima domaćih medija, radi se o Branislavu Lečiću. Domaći mediji pišu da je...\nGordana Milentijević (54), predsednica Osnovnog suda u Majdanpeku, jutros je pronađena mrtva u stanu koleginice sa posla. Prema informacijama koje još uvek nisu zvanično potvrđene,...


Odbornici SO Majdanpek o merama sprečavanja korona virusa – RADIO TELEVIZIJA BOR\nOdbornici SO Majdanpek o merama sprečavanja korona virusa\nMAJDANPEK – Pre razmatranja predloženog dnevnog reda, današnja, 13. sednica Skupštine opštine Majdanpek počela je informacijom predsednika Opštine Dragana Popovića o merama koje je lokalna samouprava do sad preduzela u cilju sprečavanja pojave i širenja korona virusa.\nNa opasku odbornika Dragana Manojlovića da bi svi građani trebalo da se podvrgnu preventivnim pregledima, Popović je, pozivajući se na reč struke, rekao da za tim nema potrebe, zamolivši pritom sugrađane da se pridržavaju uputstava epidemiologa, koji će ukoliko bude bilo potrebe, eventualno zaražene uputiti u Niš, na infektivnu kliniku. Upravo zato, pri Domu zdravlja, uređene su dve prostorije, jedna za opservaciju i druga za izolaciju pacijenata sa sumnjivim simptomima.\nNakon ove dopunske tačke i razmatranja aktuelne zdravstvene situacije, odbornici Skupštine opštine, usvojili su danas Odluku o socijalnoj zaštiti, Informaciju o stepenu usklađenosti planiranih i realizovanih programa poslovanja javnih preduzeća u prošloj godini, Program rada Turističke organizacije, kao i Odluku o merama za suzbijanje poljske štete i zaštiti od spaljivanja organskih ostataka na poljoprivrednom zemljištu. Na predlog Komisije za kadrovska pitanja, između ostalog, saglasnost je data na predlog imenovanja Predraga Radakovića, za vršioca dužnosti direktora Turističke organizacije opštine Majdanpek, u narednih godinu dana.\nTags: nema zaraženih, opstina majdanpek, preventivne mere, sednica, so majdanpek, sprečavanje širenja korona virusa\nPrevious Sve prodavnice dobro snabdevene namirnicama\nNext Mere prevencije i u vrtićima


Republički fond za zdravstveno osiguranje Srbije - U RZZO održana prezentacija britanskog NICE-a\nVestiLinkoviKontaktMapa sajta\tNalazite se ovde: Početna strana Organizacija Komisije RFZO\nJedinstvena prijava na obavezno socijalno osiguranjeZakoniUredbePravilniciOdlukeStatutZahtev za pristup informacijamaObrasci\tU RZZO održana prezentacija britanskog NICE-a\tsreda, 15 oktobar 2008 13:19\tDirektorka za međunarodnu saradnju britanskog Nacionalnog instituta za kliničku praksu (NICE), Kalipso Halkidu, održala je u Republičkom zavodu za zdravstveno osiguranje Srbije prezentaciju tog britanskog instituta, na kojoj je upoznala stručnu javnost Srbije sa njihovim radom. Nacionalni institut za kliničku praksu je nezavisna institucija koja odlučuje koje će lekove finansirati nacionalni osiguravajući sistem, koji pokriva lečenje za sve građane Velike Britanije, a čije preporuke slede mnoge države (npr. Francuska i Kanada).\nNacionalni sistem osiguranja u Velikoj Britaniji tokom devedesetih godina nije imao dobre standarde kvaliteta i bilo je mnogo razlika u pružanju zdravstvenih usluga u zavisnosti od toga u kom delu zemlje živi pacijent. NICE je osnovan 1999. godine i od tada Britanci imaju mnogo bolju zdravstvenu zaštitu i mnogo su im dostupniji lekovi, istakla je Kalipso Halkidu prilikom prezentacije koju je održala u Republičkom zavodu za zdravstveno osiguranje.\nKalipso Halkidu je tom prilikom, takođe, naglasila da se ta organizacija svakodnevno susreće sa sve boljim i novijim zdravstvenim tehnologijama i procedurama i sve većim očekivanjima pacijenata. Prema njenim rečima budžet za zdravstvenu zaštitu u Velikoj Britaniji, kao i u svim drugim zemljama, je ograničen i pacijenti ne mogu da očekuju da će uvek dobiti svaki mogući medicinski tretman. Zbog toga je uvek bitno voditi računa koliko je lek efikasan i kolika je njegova cena.\nRepublički zavod za zdravstveno osiguranje prilikom odlučivanja koji će se lek uvrstiti na listu lekova koji se finansiraju iz sredstava obaveznog zdravstvenog osiguranja, sledi preporuke britanskog Nacionalnog instituta za kliničku praksu (NICE). Pri tom se uzimaju u obzir uticaj na zdravlje pacijenata i cena leka, jer Republički zavod za zdravstveno osiguranje vodi računa da na listi budu lekovi koji imaju efekat u lečenju.\nRepublički zavod za zdravstveno osiguranje Srbije je prema preporuci Britanskog instituta, na listu uvrstio određeni broj skupih citostatika koji imaju odličan efekat u lečenju.\nRZZO stalno trpi pritiske farmaceutskih kompanija da na listu doda i nove, veoma skupe lekove, koje nije odobrio ni NICE, i to u zemlji koji za zdravstveno osiguranje izdvaja 3.500 eura po stanovniku, u odnosu na Srbiju , gde se u proseku izdvaja po 270 eura godišnje po stanovniku. Bez obzira na to i u našoj zemlji se na pozitivnoj listi lekova nalaze mnogi lekovi kao i u Velikoj Britaniji, ali racionalnost prilikom stavljanja lekova na listu je neophodna zbog ograničenih finansijskih sredstava.\nPrema rečima Kalipso Halkidu i Britanski institut , kao i RZZO , trpi veliki pritisak farmaceutskih kompanija prilikom uvrštavanja lekova na pozitivnu listu. Ali, u Velikoj Britaniji su jasno propisani vidovi saradnje i načini komunikacije, tako da NICE ima veću slobodu odlučivanja. Na primer , prilikom propisivanja antibiotika, za koje se širom sveta izdvaja veliki deo novca iz zdravstvenih fondova, u Britaniji postoje jasno propisani kriterijumi koji određuju da li ih odmah propisati, sačekati, ili uopšte ne propisivati. Na taj način ostvaruje se ušteda od oko 3, 7 miliona funti godišnje.


Rusko-Ukrajinski sukob: najava stagflacije - Publikacije | Coface Srbija\nRusko-Ukrajinski sukob: najava stagflacije\nZaoštravanje sukoba u Ukrajini i invazija koju je na tu zemlju 24. februara izvršila ruska vojska pokrenula je niz poremećaja na finansijskim tržištima i u drastičnj meri povećala neizvesnost u pogledu oporavka svetske privrede dve godine nakon izbijanja pandemije virusa COVID-19.\nS obzirom na to da je Rusija treći najveći proizvođač nafte na svetu, zatim drugi najveći izvoznik prirodnog gasa, kao i jedan od pet najvećih proizvođača čelika, nikla i aluminijuma, svako značajnije smanjenje u isporuci energenata i metala će vrlo verovatno dovesti do astronomskog rasta cena pomenutih proizvoda. Iz tog razloga su još prvog dana invazije finansijska tržišta širom sveta doživela izraziti pad, a cene nafte, prirodnog gasa, metala i namirnica (posebno žita) su naglo porasle. Dok visoke cene proizvoda predstavljaju jedan od rizika koji je već prepoznat kao potencijalna prepreka privrednom oporavku, zaoštravanje sukoba između Rusije i Ukrajine povećava verovatnoću da će cene proizvoda još dugo biti visoke. To posledično povećeva opasnost od velike i dugoročne inflacije, koja nije ograničena na cene osnovnih proizvoda, čime se pojačava i rizik od izbijanja nemira kako u razvijenim tako i u zemljama u razvoju. Privredni sektori, kao što su automobilski, transportni, hemijski a u opštem smislu i svi drugi sektori koji kao ulazne komponente koriste gorenavedene sirovine, su posebno osetljivi.\nOsim toga, uzimajući u obzir obim sankcija najavljenih od strane zemalja Zapada i njihovih saveznika, ruska privreda će u 2022. biti u velikoj nevolji i ponovo upasti u (duboku) recesiju, zbog čega je dosadašnja kategorija poslovnog rizika te zemlje promenjena iz B u D. Zbog činjenice da zavisi od ruskog izvoza nafte, a najviše od izvoza gasa, čini se da je Evropa područje koje će pretrpeti najveće posledice ovog sukoba. Dok je na kratki i srednji rok praktično nemoguće naći zamenu za ukupnu količinu prirodnog gasa koji Evropa uvozi iz Rusije (~40% ukupne potrošnje gasa u Evropi), ako cene ostanu na trenutnom nivou do kraja godine, to će samo po sebi značajno uticati na rast inflacije. Naša procena je da će inflacija u 2022. u evrozoni porasti za dodatnih 1,5 procenata u odnosu na vrednost iz naše prethodne prognoze, što će za posledicu imati pad privatne potrošnje i manji rast BDP-a. Dok neke zemlje, kao što su Nemačka i Italija, više zavise od ruskog prirodnog gasa, trgovinska međuzavisnost zemalja evrozone upućuje na zaključak da će doći do opšteg usporavanja rasta privrede (1 procentni poen nakon što se uračunaju posledice po spoljnu trgovinu i poslovna ulaganja). Potpuni prestanak isporuke ruskog prirodnog gasa bi podigao cenu za najmanje 4 procentna poena, što bi godišnji rast BDP-a u 2022. godini svelo na nulu.\nŠto se tiče ostatka sveta, s jedne strane, ekonomske posledice će se uglavnom manifestovati kroz rast cena proizvoda, što će povećati inflatorni pritisak koji je u većini delova sveta postojao i pre izbijanja sukoba, dok će s druge strane pad potražnje iz Evrope ugroziti trgovinsku razmenu na svetskom nivou. Kao i uvek kada cene proizvoda naglo porastu i ovaj put će posebno biti pogođeni neto uvoznici energenata i prehrambenih proizvoda, s tim što situaciju dodatno pogoršava neizvesnost i nestabilnost cena, kao i opasnost u vidu većih prekida u dobavljačkim lancima u slučaju dodatnog zaoštravanja sukoba, kao i dodatne sankcije i drugi oblici recipročnih mera kojima svaka od zemalja može pribeći. Ukratko, sa promenom prilika u svetu došle su i promene u sferi poslovnih rizika.\nPreuzmite publikaciju : Rusko-Ukrajinski sukob: najava stagflacije (3,45 MB)\nProfil rizika zemlje za Rusiju\nProfil rizika zemlje za Ukrajinu\nProfil rizika zemlje za Bjelorusiju


Stara seoska kuća modernog enterijera - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nUkoliko smatrate da je nemoguće integrisati moderan dekor u retro ili ruralni ambijent starih seoskih objekata, onda će ovaj dom učiniti da promenite svoje mišljenje...\nModni dizajner Sun Min i arhitekta Kristijan Teuber, predstavljaju kako je to moguće izvesti na najlakši način, putem projekta renoviranja napuštene kuće u jednoj ruralnoj i seoskoj kinsekoj oblasti.\nKuća koju vidite u galeriji poseduje izdašnih 76 m2 i kreirana je sedamdesetih godina prošlog veka, ali je na određeinm mestima posedovala urušene zidove i podignute stare zemljane podove. Ovaj objekat i dalje zadržava neke svoje originalne rustične karakteristike kao što su drvene grede na krovu, ali se one sada savršeno uklapaju sa modernim dodacima nalik velikim klizećim vratima. Enterijer stare seoske kuće potpuno je restauriran, a sada poseduje otvoreni raspored prostora i koristi materijale iz lokalnih izvora.\nCentralni prostor okupiran je ambijentom za sedenje, sa drvenom peći na drva, dok su kuhinja, trpezarija i mali spavaći segment smešteni na podignutoj plaformi sa druge strane. Glavna spavaća soba i kupatilo smešteni su u suprotnom uglu iza pregradnog zida od nerađajućeg čelika. Rasveta je pričvršćena za drvene grede, a prirodni kamen je korišćen u gomili radi stvaranja stočića za kafu.\nNameštaj u enterijeru poseduje ultra moderni stil i možemo videti fotelje, kuhinjske elemente od nerđajćeg čelika, drvene klupe i stolice kako umekšavaju izgled kamenog i metalnog materijala. Kontrast između grubih kamenih zidova i drvenih predmeta, pojačan savremenim nameštajem i detaljima od nerđajućeg čelika, predstavlja glavnu stavku koja čini ovaj prostor pravim umetničkim delom.\nRenoviranje se takođe odnosilo i na spoljno dvorište i njegove suve kamene zidove, obeležene novim površinama namenjenim igranju i sedenju. Mesta posuta šljunkom smeštena jedna naspram drugog i samoj kući, ušuškana su predivnim jastucima za sedenje na zemlji i pozivaju svoje vlasnike da izađu napolje i uživaju na otvorenom.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Skandinavski stil u najboljem izdanju


Društvene mreže, izbeglice i krijumčari\nM. D.\t 4. septembra 2015. 23:00\nDruštvene mreže i moderne komunikacione tehnologije postale su neophodne alatke koje koriste izbeglice sa Bliskog istoka u nastojanju da dođu do Evrope, ali i krijumčari ljudi koji tako razvijaju svoj posao.\nKako prenosi Rojters, potencijalne izbeglice preko Fejsbuka pronalaze krijumčare ljudi u nadi da će ih oni dovesti do boljeg života u Evropi.\nTako jedan američki veb sajt i drugi društveni mediji koji su svojevremeno korišćeni za podsticanje Arapskog proleća sada informišu one koji beže iz sirijskog građanskog rata i drugih konflikata u regionu.\nTu izbeglice mogu da pronađu ono što ih zanima, počev od cena transporta, taksi, mita koje će morati da plate na svom budućem veoma opasnom putovanju.\nPored toga, aplikacije za razmenu poruka kao što su VacAp i Vajber pomažu im da usput da kontaktiraju krijumčare, prijatelje i porodice dok im mape na Internetu pomažu da se ne izgube.\nNa Fejsbuk grupama na arapskom, korisnici postavljaju brojeve telefona kontakata osoba za koje kažu da mogu da prebace izbeglice sa turske obale do obližnjih grčkih ostrva, ili čak dalje do Evrope.\nČini se da korisnici ovih grupa mogu da nude brojne odgovore onima koji traže prevoz brodom do Grčke, detalje o tome gde je najbolje preći srpsko-mađarsku granicu, ili cene za krijumčarenje celim putem od Turske do Nemačke.\nJedna rekama objavljena na Internetu ove nedelje nudi mesto u gumenom čamcu koji plovi od turskog obalskog grada Izmira, jednog od glavnih polazišta sirijskih izbeglica koje pokušavaju da dođu do Grčke.\nCena – 1.200 američkih dolara. “Put je sutra, 100 odsto, sigurno”, pisalo je u oglasu. “Dobijate prsluk za spasavanje besplatno”.\nU drugoj objavi se nudi mesto na udobnijoj “turističkoj jahti” za 2.500 evra.\nIzbeglice se informišu preko Fejsbuka i pre nego što uopšte napuste Siriju, kaže Muhamed Salih Ali, šef Asocijacije za solidarnost sa sirijskim izbeglicama iz Izmira.\nNjima se preko Fejsbuka savetuje da dođu do distrikta Basmane u Izmiru, nezvaničnog stecišta krijumčara, ali i onih koji se nadaju da će krenuti na put.\n“Oni mogu preko Fejsbuka da stupe u kontakt sa posrednicima. Kad dođu u Basmane, mogu da provedu tri ili pet dana u hotelima i istraže opcije. Međusobno razgovaraju o tome koji je krijumčar manje skup, ili uživa reputaciju sigurnijeg”, rekao je Ali u intervjuu za Rojters.\nDruštveni mediji su, kako se konstatuje, odigrali ključnu ulogu tokom nemira koji su zahvatili arapski svet od 2011. godine.\nOni su pomogli aktivistima da mobilišu proteste protiv vladara u zemljama kao što su Egipat, Libija i Siriji na početku arapskog proleća i onda postali sredstvo preko kojih su građani izveštavali o nasilju koje je usledilo.\nSada su pstali važno sredstvo organizovanja i praktična pomoć za one koji putuju do Šengenske zone EU gde ne postoje unutrašnje granične kontrole.\n“Koristimo prvenstveno naše pametne telefone, i GPS signal da se ne izgubimo”, rekao je Ahmad, sirijski izbeglica novinaru Rojtersa na železničkoj stanici u Budimpešti gde je prošle nedelje “kampovao” sa više stotina izbeglica.\n“Koristimo društvene medije, uključujući VacAp, Vajber ili Fejsbuk da komuniciramo sa ljudima koje znamo. Ako su oni već stigli u zapadnu Evropu, šalju nam informacije da nam pomgnu na našem putu”, rekao je on.\nKorisnici Fejsbuka takođe razmenjuju najnovije informacije. Prema jednom oglasu na Fejsbuku, put od Istanbula do Nemačke košta 6.000 evra.\n“Turska, zatim Grčka, pa Makedonija, Srbija, Mađarska i na kraju Nemačka. Treba da hodate samo sat vremena i da onda pređete reku, a ostatak puta prelazite kolima do Nemačke”, piše u postu.\nJedan korisnik je objavio video snimak sa grupom ljudi koji u prslucima za spasavanje slave što su bezbedno stigli brodom na ostrvo Lezbos, a u opisu navodi brojeve telefona budućim mušterijama.\nNeke izbeglice su ceo put iz Sirije prešle preko jednog “agenta” koga su našli preko društvenih mreža.\n“Dobili smo informaciju o agencijama, cenama, taksama, visini mita, telefonima – sve logističke detalje”, rekao je Hafez, izbeglica iz Damaska Rojtersu u Beogradu.\n“Takođe smo koristili Gugl mape a ljudi koji prelaze u Mađarsku šalju nam tačke rute i koordinate. Trenutno postoje dve dobre tačke na granici i jedna koja je potencijalno problematična”, naveo je Hafez.


Polovni Renders platforme oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Karoserija > Platforme > Renders\nN2WA21/Scheibenbremse/MB Achsen! (1)\nPolovna Renders platforme na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih Renders platforme mašina koje su za prodaju. Renders platforme oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o Renders platforme u Brend sekciji.\nRenders N2WA21/Scheibenbremse/MB Achsen!\nOvde je kompletna lista polovnih Renders platforme za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Renders platforme koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Renders platforme koje Vas interesuju.


Na nesanitarnoj deponiji Vinča nastavljeno je suzbijanje požara koji zahvata površinu od oko šest hektara, zbog čega je beli dim prisutan, navodi se u izveštaju Beo Čiste Enerije, francusko-japanske kompanije, koja je procesom javno-privatnog partnerstva preuzela deponiju.\nGrađani beogradskih naselja Karaburma, Mirijevo, Zvezdara ponovo su se žalili da se širi neprijatan miris praćen izmaglicom nalik dimu.\nTanjugu je u Skupštini grada rečeno da se u izveštaju Beo Čiste Enerije navodi da nije primećen otvoreni plamen, da je okvirno 3,2 hektara pokriveno inertnim materijalom, severna kosina je i dalje zahvaćena mestimičnim požarima površine oko 1,3 hektara, dok je istočna kosina potpuno zahvaćena požarom površine oko 1,5 hektara.\nNa gašenju požara angažovano je šest kamiona, jedan bager, jedan dozer i jedan kamion Vatrogasne jedinice sa oko 20 osoba.\nUkazuje se da je mesto požara prekrivano inertnim materijalom i polivano emulzijom na bazi algi rastvorenih u vodi.\nVesić: Vetar dunuo prema gradu\nNekoliko žarišta na deponiji u Vinči još uvek je aktivno, iako je požar lokalizovan, izjavio je zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić i dodao da će gašenje trajati “još, sigurno, pet ili šest dana”.\n“Vatrogasci sada rade dogašavanje i sami su rekli da će to trajati još pet-šest dana sigurno. Jutros je dunuo vetar prema gradu i zato su oni to osetili dim. Tako će biti dok se sama deponija ne bude ugasila”, rekao je Vesić za Agenciju Beta.\nPrema njegovim rečima, smeće se, na staru deponiju koja trenutno gori, više ne odnosi, a ona će biti rekultivisana i za deset godina na tom mestu će biti šuma.\nOn je objasnio da će nova deponija u Vinči, koju su kupile dve strane kompanije, imati tri nova postrojenja od kojih su neka već gotova za preradu građevinskog otpada, za pretvaranje otpada u toplotnu energiju i proizvodnju struje. Kako je objasnio, urađeno je i postrojenje za preradu otpadnih voda.\nNajtopliji jul u 140 godina


Mađarska: EIB investira 120 miliona evra u modernizaciju električne mreže u jugoistočnoj Mađarskoj - Serbia Energy Serbia Energy Balkan I Energetika - Mađarska: EIB investira 120 miliona evra u modernizaciju električne mreže u jugoistočnoj Mađarskoj\nMađarska: EIB investira 120 miliona evra u modernizaciju električne mreže u jugoistočnoj Mađarskoj\nEvropska investiciona banka i mađarska elektroprivredna kompanija MVM potpisale su ugovor o kreditu u iznosu od 120 miliona evra za modernizaciju, digitalizaciju i proširenje kapaciteta elektroenergetske mreže u jugoistočnoj Mađarskoj, saopštava EIB.\nUkupna investicija EIB-a u mađarski energetski sektor sada iznosi 1,26 milijardi evra, dodaje se u saopštnju objavljenom na sajtu banke.\n„Investicija će omogućiti MVM-u da testira napredne šeme merenja, održi kvalitet usluge, zadovolji rastuću tražnju za električnom energijom u regionu, unapredi pouzdanost mreže za snabdevanje i integriše nove proizvodne kapacitete obnovljive energije za oko 785.000 kupaca u okruzima Bač-Kiskun, Bekeš, Čongrad-Csanad i Pešta“, navodi EIB.\nProjektni program obuhvaćen finansiranjem sastoji se od jačanja elektroenergetske mreže, obnove trafostanica visokog, srednjeg i niskog napona, nadzemnih vodova i podzemnih kablova i ugradnje 600 distributivnih transformatora i 210.000 naprednih brojila.\nPosebne mere za zaštitu lokalnih vrsta ptica, razvijene u saradnji sa Mađarskim ornitološkim društvom, takođe će biti sprovedene u okviru investicije, uključujući zamenu nadzemnih dalekovoda podzemnim alternativama i ugradnju posebne opreme za zaštitu ptica.\n„Nove šeme merenja potrošnje električne energije biće testirane u okviru pilot projekta koji se sprovodi u gradovima Kiškunmajša i Bekeščaba, gde će biti instalirano oko 210.000 modernih brojila. Pouzdana distribucija električne energije takođe će omogućiti mađarskim preduzećima i javnim institucijama da nastave sa radom čak i tokom vanrednih situacija, poput pandemije COVID-19“, dodaje se.\nOvo je sedma zajednička operacija u EIB-a i MVM-a od početka saradnje 1990. godine, prema EIB.


BOGDAN REŠETAO, ATLANTA IZGUBILA: Srbin maestralan, ali nedovoljan, Indijana slavila (VIDEO) | Novosti.rs\nIndijanu je predvodio Karis Levert sa 31 poenom, od kojih je postigao devet u poslednjih dva i po minuta, a imao je i 12 asistencija, tri skoka, tri blokade i dve ukradene lopte. Dobru partiju prikazao je i Domantas Sabonis sa 30 poena, devet asistencija i osam skokova, Ti DŽej Mekonel u pobedi je učestvovao sa 19 poena, a Eron Holidej sa 15.\nU ekipi Atlante najefikasniji je bio Tre Jang sa 30 poena uz 10 asistencija, a srpski košarkaš Bogdan Bogdanović postigao je 28 poena. DŽon Kolins dodao je 25 poena i sedam skokova, a Danilo Galinari 15 poena, sedam skokova i tri ukradene lopte.\nKošarkaši Los Anđeles Klipersa pobedili su Los Anđeles Lejkerse sa 118:94 i preuzeli treće mesto u Zapadnoj konferenciji. U ekipi Klipersa sedmorica igrača postigli su dvocifreni broj poena, a najefikasniji je bio Pol DŽordž sa 24 poena, sedam skokova i pet asistencija. Kavaj Lenard postigao je 15 poena, uz osam skokova i šest asistencija, a Ivica Zubac 14 poena i osam skokova.\nKlipersi su sada treći, skorom od 45 pobeda i 22 poraza i deveti put u poslednjih 10 godina plasirali su se u plej-of. Aktuelni šampioni Lejkersi zauzimaju šesto mesto na Zapadu sa 37/29 i ekipe bi mogle da igraju u prvom kolu plej-ofa.\nU timu Lejkersa, koji je izgubio četvrti put u poslednjih pet utakmica, najefikasniji je bio Kajl Kuzma sa 24 poena, a Montrez Herel dodao 14 i oni su jedini sa dvocifrenim brojem poena. Lejkersi su ponovo igrali bez Lebrona DŽejmsa zbog problema sa skočnim zglobom.\nKošarkaši Golden Stejta pobedili su Oklahomu sa 118:97 i popeli se na osmo mesto Zapada sa pola utakmice više od Memfisa. Voriorse je predvodio Stefen Kari sa 34 poena, sedam asistencija i četiri skoka, Majkl Mulder postigao je 25 poena, a Endru Vigins 18 poena, sedam skokova i četiri asistencije.\nU poraženom timu najefikasniji su bili Taj DŽerom sa 23 i Darijus Bejzli sa 22 poena. Srpski košarkaš Aleksej Pokuševski propustio je drugu uzastopnu utakmicu zbog problema sa kolenom. Oklahoma je izgubila petu uzastopnu utakmicu, odnosno 19. od poslednjih 20.\nKošarkaši Dalasa pobedili su Bruklin sa 113:109 i naneli mu četvrti uzastopni poraz. Dalas su predvodili Luka Dončić sa 24 poena, 10 skokova i osam asistencija, Tim Hardavej sa 23 poena i šest skokova i Dorijan Fini-Smit sa 17 poena i osam skokova.\nU ekipi iz Bruklina najbolji je bio Kajri Irving sa 45 poena, pet skokova, četiri asistencije, četiri ukradene lopte i dve blolade. Kevin Durent postigao je 24 poena, uz devet skokova i tri asistencije, a Blejk Grifin dodao je 10 poena i 10 skokova. Netsi su sada pali dve utakmice iza vodeće ekipe Istoka Filadelfije.\nKošarkaši Vašingtona pobedili su posle produžetka Toronto sa 131:129 i izbacili ga iz trke za ple-of. Bredli Bil predvodio je Vizardse sa 28 poena, od kojih 14 u četvrtoj četvrtini, a Raul Neto postigao je 25 poena.\nRasel Vestbruk ostvario je 34. tripl-dabl u sezoni, a 180. u karijeri i sada ima jedan manje od rekordera Oskara Robertsona. Vestbruk je utakmicu završio sa 13 poena, 17 skokova i 17 asistencija i to je bio njegov šesti tripl-dabl u poslednjih sedam utakmica.\nU ekipi Indijane najefikasniji je bio Paskal Sjakam sa 44 poena, uz 11 skokova i sedam asistencija, Geri Trent dodao je 25 poena, a Fred Vanvlit 22 poena, šest skokova i pet asistencija.\nPejseri su izgiubili peti put u poslednjih šest utakmica i pali su na četiri utakmice zaostatka za Vizardsima koji su na 10. mestu Istoka.\nU ostalim utakmicama Čikago je pobedio Šarlot sa 120:99, a Detroit je bio bolji od Memfisa sa 111:97 i prekinuo niz od četiri poraza.\nBOGDAN Bogdanović imao je novu sjajnu partiju u NBA ligi, presudio je Milvokiju sa 32 poena.


Bela kuća predstavila predlog budžeta, evo šta je njime planirano - Naši u svetu\nBela kuća predstavila predlog budžeta, evo šta je njime planirano\nObjavljeno 29/05/21 u 08:30\nBela kuća predstavila je predlog budžeta SAD u iznosu od šest hiljada milijardi dolara kojim je planirano povećanje potrošnje za razvoj infrastrukture, obrazovanja i borbe protiv klimatskih promena.\nPredlog budžeta demokratskog predsednika Džozefa Bajdena suočen je sa snažnim protivljenjem republikanaca, koji nastoje da zaustave politiku potrošnje administracije, kao i planove za povećanje poreza imućnijim građanima i velikim korporacijama, piše Glas Amerike.\nPlan za narednu fiskalnu godinu predviđa potrošnju od 6.000 milijardi i prihode od 4,17 hiljada milijardi dolara, što je, kada je o izdacima reč, povećanje od 36,6 odsto u odnosu na 2019. godinu.\nDeficit bi iznosio 1,84 hiljada milijardi dolara, što je manje nego poslednje dve godine usled pandemije kovid-19, ali više od 984 milijarde dolara, koliko je bio 2019. godine.\nZvaničnici Bele kuće ukazali su da je 4.000 milijardi dolara predloženog budžeta namenjeno rešavanju, kako je navedeno, istorijskog problema nejednakosti, klimatskih promena, kao i omogućavanju potpuno besplatnog obrazovanja u narednih 15 godina, dok bi veća poreska izdvajanja počela da se umanjuju na deficitima posle 2030. godine.\nSesilija Rauz, predsedavajuća Saveta ekonomskih konsultanata predsednika Bajdena, ukazala je da je predlog budžeta usmeren na budućnost i da američka administracija prihvata deficit u okolnostima niskih kamatnih stopa kako bi se realizovala ulaganja u ekonomiju. Ona smatra da će u narednim godinama deficit biti ispod 2.000 milijardi dolara.\nRauzova je precizirala da bi ekonomija mogla da iskusi kratkoročne inflatorne udare, podstaknute naglim rastom, dodavši da očekuje da će se inflacija vremenom smanjiti na godišnju stopu od oko dva odsto.\nAdministracija smatra da bi povećana ulaganja podstakla ekonomski rast u Sjedinjenim Državama. Trenutna prognoza Bele kuće predviđa rast bruto domaćeg proizvoda od dva procenta 2031. godine, u poređenju sa procenama Federalnih rezervi koje iznose 1,8 odsto.\nAdministracija je u aprilu objavila detaljan plan trošenja novca u 2022, kao i plan diskrecionih trošova.\nPredlog budžeta predstavlja oštar zaokret u odnosu na politiku Donalda Trampa, koji je tražio smanjenje troškova za vladine agencije. Recimo, Ministarstvo obrazovanja po Bajdenovom planu dobija 41 odsto novca više, a Ministarstvo trgovine 28 odsto više. Ministarstvo za zdravstvenu zaštitu i ljudske resurse dobija povišicu od 24 odsto, a Agencija za zaštitu životne sredine 21 odsto više novca.\nAdministracija predlaže da se budžet za neodbrambeni sektor poveća 16 odsto, dok je za trošenje za odbranu izdvojeno 1,7 odsto više novca, pa će budžet Pentagona biti oko 753 milijarde dolara.\nKritičari takvog plana, međutim, smatraju da će on povećati troškove vlade koje će plaćati poreski obveznici, da povećava deficit, a u nekim oblastima smanjuje troškove.\nVodeći ekspert SZO upozorava: Razdvojiti “politiku” pitanja porekla virusa od nauke\nDončić strašan u porazu, Bogdan solidan u pobedi! Tejtum heroj protiv Netsa!


Tramp uzeo vojsci 3,8 milijardi dolara za zid, naljutili se svi, pa mu ograničili sposobnost pokrentanja akcije u Iranu - Blok vesti\nNaslovna Iz minuta u minut Tramp uzeo vojsci 3,8 milijardi dolara za zid, naljutili se svi, pa...\nTramp uzeo vojsci 3,8 milijardi dolara za zid, naljutili se svi, pa mu ograničili sposobnost pokrentanja akcije u Iranu\nPentagon je u četvrtak skresao milijarde dolara za finansiranje 17 aviona Ratne mornarice i Ratnog vazduhoplovstva i drugih vojnih programa kako bi oslobodio novac za izgradnju graničnog zida između SAD i Meksika koji dugo zahteva predsednik Donald Tramp, ljuteći time ne samo Demokrate nego i “vojne jastrebove” u redovima njegovih Republikanaca.\n“Današnji zahtev za reprogramiranje još jednom potvrđuje da je predsednik opsednut ispunjavanjem predizbornih obećanja na štetu naše nacionalne bezbednosti”, rekao je u poslanik Demokrata Adam Smit iz Vašingtona, predsednik nadleđnog odbora Kongresa. “Ova vlada je već ukrala milijarde od Ministarstva odbrane kako bi započela izgradnju predsednikovog zida i danas nastavlja lošu politiku”.\nSve skupa, Tramp je obezbedio nešto više od tri milijarde dolara za izgradnju graničnih barijera radeći kroz redovne kongresne kanale, podložne ograničenjima koja postavljaju poslanici. A koristio je razne organe za transfer i hitne slučajeve da prebaci još skoro sedam milijardi dolara na osnovu proglašavanja hitnih slučajeva, zatim od fonda za zaplenu novca koji oduzemaju vlasti i od finansiranja vojnih aktivnosti za borbu protiv droge…\nA onda je Senat Kongresa SAD usvojio rezoluciju kojom ograničava sposobnost predsednika SAD Donalda Trampa da pokrene vojnu operaciju protiv Irana.\nPrethodni tekstNovi skok zaraženih koronavirusom, više od 5.000 novih pacijenata: Pregled broja obolelih širom sveta…\nSledeći tekstFilm je okićen Oskarima, sprema li se serija “Parazit”?


Hoće li se Tramp i Putin rukovati u Beogradu?\nM. D. 21. januara 2017. 13:27\nTramp je rekao da Amerika više neće menjati režime i sprovoditi obojene revolucije, pa zašto onda kao mesto svog prvog susreta sa Putinom ne bi uzeo jednu zemlju koja je bila prva žrtva takozvanih smena režima ili obojenih revolucija.\nDžordž Buš Mlađi, bivši predsednik Amerike, i Vladimir Putin, predsednik Ruske Federacije, prvi put su se videli u Sloveniji. Donald Tramp, novi predsednik Amerike, i Vladimir Putin, predsednik Ruske Federacije, mogli bi prvi put da se sretnu u — Beogradu.\nKovačić dodaje da ako bi se Srbija tako pozicionirala kao partner od poverenja srpski rejting bi otišao gore.\n„Zato ima puno logike i političkog rezona da Srbija bude domaćin jednog takvog susreta, jer u Evropi nema boljeg mesta za to“, zaključuje sagovornik Sputnjika.


Smena nije donela resenje problema privatizacije na Kosovu. | Institute for War and Peace Reporting\nSmena nije donela resenje problema privatizacije na Kosovu.\nHolkerijeva odluka da otpusti sefa agencije za privatizaciju obradovala je Vladu Kosova, ali se moze desiti da ceo proces tansformacije drzavne imovine pokrajine propadne.\nKada je sef Misije Ujedinjenih nacija na Kosovu Hari Holkeri nedavno otpustio direktorku Kosovske poverilacke agencije, izgledalo je da je ta odluka usmerena na izgladjivanje ostrog sukoba oko privatizacije izmedju albanske vecine i UN.\nU saopstenju UNMIK-a od 10. aprila, kaze se da je Holkeri upotrebio “svoja ovlascenja” da smeni Mari Fuci sa mesta sefa programa za privatizaciju Kosovske poverilacke agencije, sto je uglavnom shvaceno kao pokusaj da se povrati poverenje Kosovara koje je Fucijeva poljulala svojim upravljanjem drzavnom imovinom Kosova.\nPosle eksplozije nasilje na Kosovu 17-18. marta, ciji uzrok mnogi komentatori vide u ekonomskim teskocama, Holkeri je saopstio Skupstini Kosova 9. aprila da je zaustavljeni proces privatizacije jedan od faktora ekonomskih problema regiona.\nUNMIK ima odgovornost da “stvori ekonomske prilike koje svi ljudi na Kosovu s pravom zahtevaju”, rekao je Holkeri.\n“Ja cu nastaviti da guram napred proces privatizacije kao nacin da se ispuni taj zahtev u saradnji sa Vladom Kosova”, rekao je on. Dan kasnije je objavljeno da je Fucijeva smenjena.\nSukob oko privatizacije poceo je pre dolaska Fucijeve. Taj sukob je kvario odnose UNMIK i Vlade Kosova od kada je plan privatizacije pokrenut sredinom 2003. godine, da bi se pokrenuo privredni razvoj Kosova.\nEndi Berpark, bivsi sef Agencije Evropske unije u okviru UNMIK-a, kojoj je dato da upravlja privatizacijom, prvobitno je postavio efikasni proces privatizacije. To je podrazumevalo prodaju drzavne imovine onom ko ponudi najvise, ali uz nekoliko uslova.\nTa politika je postala popularna medju Albancima jer su uglavnom oni bili kupci, ali su ostri protesti stizali iz Beograda koji je insistirao da je takva prodaja ilegalna, jer je Kosovo jos uvek deo drzave Srbije po Rezoluciji 1244 Saveta bezbednosti UN.\nSrbija kaze da je drzavna imovina na Kosovu, u stvari, drzavna imovina Srbije i ne moze da se prodaje bez odobrenja.\nVlada Kosova je odgovorila da je pravo Srbije na tu imovinu diskutabilno jer je dosta te imovine konfiskovano za vreme rezima Slobodana Milosevica.\nUNMIK je pokusao da resi sve veci spor tako sto je formirao specijalnu komoru za privatizaciju u okviru Vrhovnog suda Kosova. Medjutim, posto je Beograd nastavio da protestuje kod odeljenja UN za mirovne operacije u Njujorku, program ubrzane privatizacije je naisao na jos prepreka.\nPosto su Ujedinjene nacije proslog oktobra odbile da daju imunitet od pravnog gonjenja ljudima koji su bili ukljuceni u privatizaciju na Kosovu, ceo proces se zaustavio. Agencija je suspendovala dalju prodaju imovine do onog trenutka kada se dogovori i uspostavi nova procedura za privatizaciju.\nDirektor agencije dao je ostavku. Berparkov naslednik Nikolaus Lamsdorf je onda postavio Fucijevu za novog direktor Kosovske poverilacke agencije, ali ta odluka je doneta bez saglasnosti predstavnika Vlade Kosova u odboru Agencije.\nKao novi direktor Agencije, Fucijeva je nasledila komplikovanu pravnu situaciju i od samog pocetka je naisla na protivljenje kosovskih Albanaca koji su bili besni zbog suspenzije programa privatizacije i nacina na koji je ona postavljena.\nKosovski Albanci u odboru Agenciju su takodje tvrdili da je Fucijeva, uz podrsku Lamsdorfa, sprovela velike promene medju osobljem, oduzimajuci ovlascenja Kosovarima u Agenciji i medjunarodnim strucnjacima koji su se protivili njenom pristupu.\nLokalni mediji su joj dali nadimak “prijatelj Beograda”, jer je ranije bila umesana u projekte privatizacije u Republici Srpskoj.\nIako odgovornost za konfuziju oko privatizacije lezi na cinjenici da konacni status Kosova nije resen – ali i na UN – razljuceni sindikati i politicari su konstantno lobirali trazeci da Fuci ode.\nMari Fuci je zadržala podrsku Lamsdorfa i tako je odbacen zahtev kosovske vlade da se vrati prvobitna procedura privatizacije.\nAli, kada je Vlada Kosova odlucila da bojkotuje upravni odbor Agencije, sto je dovelo do zaustavljanja svakog rada, Holkeri je odlucio da problem resi tako sto je otpustio Fucijevu.\nIako su vlasti u Pristini pozdravile Holkerijevu odluku da je odstrani, zaustavljeni proces privatizacije, a ne sama Fuci, ostaje uzrok nepoverenja izmedju njih i UNMIK-a.\nMinistar trgovine i industrije Ali Jakupi, koji sedi u upravnom odboru Agencije, kaze da ce kosovska vlada biti zadovoljna tek kad se povrati stara procedura.\nOn je rekao da su se Kosovari plasili da ce odlazak Fucijeve biti samo kozmeticka promena a ne i znak da se politika menja. Jakupi je rekao da je pravna situacija jos uvek toliko nejasna da bi proces privatizacije mogao da ostane trajno blokiran.\nPrisustvo Fucijeve bila je “ogromna prepreka za uspesnu privatizaciju”, rekao je on. “Medjutim, njeno odstranjivanje ne resava nista ako ne vodi ka ponovnom uspostavljanju prvobitne procedure za privatizaciju”.\nDalji zastoji mogli bi da dovedu do sindikalne akcije. Prema recima Bahrija Sabanija, predsednika Sindikata Kosova koji ima vise od 200.000 clanova, region bi mogao da bude zahvacen generalnim strajkom ukoliko proces privatizacije ostane da tapka u mestu.\nZvanicnici iz Brisela ne zele da komentarisu situaciju. Ni Lamsdorf, ni portparol Evropske unije Kris Litijer nisu hteli da komentarisu odlazak Fucijeve. IWPR je vise puta bezuspesno pokusao da stupi u kontakt sa Fucijevom.\nPosto nema najava da ce novi sef uskoro biti postavljen postoji bojazan da ce pravna zbrka koja je zaustavila privatizaciju na Kosovu mogla da ostane neresena mesecima sto bi jos vise smanjilo sanse za privredni rast.\nArben Cirezi je politicki analiticar koji redovno pise za IWPR.


Kompjuterski terminali u Centru generalne komande za lansiranje na obodu Pjongjanga liče na opremu iz filmova o Džemsu Bondu\nTehničari u Centru generalne komande proveravaju sistem pred lansiranje\nLansirni prozor otvoren je kako bi se lansiranje poklopilo sa proslavom stogodišnjice rođenja Kim Il Sunga, pokojnog osnivača države. Pored toga, održaće se i sastanci visokih zvaničnika, na kojima će novom lideru Kim Džong Unu biti dodeljene još tri nove titule kako bi još više učvrstio svoju vlast.\nSeverna Koreja obavestila je pomorske, telekomunikacijske i uprave međunarodne avijacije da će se lansiranje obaviti između utorka i ponedeljka\nStručnjaci kažu da je raketa “unha-3” slična raketi koja bi mogla da se iskoristi za ispaljivanje projektila sa nuklearnom bojevom glavom u pravcu SAD ili na druge ciljeve.\nDelegati na partijskom kongresu\nZvaničnici severnokorejskog svemirskog programa izjavili su danas da je u toku zadnja faza ubrizgavanja goriva u trostepenu raketu, a Pek Čang Ho, direktor komandnog centra dodaje da je raketa spremna za uzletanje i da će krenuti čim inženjeri daju zeleno svetlo.\nMeđutim, vremenske prilike, posebno vetar, mogli bi uticati na to da se lansiranje odloži. Severnokorejski zvaničnici ističu da je reč o lansiranju satelita koji će slati fotografije i podatke koji će se koristiti u meteorološke i poljoprivredne svrh\nGeneralni direktor UN Antonio Guteres pozvao je hitan prekid vatre u provinciji Idlib na severozapadu Sirije, kako bi se izbegla "nekontrolisana eskalacija", dok je od donatora zatražio dodatnih 500 miliona dolara pomoći za više stotina miliona ljudi izbeglih od nasilja.


BOGAT KOŠARKAŠKI VIKEND U „MOSTONGI“ | Apa-press\nBOGAT KOŠARKAŠKI VIKEND U „MOSTONGI“\n4. februara 2019. od Apapress\nTrojka u finišu za radost najmladjih Jokerovaca\nPrva februarska subota, kao nijedna dosad, obilovala je košarkaškim utakmicama od najmlađih pa sve do seniora. KK JOKER bio je domaćin na tri meča, a na četvrtom je to KK SOMBOR, čiji su seniori igrali sa odgovarajućom ekipom OKK SRBOBRAN iz istoimenog mesta.\nPioniri JOKERA igrali su meč Kvalitetne lige Vojvodine sa vršnjacima iz Srbobrana, i u jednoj ujednačenoj utakmici slavili na par sekundi pre zvuka sirene, košem sa udaljenosti koja se registruje trojkom.\nKadeti sa 35 razlike razvalili Subotičane\nU Kvalitetnoj Ligi Vojvodine za kadetski uzrast, dečake rođene 2002 godine i mlađe, Somborci su ugostili vršnjake iz Subotice, ekipu Spartaka, i u jednoj izuzetno dobroj utakmici pred vernim navijačima, uspeli visoko da poraze svoga gosta sa 35 razlike. Pobeda somborskih kadata nije bila upitna tokom celog meča,jer se vodjtvo povećavalo iz četvrtine u četvrtinu.\nDo stotke sa pola gasa\nNakon dve pobede košarkaša JOKERA, i treća njihova ekipa koja je izašla na parket Mostonge, došla je do pobede i novih bodova. Seniori Somboraca su u okviru 12 kola MRL 2 -Sever ugostili KK BEOČIN iz Beočina i naneli mu žestog poraz od 63 koša razlike. Stiče se utisak da su domaćini igrali sa „pola gasa“, jer sa druge strane su imali mladu i neiskusnu ekipu, koja nije pretila i nije bila kadra da učini nešto više.\nSomborci ovom pobedom ostaju i dalje vodeća ekipa na tabeli, a ozbiljniji test i proveru svoga kvaliteta imaće u trećem kolu proleća, tačnije 17. februara kada ugošćuju komšije iz Apatina.\nTekst i foto: Vinko Janković\nPrevZIMSKA LIGA NA PARKETU UVOD U PROLEĆNI DEO PRVENSTVA NA TRAVI\nNextPORAZ APA-FUTSALA U FINALU\nBRATSTVO 1946 POČELO SA PRIPREMAMA 26. januara 2018.\nMLADOST PORAŽENA U SRBOBRANU 1. aprila 2018.


U akciji "Stršljen" uhapšene dvije osobe - BIGportal.ba\nU akciji “Stršljen” uhapšene dvije osobe\n28 Avgusta, 2020 28 Avgusta, 2020 048\nPripadnici SIPA na području Kantona Sarajevu u akciji “Stršljen” uhapsili su dvije osobe zbog prodaje narkotika.\nKako prenosi Avaz uhapšeni su Nezir Bajraktari, rođen 1966. godine i Mersija Džidić, rođena 1977. godine.\nPo nalogu tužilaca iz Posebnog odjela za organizovani kriminal, gospodarski kriminal i korupciju Tužilaštva Bosne i Hercegovine pripadnici SIPA su na tri lokacije na području Sarajeva izvršili pretrese, hapšenje i zaplijenu teške opojne droge kokain, u količini od više stotina grama.\nTokom provedene akcije, došlo se do saznanja da su osumnjičene osobe dio organizovane kriminalne grupe, koja se određen period bavi krijumčarenjem i prodajom na ilegalnom narko-tržištu većih količina teških opojnih droga, koje dostižu izuzetno velike novčane iznose u uličnoj prodaji – saopšteno je iz Tužilaštva BiH.\nOsumnjičeni će tokom dana biti predati postupajućem tužiocu, koji će ispitati osumnjičene i donijeti odluku o daljim aktivnostima u predmetu.\nSarajevo: Bačena ručna bomba, oštećen veliki broj automobila


Drustvo - datum: 2020-05-31 CRNA GORA NA KORAK DA PROGLASI KRAJ EPIDEMIJE\nInstitut za javno zdravlje - Foto: LAZAR RUZIC Bez virusa 25 dana Crna Gora od sjutra otvara granice za državljane 133 zemlje, među kojima od država regiona jedino nema Srbije\nU Crnoj Gori već 25 dana nije registrovan nijedan novi slučaj virusa korona, a, ukoliko tako ostane, kraj epidemije bi trebalo da bude proglašen 2. juna. U laboratorijama Instituta za javno zdravlje (IJZ) u toku dvadesetčetvoročasovnog presjeka (do subote popodne) završena je analiza 195 uzoraka, među kojima nije bilo novih slučajeva infekcije virusa korona.\nOd početka epidemije u Crnoj Gori su ukupno inficirane 324 osobe, od kojih se 315 oporavilo, dok je devet preminulo.\nPoslednji pozitivan nalaz na virus korona registrovan je 5. maja, a radilo se o osobi koja je po dolasku iz inostranstva bila smještena u institucionalni karantin.\nOd ukupnog broja zaraženih, najviše slučajeva je bilo u Podgorici – 164, potom Tuzima 37, Nikšiću 34, i u Baru i Ulcinju po 23.\nU Andrijevici, Plavu, Budvi i Bijelom Polju registrovano je po sedam slučajeva zaraze, u Herceg Novom šest. Po tri slučaja registrovana su u Gusinju, Tivtu i Danilovgradu.\nDirektor Instituta za javno zdravlje Boban Mugoša ranije je najavio da bi se kraj epidemije mogao proglasiti 2. juna, ukoliko ne bude novih slučajeva infekcije.\nOd 4. maja započelo je popuštanje mjera donesenih u cilju sprečavanja širenja virusa korona, a sjutra će biti dozvoljen ulazak u Crnu Goru za strane državljane određenog broja zemalja. Prema trenutnom stanju, u Crnu Goru od sjutra će moći da uđu državljani 133 zemlje. Od zemalja regiona, u Crnu Goru jedino nije dozvoljen ulazak državljanima Srbije.\nIz IJZ je najavljeno da će lista zemalja biti ažurirana na sedmičnom nivou. Iz IJZ su kazali da je odluka o ublažavanju mjera donijeta na osnovu tri grupe kriterijuma – epidemioloških (stopa aktivnih slučajeva da nije veća od 25 na 100.000 stanovnika), kapaciteti zdravstvenog sistema Crne Gore i dostupnost kapaciteta za testiranje koje bi bilo neophodno radi pravovremenog otkrivanja i praćenja eventualnog ponovnog širenja virusa.\nVeć od sjutra u Crnu Goru će moći da uđu državljani Kine, Zambije, Tanzanije, Nambije, Mongolije, Južne Afrike, više evropskih zemalja...


Nevladina organizacija ''Turath'' u Egiptu - Global Citizen\nNevladina organizacija “Turath“ u Egiptu\nBeleške > Prakse > Volonterske prakse > Nevladina organizacija “Turath“ u Egiptu\n“Turath’’ je nevladina organizacija koja pruža mladim internacionalnim volonterima priliku da unaprede svoje marketinške veštine na jedan drugačiji način i kroz drugačiju kulturu i okruženje. Volonterski rad podrazumevao bi kreiranje ideje i podizanje reputacije organizacije na jedan viši nivo kroz odnose sa javnošću i internacionalne inicijative koji će inovirati imidž same ‘’Turath’’ organizacije.\nVolonteri će raditi na razvoju novih i kreativnih metoda za promociju i marketing ove organizacije, sa ciljanom grupom mladih ljudi u Egiptu. Između ostalog, studenti / volonteri će biti zaduženi da snime promo video u vezi sa idejom i misijom organizacije koristeći Photoshop, video editing programe i druge kreativne alatke. Dobiće priliku da razvijaju marketing planove, da organizuju događaje, kao i da porade na svojim međuljudskim, prezentacionim i komunikacionim veštinama. Tokom šest nedelja, koliko traje sam program, od studenata / volontera očekuje se da implementiraju nove metode kojima će podići publicitet organizacije i privući veći broj mladih ljudi da se zainteresuju za tematiku ove institucije. Tokom volonterskog iskustva, obezbeđen je smeštaj, kao i recepcija pri dolasku u Egipat.\nUkoliko želiš da se informišeš o daljem procesu učešća na ovom i projektima poput ovog, možeš da popuniš PRIJAVU. Bićeš kontaktiran/a u roku od 48h usled čega sledi info razgovor o daljem procesu selekcije i pronalaženju projekta na kom bi volontirao u inostranstvu. Učešće u programu iznosi 9000 dinara, u sklopu čega se prva rata plaća prilikom potpisivanja ugovora i iznosi 5500din, a druga kada zajedno sa kordintarom iz organizacije pronađeš adekvatan projekat ili program za sebe.\nVreme trajanja projekta: 15.08. 2014. – 01.10.2014.


Kreirana aplikacija za prevođenje MAČJEG MJAUKANJA - U REČI | Djole.dog\nKreirana aplikacija za prevođenje MAČJEG MJAUKANJA – U REČI\nDjole dog 22.11.2020.15:01\nPonekad se pitate šta vaša mačka želi da kaže svojim mjaukom, ali vam ne ide. Bivši zaposleni inženjer Amazona radi na odgovoru na pitanje koje postavljaju gotovo svi vlasnici mačaka: Šta moja mačka pokušava da mi kaže?, piše People.\nHavier Sančez, koji je radio u kompaniji Amazon, sada je menadžer projekata u državi Vašington, tehnološkoj kompaniji “Akvelon” sa svojim novim projektom. Sančez trenutno razvija aplikaciju pod nazivom MeowTalk, kreaciju koja obećava da će prevesti mjauke vaše mačke u nešto što ljudi mogu da razumeju.\n“Mačke nikada ne mjauču jedne sa drugima u prirodi i ta, kao i slični načini komuniciranja, treba puno da nam kažu”, rekao je Sančez.\nIstražujući, Sančez i njegov tim otkrili su da mačke često imaju jednu od devet različitih namera koje pokušavaju da prenesu kada mjauču, a svaka poruka ima svoj tip mijaukanja.\nKoristeći svoje iskustvo iz istraživanja, Sančez sada radi na dešifrovanju mijauka u frazama koje mačke pokušavaju da prenesu, poput „Gladan/gladna sam“ i „Boli me“. Vlasnici mačaka koji preuzmu aplikaciju mogli bi da snime mjaukanje svoje mačke, a zatim da dobiju prevod.\nVlasnici kućnih ljubimaca tako će imati mogućnost finog podešavanja i obuke, kako bi naučili jedinstvene vokalizacije svog ljubimca.\n“Korišćenje maši MeowTalk trenutno prevodi mjaukanje vaše mačke u jednu od devet opštih namera mačaka; onj predstavljaju raspoloženja i stanja uma. Ali svaka mačka takođe ima svoju jedinstvenu vokalizaciju i rečnik mjaukanja koji ih prevazilazi.\nMožete da naučite jedinstveni rečnik mjaukanja vaše mačke (mačji razgovor) tako što ćete u aplikaciji da dodate 5 do 10 primera određenog mijauka za svoju mačku ( npr. „hrana“, „pusti me napolje“) i aplikacija će prepoznati to mjaukanje kad ga čuje.\nMeowTalk je još uvek u fazi izrade i neprestano se usavršava i ažurira, ali prototip je dostupan za preuzimanje za Apple i Andriod telefone. Sančez se nada da će se aplikacija pokazati uspešnom i da će on i njegov tim na kraju moći da razviju ogrlicu koja prevodi mijauke vaše mačke dok govori.\nSkinite aplikaciju pa proverite sa vašom macom da li zaista “radi” ili je tek Beta verzija…


SAVET UN: Usvojen izveštaj o ljudskim pravima za Srbiju\nSavet za ljudska prava UN usvojio je, na svom 38. zasedanju u Ženevi, izveštaj Radne grupe za Univerzalni periodični pregled za Srbiju, u kojem stoji da je naša zemlja pokazala posvećenost zaštiti ljudskih prava načinom na koji se pripremala i učestvovala u Trećem ciklusu Univerzalnog periodičnog pregleda (UPR).\nDirektorka Kancelarije za ljudska i manjinska prava, Suzana Paunović, je tim povodom rekla da je najbolji pokazatelj ove tvrdnje jačanje institucionalnih kapaciteta u pripremi za ceo proces, jačanje samog izveštajnog procesa, uključenost svih relevantnih domaćih aktera u pripremi za Treći ciklus, kao i visok nivo saradnje koji je postignut među njima.\n"Srbija će težiti i u budućnosti da poveže proces izveštavanja ka ugovornim telima Ujedinjenih nacija sa Ciljevima održivog razvoja, i da ostaje posvećena Univerzalnom periodičnom pregledu i saradnji sa Savetom za ljudska prava UN", istakla je Paunovićeva.\nSrbija je kroz Treći ciklus UPR prošla u januaru ove godine, i u ovom procesu od država članica UN dobila 190 preporuka, od kojih je prihvaćeno 175, a notirano 15 preporuka.\nU dijalogu sa delegacijom Srbije učestvovalo je 86 zemalja članica UN koje su tom prilikom pohvalile postignuti napredak Srbije u prethodne četiri godine u svim oblastima od značaja za ostvarivanje ljudskih prava.\nPaunovićeva ističe da je Savet za ljudska prava UN posebno naglasio značaj uspostavljenog Saveta Vlade za praćenje primene preporuka ugovornih tela UN za ljudska prava čiji je rad umnogome olakšao izradu izveštaja Srbije za ovaj ciklus UPR. Srbija je jedina država u regionu i jedna od retkih država u svetu koja ima sistemski način praćenja svih preporuka UN, koji je pohvaljen i od Saveta za ljudska prava UN.\nŠef Stalne misije Srbije pri UN i drugim međunarodnim organizacijama u Ženevi Dejan Zlatanović, prilikom usvajanja izveštaja radne grupe, još jednom je naglasio da je Srbija posvećena demokratiji i vladavini prava, kao i da preduzima sve neophodne mere kako bi ojačala sprovođenje istih u praksi.\nTakođe je istakao da saradnja sa samim Ujedinjenim nacijama značajno doprinosi promociji i zaštiti ljudskih prava u Srbiji, dok je saradnja sa Kancelarijom Visokog komesara za ljudska prava, Kancelarijom UN u Srbiji i Misijom OEBS u Srbiji, pomogla u velikoj meri celom procesu u okviru Trećeg ciklusa UPR.\n"Srbija čvrsto veruje u mehanizme Ujedinjenih nacija, njihov pozitivan uticaj na društva naših zemlja i šire, kao i u njihov doprinos regionalnom i globalnom miru i stabilnosti. Ovakav dijalog treba uvek sprovoditi na jedan objektivan, depolitizovan i nezavisan način, kao što su i sama ljudska prava - univerzalna i neotuđiva", naveo je ambasador Zlatanović, saopštila je Kancelarija za ljuska i manjinska prava.\nIzvor: Vebsajt RTV, 29.06.2018.


Spoljnotrgovinski deficit 430 miliona eura – Bankar.me\nMay 3, 2019 Članci, CRNA GORA, SVE VIJESTI, TRGOVINA Leave a comment\nIzvezena je roba vrijedna 93,7 miliona eura, što je 0,6 odsto manje u odnosu na isti period lani, dok je uvoz bio veći za 4,3 odsto i iznosio je 523,8 miliona eura. Pokrivenost uvoza izvozom iznosila je 17,9 odsto i manja je u odnosu na isti period prošle godine piše u saopštenju Monstata.\nSpoljnotrgovinski deficit je u prvom kvartalu iznosio čak 430 miliona eura i u odnosu na isti period prošle godine veći je za malo preko 22 miliona eura. Lani je u prvom kvartalu deficit iznosio 407,9 miliona.\nPrema podacima Monstata, u januaru je deficit iznosio 100,6 miliona, u februaru 147.7 miliona, a u martu čak 181.8 miliona eura. U odnosu na prošlogodišnji mart i uvoz i izvoz su manji za skoro pet miliona.\nU strukturi izvoza najviše su zastupljeni proizvodi svrstani po materijalu, u iznosu od 25,9 miliona eura, koji čine obojeni metali 16,8 miliona eura i gvožđe i čelik 6,3 miliona eura. Hrana i žive životinje izvezeni su u iznosu od 3,86 miliona, piće i duvan u vrijednosti od 2,85 miliona, sirove materije, sem goriva, 18 miliona, mineralna goriva i maziva 25,3 miliona, od čega se na izvoz električne energije odnosi 21,23 miliona eura. Životinjska biljna ulja i masti izvezeni su u iznosu od 83 hiljade, hemijski proizvodi u vrijednosti od 6,4 miliona, mašine i transportni uređaji 8,4 miliona, a razni gotovi proizvodi 2,8 miliona.\nU strukturi uvoza najviše su zastupljeni mašine i transportni uređaji u iznosu od 126 miliona eura, od čega drumska vozila 42 miliona eura, električne mašine, aparati i uređaji 22 miliona eura. Uvezli smo hrane i živih životinja u vrijednosti od 88,6 miliona, pića i duvana za 14,1 milion, mineralnih goriva i maziva za 48,9 miliona, od čega se na naftu odnosi 31,25 miliona, hemijskih proizvoda za preko 59 miliona, proizvoda svrstanih po materijalu za preko 97 miliona, a raznih gotovih proizvoda za 77 miliona.\nZa tri mjeseca 2019. godine nismo izvezli ništa kada je u pitanju uljano sjeme i plodovi, zatim gas, đubrivo i proizvodi od kože.\nSrbija glavni partner\nNajveći spoljnotrgovinski partneri u izvozu bili su Srbija 22 miliona eura, Mađarska 12,4 miliona eura i Bosna i Hercegovina 9,1 milion eura. Najveći spoljnotrgovinski partneri u uvozu bili su Srbija sa 93,2 miliona eura, Njemačka 50,6 miliona eura i Kina 48,7 miliona eura.\nPrevious U luke Bokokotorskog zaliva uplovilo 445 brodova i preko 3,5 hiljada jahti\nSljedeći Tesla planira da prikupi 2 milijarde dolara dodatnog kapitala\nUvoz šest puta veći od izvoza 2019. godine