Mitrović-Sprej: Sagledati sve mogućnosti saradnje – Portal Berane\nMitrović-Sprej: Sagledati sve…\nMitrović-Sprej: Sagledati sve mogućnosti saradnje\nIzvor: Ministarstvo ekologije, prostornog planiranja i urbanizma\nMinistar ekologije, prostornog planiranja i urbanizma, Ratko Mitrović, susreo se danas sa šefom Kancelarije Evropske banke za obnovu i razvoj u Crnoj Gori, Japom Sprejom. Sastanku su prisustvovali državni sekretar za prostorno planiranje i urbanizam, Aleksandar Ašanin, Radoslav Ralević, glavni bankar u EBRD-u i Danilo Raičević, stručni bankar u EBRD-u.\nTokom razgovora, Sprej je upoznao ministra sa aktivnostima i projektima EBRD-a i mogućnostima buduće saradnje. Posebno su razmatrani oni projekti EBRD-a koji mogu doprinijeti daljem razvoju infrastrukture Crne Gore, a posebno u vezi sa Poglavljem 27.\nMinistar Mitrović je istakao značaj saradnje sa EBRD-om. Obje strane su bile zainteresovane da razmijene informacije o projektima Proširenja sistema Regionalnog vodovoda i Upravljanje otpadnim vodama, ali i o projektima iz oblasti energetike.\nTokom sastanka, predstavnici EBRD-a su izrazili očekivanja o zajedničkoj saradnji oko realizacije projekata poput: Upravljanja otpadom na sjeveru Crne Gore, daljinskim grijanjem na biomasu za Žabljak i Rožaje, te kako ojačati kapacitete lokalne samouprave u cilju razvoja i korištenja infrastrukture.\n„Ministar je izrazio spremnost da sagleda svu dostupnu projektnu dokumentaciju, sa posebnom pažnjom na ekološku prihvatljivost projekata“, piše u saopštenju.


13. јуна 2017. Kultura, Novi Sad, Vesti\nFestival uličnih svirača, od 1. do 3. septembra, u podgrađu Petrovaradinske tvrđave u Novom Sadu, od ove godine posetiocima će predstaviti novi koncept pod nazivom „Gradić fest“ koji će ujediniti muziku, film, umetnost i zabavu. Osim prepoznatljivog programa Festivala uličnih svirača, sa mnoštvom performansa i uličnih izvođača, u „Gradić festu“ učestvovaće i novosadski međunarodni filmski festival „Sinema siti“ kao i udruženje “Suburbium” koje se bavi čuvanjem kulturne baštine Tvrđave i podgrađa. Festivalu su se sa novim sadržajem pridružila udruženja „Pop ap“ (Berberaj i Pablik P), „Scenatorija“, „Fruškać“ i „Hepi treš produkcija“. Nove sadržaje u „Gradić fest“ doneće i udruženje „Agrip“ i „AAaaa festival“. Kao i prethodnih 16 godina, u programu će učestvovati izvođači iz Srbije, regiona, Evrope, ali i drugih udaljenih država. Činiće ga muzički nastupi, filmske i video-projekcije, performansi, ambijentalne predstave i umetničke instalacije.


NALED: U više od 90% javnih nabavki cena važnija od kvaliteta\nTanjug 31. maja 2022. 14:15\nBEOGRAD – Za izradu softvera, pribavljanje konsultantskih ili arhitektonskih usluga, izbor ponuđača prema najnižoj ceni nije najbolje rešenje, a naručioci su ipak u prethodnom periodu u čak 93 odsto javnih nabavki gledali samo cenu, saopštio je NALED na radionici sa medijima posvećenoj kriterijumima kvaliteta.\nU NALED-u smatraju da je potrebno da naručioci pri planiranju nabavke istraže tržište radi boljeg sastavljanja tehničkih specifikacija, da preciznije navode predmet nabavke i pažljivo odaberu dodatne uslove za učešće, kako bi podstakli konkurenciju, umesto da je ograniče.\nIako je za kriterijume kvaliteta čulo 87 odsto naručilaca, koristi ih tek trećina što ukazuje na potrebu za obukama kako bi ih dosledno i uspešno primenjivali, ističu iz NALED-a.\nKoordinator za regulatornu reformu u NALED-u Nikola Komšić je naveo da se od početka primene novog Zakona o javnim nabavkama povećala konkurencija i da se na primeru nabavki arhitektonskih usluga vidi da je udeo postupaka sa jednom ili dve ponude smanjen sa 83 odsto na 69 odsto.\nPrema njegovim rečima, to je i dalje visok procenat i cena i dalje ostaje glavni kriterijum za dodelu ugovora u čak 95 odsto slučajeva.\n„Sa više ponuda imamo veću konkurenciju, a sa više kriterijuma bolji kvalitet jer najniža cena često može dovesti do dodatnih troškova“, rekao je Komšić.\nU analizi više stotina nabavki, posebno kod programerskih usluga uočena je velika upotreba pregovaračkog postupka bez objavljivanja javnog poziva, kriterijumi su ograničavali konkurenciju i neretko nisu odgovarali specifikaciji.\nSlična situacija uočena je i u nabavci konsultantskih usluga gde je kriterijum kvaliteta bio korišćen u manje od 10 odsto postupaka, a broj ponuda po nabavci ispod republičkog proseka od 2,5.\nAnalize stanja javnih nabavki u tri oblasti izrađene su u okviru projekta „Efektivne javne nabavke u službi ekonomskog rasta“ koji sprovodi NALED, uz podršku Švedske agencije za međunarodni razvoj (Sida).\nProgramski direktor Transparentnosti Srbija, koja je partner na projektu Nemanja Nenadić je istakao da Srbija uporedo treba da rešava sve slabosti u sistemu nabavki i da je prioritet da se otvori nadmetanje za sve radove, dobra i usluge koji se plaćaju javnim novcem, što, kako je rekao, trenutno nije slučaj.\nPrema rečima direktora Agencije za javne nabavke u Sloveniji Saše Matasa ključ uspešne nabavke su transparentan sistem, profesionalni javni službenici i digitalno okruženje koje se mora oslanjati na fer tržište, dostupno svima.\n„Naše istraživanje je pokazalo da svaka dodatna ponuda u proseku može da snizi cenu za oko četiri odsto“, naveo je on.


Otvoren BMW Store u Porto Montenegru - GARAŽA\nNa najluksuznijoj lokaciji na crnogorskom primorju, u okviru kompleksa “Regent Pool Club Residence” u Porto Montenegru, svečano je otvoren poseban BMW prodajni salon pod nazivom “BMW Store”.\nKljučno je da će u novom BMW salonu klijentima i potencijalnim kupcima biti ponuđeni najnoviji modeli BMW automobila, motocikala, kao i najnovija Lifestyle kolekcija.\nTokom narednog perioda, ekskluzivno za rezidente Porto Montenegra, na raspolaganju će biti specijalna flota BMW vozila za testiranje i iznajmljivanje, za potpuni doživljaj uživanja u vožnji premium automobila duž obale.\nDelta Motors, ekskluzivni uvoznik za Srbiju i Crnu Goru, i BMW grupa uvideli su potencijal Porto Montenegra i podržali otvaranje ovog jedinstvenog salona, na ovoj prelepoj i luksuznoj lokaciji, koji je ujedno i drugi objekat ovlašćenog dilera za Crnu Goru, Voli Motorsa.\n2017 bmw crna gora porto montenegro salon\nPrevious post:Opel Astra – najprodavaniji automobil u Srbiji\nNext post:Opel i Vauxhall su od danas deo PSA grupacije


NA DAN BREXITA MOGLO JE BITI MRTVIH, MILITANTI POSTAVILI BOMBU U KAMION | Hayat.ba\nNA DAN BREXITA MOGLO JE BITI MRTVIH, MILITANTI POSTAVILI BOMBU U KAMION\nSjevernoirski militanti nadali su se da će bomba koju su prošle sedmice postavili u kamion trajektom prijeći u Britaniju i eksplodirati u trenutku izlaska te zemlje iz Evropske unije, objavila je policija.\nPolicija je prvo 31. januara dobila upozorenje da je bomba u kamionu u luci u Belfastu. U telefonskom pozivu jednom mediju rečeno je da kamion trajektom treba prijeći iz Sjeverne Irske u Škotsku, no policija nije mogli naći vozilo.\nTrajekt je otplovio i stigao na dan kada je Ujedinjena Kraljevina napuštala Evropsku uniju. Odluka o izlasku Ujedinjene Kraljevine iz Evropske unije duboko je podijelila Sjevernu Irsku.\nKamion nije ni napustio Sjevernu Irsku\nU ponedjeljak je policija dobila drugi poziv, u kojem je ovog puta bilo navedeno ime prijevozničke firme kojoj pripada kamion što ih je dovelo do vozila koje nije ni napustilo Sjevernu Irsku, javlja Hina.\nOni su namjeravali, vjerujemo, a tako su rekli, da naprava eksplodira otprilike u vrijeme kada Ujedinjena Kraljevina napusti EU – rekao je dužnosnik policije George Clarke danas na konferenciji za medije.\nPolicija je rekla da su bombu postavili proirski militanti koji se protive Sporazumu na Veliki petak iz 1998. te su manjim intenzitetom nastavili kampanju nasilja.\nEksplozivna naprava nađena je pričvršćena na vozilu u industrijskoj zoni u sjevernoirskom gradu Lurganu. Policija je rekla da je naprava predstavljala ozbiljnu opasnost za vozača, sudionike u saobraćaju i ostale građane.


Prevremena penzija je opcija koja u Srbiji postoji od januara 2015. godine i koristi je sve više ljudi, tako da brojka godišnje raste u proseku za oko 10.000. Krajem 2018. bilo je 28.000 korisnika, a već u julu 2019. čak 43.000.Prevremena penzija je opcija koja u Srbiji postoji od januara 2015. godine i koristi je sve više ljudi, tako da brojka godišnje raste u proseku za oko 10.000. Krajem 2018. bilo je 28.000 korisnika, a već u julu 2019. čak 43.000.Vlasti u Japanu planiraju da povećaju starosnu granicu za odlazak u penziju, sa 65 na 70 godina starosti. Ovu granicu poslednjih godina povećale su i mnoge druge zemlje, poput Srbije, Hrvatske, Crne Gore i Poljske. Takođe, u Velikoj Britaniji i Finskoj sada se u penziju ide sa 68 godina.\nDakle, ako bi vam starosna penzija sa punim radnim stažom iznosila 35.000 dinara, a odlučite da se prevremeno penzionišete tri godine ranije, mesečni ček bi vam bio manji za oko 4.300 dinara, odnosno primali biste mesečno 30.700 dinara.Prevremena penzija je opcija koja u Srbiji postoji od januara 2015. godine i koristi je sve više ljudi, tako da brojka godišnje raste u proseku za oko 10.000. Krajem 2018. bilo je 28.000 korisnika, a već u julu 2019. čak 43.000.\nKako izračunati umanjenje?Visina prevremene starosne penzije određuje se na isti način kao i iznos starosne penzije, s tim što se suma trajno umanjuje za 0,34 odsto za svaki mesec pre navršenih 65 godina života, a može se umanjiti najviše do 20,5 odsto.


01.03.2022 u 11:11\nGradonačelnik Minhena dao otkaz ruskom dirigentu jer nije osudio rat u Ukrajini\nMINHEN- Gradonačelnik Minhena Diter Rajter otpustio je glavnog dirigenta minhenske Filharmonije, Rusa Valerija Gergijeva. Rajter je svoju odluku obrazložio navodnom bliskošću poznatog dirigenta sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, prenosi Tanjug. Gergijev je, kako se navodi, i pored poziva da to učini, odbio da jasno osudi rat u Ukrajini. Inače, sa Gergijevim su prekinuli saradnju i mnoge druge kulturne ustanove u Evropi.\n21.02.2022 u 14:32\nViše radnika u Leskovcu dobilo otkaze zbog odbijanja prekovremenog rada\nViše radnika fabrike „Aptiv” u Leskovcu, koji su imali rešenja na neodređeno vreme, javilo se agenciji Beta žaleći se na otkaze zato što nisu radili prekovremeno tokom subote, iako tvrde da su uredno prijavili razloge odsustvovanja. U rešenjima piše da radnici nisu opravdali svoje odsustvo i da je otkazima prethodilo upozerenje. Prema računicama radnika, samo u jednom danu 30 radnika je pisalo izjave, a samo sa linije broj jedan desetoro radnika je dobilo otkaze. Neki od njih imaju ugovore na određeno, drugi na neodređeno radno vreme. „U rešenju o otkazu piše da smo obavešteni u četvrtak da ćemo u subotu raditi prekovremeno, što nije tačno. Tačno je da je negde pri kraju radnog vremena u petak prošao lider i kazao da će se sutra raditi, da nije obaveza i da se prijavi ko želi da\n14.01.2022 u 09:47\nPrijavio grešku, dobio otkaz\nBEČ - Jedan IT stručnjak prijavio je grešku na platformi za prijavljivanje za testiranje protiv koronavirusa u Austriji i potom dobio otkaz. Na platformi „Esterajh testet”, sajt Ministarstva zdravlja Austrije, postoji ogromna bezbednosna „rupa”. Prema ORF-u i nevladinoj organizaciji „epicenter.works” zbog te „rupe” je jedna apoteka koja je imala pristup sajtu imala mogućnost ne samo da pristupi svojim sprovedenim testovima, već svim podacima svih testova protekle nedelje. Reakcija Ministarstva na otkriće ove rupe izazvala je kritiku. Preko te „rupe” u sistemu bilo je moguće doći do ličnih podataka stotine hiljada ljudi iz cele Austrije. Bezbednosni problem u sistemu otkrio je jedan IT stručnjak koji radi za pomenutu apoteku. On je dokumentovao grešku i zamolio ministarstvo da je\n03.01.2022 u 19:36\nHiljade letova otkazano u svetu zbog nevremena i omikrona\nViše od 1.900 letova u SAD i više od 3.300 širom sveta otkazano je danas, a razlog su nepovoljni vremenski uslovi i porast broja zaraženih omikron sojem korona virusa. Juče je otkazano više od 2.700 letova u SAD i više od 4.400 širom sveta, dok je u subotu takođe bilo otkazano više od 2.700 letova u SAD i više od 4.700 širom sveta, saopštio je servis za praćenje letova FlajtAver, a prenosi AP. Ocekuje se da zimska oluja danas donese 25 centimetara snega u okruzima Kolumbiji, severnoj Virdžiniji i centralnom Merilendu, a dodatni problem predstavlja brzo širenje visoko zaraznog omikron soja, koje je dovelo do naglog porasta infekcija kovida-19, što je primoralo aviokompanije da otkažu letove, pošto piloti i posada moraju da borave u karantinu. Zbog zimske oluje koja je u subotu pogodila\n01.01.2022 u 18:20\nU Americi Nova godina donela još otkazanih letova\nČIKAGO - Do prepodnevnih sati na istoku SAD otkazano je više od 2.300 letova, saopštio je danas servis za praćenje letova FlajtAver. To je najviše otkazanih letotva u jednom danu od pre Božića po gregorijanskom kalendaru kada su aviokompanije navele da su morale da otkažu letove zbog povećanog broja zaraženih od kovid-19 među osobljem, preneo je AP. Više od 12.000 letova u SAD otkazano je od 24. decembra. Do otkazivanja današnjih letova nije došlo samo zbog virusa, prenosi Tanjug. Zbog lošeg vremena Čikago je bio najgore mesto u SAD za putnike, otkazano je 800 letova na aerodromu O'Her i više od 250 na aerodromu Midvej. Prognostičari su predvideli devet centimetara snega. U Denveru, Detroitu, Njuarku i Nju Džersiju, otkazano je po 100 letova. Avio-kompanije kažu da\n24.12.2021 u 09:59\nMasovno otkazivanje letova u Americi na Badnje veče zbog obolelih posada\nVAŠINGTON - Nekoliko stotina letova otkazano je u SAD za večeras, a „Junajted erlajns” i „Delta erlajns” su saopštile da su prinuđene da otkažu na desetine letova na Badnje veče zbog broja obolelih od kovida među posadom i radnicima na aerodromima. „Junajted” je otkazao za danas 120 letova, dok je „Delta” saopštila da je otkazala 90 letova. Obe američke aviokompanije su rekle da rade na kontaktiranju putnika na vreme, tako da oni ne ostanu zarobljeni na aerodromima. Kompanije su u saopštenjima pomenule širenje izuzetno zaraznog soja omikrona, a izvršni direktor „Delte” Ed Bastijan zatražio je od šefova američkih Centara za kontrolu i prevenciju bolesti da smanje karantin za potpuno vakinisane osobe koje su se uprkos tome razbolele, navodeći kao razlog nedostatak osoblja u ovom\n20.12.2021 u 13:23\nZatvorski stražar u Smederevu dobio otkaz zbog nasilja\nUprava za izvršenje krivičnih sankcija saopštila je danas povodom uznemiravajućeg snimka koji se tokom vikenda pojavio u medijima da je na njemu prikazan pripadnik Službe za obezbeđenje Okružnog zatvora u Smederevu koji je dobio otkaz zbog nasilničkog ponašanja prema osuđeniku u martu ove godine. Reč je o jednom od dvojice komandira protiv kojih je upravnik ove ustanove zbog nasilničkog ponašanja pokrenuo odvojene disciplinske postupke i suspendovao ih sa posla istog trena pošto je obavešten da postoji sumnja da su počinili težu povredu radne dužnosti prema Zakonu o državnim službenicima i nasilničko ponašanje prema licima lišenim slobode prema Zakonu o izvršenju krivičnih sankcija. Utvrđivanje njihove odgovornosti je bilo otežano zbog činjenice da su komandiri pokušali da\nZa razliku od početka pandemije, kada je tržište rada bilo preplavljeno neizvesnošću i masovnim otpuštanjima kojima su milioni ljudi izgubili posao, sada se poslodavci suočavaju sa sve većim brojem otkaza. A tek se očekuje da će se po završetku pandemije kompanije naći pred „velikim otkazom”. Zaslužnim za ovu sintagmu smatra se Entoni Kloc sa teksaskog Univerziteta „Ej end em”, koji predviđa da će veliki broj ljudi napustiti posao nakon što se pandemija završi i život vrati u normalu, i tražiće oblike zaposlenja koji im više odgovaraju. Kloc je svoj intervju za Blumberg u maju, naslovljen „Kako napustiti posao u jeku otkaza posle pandemije”, počeo upečatljivo: „Spremni ste da svom poslu i poslodavcu kažete zbogom – niste jedini – stiže ’veliki otkaz’.” Podsećajući kako je u ljudskoj


Mišljenje na Nacrt zakona o strancima • Poverenik za zaštitu ravnopravnosti\nMišljenja i preporuke Zakonodavne inicijative i mišljenja o propisima Mišljenje na Nacrt zakona o strancima\n011-00-00026/2017-02 datum: 13. jun 2017 godine\nna Nacrt zakona o strancima\nMinistarstvo unutrašnjih poslova je dopisom 01 broj: 5451/17 od 22. maja 2017. godine, dostavilo Povereniku za zaštitu ravnopravnosti Nacrt zakona o strancima (u daljem tekstu: Nacrt zakona), radi davanja mišljenja.\nUstavna zabrana diskriminacije bliže je razrađena Zakonom o zabrani diskriminacije, koji u članu 2. stav 1. tačka 1. propisuje da diskriminacija i diskriminatorno postupanje označavaju svako neopravdano pravljenje razlike ili nejednako postupanje, odnosno propuštanje (isključivanje, ograničavanje ili davanje prvenstva), u odnosu na lica ili grupe kao i na članove njihovih porodica, ili njima bliska lica, na otvoren ili prikriven način, a koji se zasniva na rasi, boji kože, precima, državljanstvu, nacionalnoj pripadnosti ili etničkom poreklu, jeziku, verskim ili političkim ubeđenjima, polu, rodnom identitetu, seksualnoj orijentaciji, imovnom stanju, rođenju, genetskim osobenostima, zdravstvenom stanju, invaliditetu, bračnom i porodičnom statusu, osuđivanosti, starosnom dobu, izgledu, članstvu u političkim, sindikalnim i drugim organizacijama i drugim stvarnim, odnosno pretpostavljenim ličnim svojstvima.\nPoverenik za zaštitu ravnopravnosti prvenstveno ukazuje da bi bilo neophodno izvršiti terminološko usklađivanje Nacrta zakona sa antidiskriminacionim propisima, kako osnovnim zakonom u toj oblasti – Zakonom o zabrani diskriminacije, tako i sa Zakonom o sprečavanju diskriminacije osoba sa invaliditetom, na što smo ukazali i u našem dopisu broj: 011-02-27/2016-02 od 6. oktobra 2016. godine, koji smo uputili povodom javne rasprave o Nacrtu zakona. Naime, kada se radi o osobama sa invaliditetom u Nacrtu zakona se na više mesta (npr. član 3. tačka 24), član 75. stav 3, član 87. stav 5) koristi pojam osobe sa posebnim potrebama ili stranac sa posebnim potrebama, što nije u duhu domaćih i međunarodnih antidiskriminacionih propisa. Poverenica za zaštitu ravnopravnosti koristi priliku da skrene pažnju da je termin „osoba sa posebnim potrebama“ neodgovarajući i uvredljiv, jer svaka osoba ima iste potrebe samo ih realizuje na različite načine, bez obzira na to da li ima invaliditet ili ne. Takođe, važno je prepoznati da se terminologija koju koristimo kad govorimo o osobama sa invaliditetom menja kroz vreme u odnosu na pristup. Naime, termini kao što su invalid ili osoba sa posebnim potrebama su prevaziđeni, ali i uvredljivi, jer ne posmatraju celu osobu kao ljudsko biće. Kada koristimo izraz invalidna osoba sugerišemo da je invaliditet prva i jedina karakteristika i lično svojstvo osobe, dnosno, ne posmatramo je kao ljudsko biće, već joj pristupamo isključivo i jedino iz ugla teškoće, odnosno smetnje koju ima. Naime, invaliditet je samo još jedna od brojnih karakteristika osobe sa invaliditetom. Stoga, umesto pobrojanih termina, koji su prevaziđeni i uvredljivi, ispravno je koristiti termin – osoba sa invaliditetom, jer se na taj način stavlja fokus na osobu, a ne na njen invaliditet.\nNacrt zakona na više mesta, i to konkretno u članovima 80, 85. i 99. predviđa da se žalba koja se može izjaviti na odluku nadležnog organa, mora podneti u pisanoj formi i na srpskom jeziku. Mišljenja smo da ova odredba unosi zabunu imajući u vidu odredbu člana 10 Nacrta zakona kojom je propisano da se u postupku odlučivanja o pravima i obavezama stranca propisanih ovim zakona, primenjuju odredbe zakona kojim je uređen opšti upravni postupak, ukoliko ovim zakonom nije drugačije određeno. Odredbama člana 4. Zakona o opštem upravnom postupku, propisana je upotreba srpskog jezika u postupku. Međutim, treba imati u vidu da Zakon o opštem upravnom postupku u članu 55. predviđa da ako se postupak ne vodi na jeziku stranke ili drugog učesnika u postupku, a oni ne razumeju srpski jezik, sam tok postupka im se prevodi na njihov zahtev i omogućava im se obaveštavanje na njihovom jeziku i pismu, odnosno jeziku i pismu koji razumeju. Takođe članom 199. st. 1. i 2. Ustava Republike Srbije predviđno je da svako ima pravo da koristi svoj jezik pred sudom, drugim državnim organom ili organizacijom koja vrši javna ovlašćenja, kao i da neznanje jezika na kome se postupak vodi ne sme biti smetnja za ostvarivanje i zaštitu ljudskih i manjinskih prava. Imajući u vidu navedeno, mišljenja smo da je neophodno još jednom razmotriti navedene članove Nacrta zakona, pri čemu ističemo da prema Ustavu Republike Srbije i Zakonu o zabrani diskriminacije u lična svojstva na osnovu kojih može biti izvršena diskriminacija spada i jezik kao lično svojstvo.\nČlanom 104. Nacrta zakona uređeno je podnošenje zahteva za izdavanje lične karte za stranca i stavom 1. navedenog člana propisano da je stranac koji ispunjava zakonom propisane uslove za izdavanje lične karte za stranca, dužan da u roku od 30 dana od ostvarivanja prava zbog kojeg mu se izdaje lična karta (odnosno ispunjenja uslova za njeno izdavanje) podnese nadležnom organu zahtev za izdavanje lične karte. Stavom 2. istog člana utvrđeno je da je stranac koji navrši 16 godina i ostvari pravo na ličnu kartu za strance, dužan da podnese zahtev za izdavanje lične karte za strance nadležnom organu u roku od 15 dana po navršenoj šesnaestoj godini života. Imajući u vidu da stranac koji ostvaruje pravo na ličnu kartu sa navršenih šesnaest godina života, pod pretpostavkom da je ispunio druge zakonom propisane uslove za ostvarenje toga prava, u celosti ispunjava uslove za ličnu kartu za stranca tek u tom trenutku, dakle sa navršenih šesnaest godina života, nije jasan razlog propisivanja kraćeg roka (samo 15 dana po navršenoj šesnaestoj godini života) za podnošenje zahteva za ličnu kartu za stranca. Posebno bi trebalo imati u vidu da se radi o maloletnoj osobi, pa tako dodatno ostaje nejasno propisivanje kraćeg roka za podnošenje zahteva čije propuštanje, u smislu Nacrta zakona, predstavlja prekršaj. Smatramo da u konkretnom slučaju nije ostvarena srazmera između propisanog kraćeg roka za podnošenje zahteva za izdavanje lične karte za stranca koji je maloletan i cilja kojeg zakonodavac na ovaj način želi ostvariti. Imajući u vidu član 2. Zakona o zabrani diskriminacije postavlja se pitanje da li se na ovaj način deca određenog starosnog doba stavljaju neopravdano u nepovoljniji položaj u odnosu na druge učesnike u postupku. Posebno ističemo da Konvencija o pravima deteta koju je Republika Srbija ratifikovala u članu 3. stav 1. propisuje da u svim aktivnostima koje se tiču dece, bez obzira da li ih preduzimaju javne ili privatne institucije socijalnog staranja, sudovi, administrativni organi ili zakonodavna tela, najbolji interesi deteta biće od prvenstvenog značaja.\nPored toga, Poverenik za zaštitu ravnopravnosti je mišljenja da je još jednom potrebno razmotriti i usklađenost rešenja iz Nacrta zakona koja se odnose na prinudno udaljenje i zabranu prinudnog udaljenja (čl. 81. i 83. Nacrta zakona), sa rešenjima koja su sadržana u odgovarajućim direktivama Evropske unije. Tu prvenstveno ukazujemo na odredbu člana 12. Direktive Saveta 2003/109/EZ o statusu državljana trećih zemalja s dugotrajnim boravištem, kojom je propisano da pre donošenja odluke o proterivanju lica koje ima dugotrajno boravište države članice uzimaju u obzir trajanje boravka na njihovom državnom području, starosno doba lica, posledice za to lice i članove njegove porodice, kao i veze sa zemljom boravišta ili nepostojanje veza sa zemljom porekla.\nPored navedenog, načelno ukazujemo da je Nacrtom zakona na više mesta bliže uređivanje uslova za ostvarivanje, ograničavanje ili uskraćivanje nekog prava strancu, prepušteno podzakonskom aktu. Takvo rešenje je predviđeno u članu 15. Nacrta zakona koji uređuje uslove odbijanja ulaska strancu. Naime, stavom 4. navedenog člana određeno je da će Vlada svojim aktom u određenim slučajevima, propisati bliže uslove za odbijanje ulaska stranca u Republiku Srbiju. Slično rešenje predviđeno je i u članu 43. stav 2. Nacrta zakona kojim je, pored ostalog, određeno da bliže uslove za odobrenje privremenog boravka propisuje ministar nadležan za unutrašnje poslove, kao i u članu 81. stav 4. Nacrta zakona. Smatramo da predložena rešenja nisu u skladu sa Ustavom Republike Srbije i ne doprinose ostvarivanju i zaštiti zajamčenih ljudskih prava. Naime, članom 20. stav 1. Ustava Republike Srbije određeno je, pored ostalog, da se ljudska i manjinska prava zajamčena Ustavom mogu zakonom ograničiti pod uslovima koji su u Ustavu utvrđeni. Istovremeno, pri uređivanju slobode kretanja, koju Ustav načelno priznaje svima bez razlike (domaćim državljanima i strancima), posebno je utvrđeno da se ulazak stranca u Republiku Srbiju i boravak u njoj uređuje zakonom (član 39. stav 3. Ustava). Stoga se ne može prepustiti podzakonskim aktima uređivanje uslova za ostvarivanje ovih Ustavom zagarantovanih prava kada se radi o strancima (kao uostalom i domaćim državljanima). Napominjemo da je posebnim zakonima (Zakon o Vladi, Zakon o državnoj upravi) određeno šta može biti materija podzakonskih akata (uredbe, pravilnici).\nNa kraju, iako nije u direktnoj nadležnosti Poverenika za zaštitu ravnopravnosti, ukazujemo da je potrebno pravnotehnički uskladiti prelazne i završne odredbe, odnosno odredbu o prestanku važenja Zakona o strancima („Službeni glasnik RSˮ, broj 97/08) sa odredbom koja se odnosi na stupanje zakona na snagu i početak njegove primene.\n „Službeni glasnik RS”, broj 54/16\nZakon o ratifikaciji Konvencije Ujedinjenih nacija o pravima deteta („Službeni list SFRJ-Međunarodni ugovori”, br. 15/90 i „Službeni list SRJ-Međunarodni ugovori”, br. 4/96 i 2/97


U Srbiji ima oko 6.000 radioaktivnih gromobrana\nVest preuzeta sa web portala Blic Online\nProcenjuje se da u Srbiji ima oko 6.000 radioaktivnih gromobana, koji bi u nekoliko narednih godina trebalo da se demontiraju i zamene novim, koji nisu radioaktivni, izjavio je danas direktor javnog preduzeća (JP) “Nuklearni objekti Srbije” Radojica Pešić.\n“Iako se ti gromobrani, kao i javljači požara, za koje se procenjuje da ih ima nekoliko desetina hiljada u Srbiji, još uvek nalaze u funkciji, ne može se reći da oni predstavljaju opasnost za stanovništvo”, rekao je Pešić Tanjugu.\nPrema njegovim rečima, ipak se može reći da ti uređaji zrače i da su ljudi, koji žive ili rade u njihovoj okolini, podložni dodatnoj količini radioaktrivnog zračenja. “To je ispod nivoa zračenja koje je propisima dozovljeno, kada je reč o prirodnoj sredini i boravku ljudi u njoj. Ipak, građane treba izlagati izvorima radioaktivnog zračenja najmanje što je neophodno i ako se ti gromobrani mogu zameniti novim, koji ne zrače, onda to treba i uraditi”, naglasio je Pešić.\n“Dinamika tog posla ne zavisi samo od nas, već i od drugih aktera na tržištu, koji imaju ovlašćenje da demontiraju gromobrane. Ipak JP ‘Nuklearni objekti Srbije’ jedino je ovlašćeno za skladištenje i bezbedno čuvanje te vrste jonizujućeg zračenja u hangarima”, napomenuo je Pešić.\nI vlasnici radioaktivnih gromobrana, kako je ukazao direktor tog javnog preduzeća, moraće da snose određeni trošak potreban za transport, skladištenje i procesuiranje izvora radioaktivnog zračenja.\nPešić je rekao i da to javno preduzeće poseduje opremu najsavremenije tehnološke generacije, te da je najopremljenije u regionu jugoistočne Evrope.\n“U vrhu smo i kada je reč o primeni tehnologija i dobre prakse, u skladu sa medjunarodnim standardima”, rekao je Pešić i napomenuo da JP ‘Nuklearni objekti Srbije’ blisko saradjuje i sa Ministarstvom energetike SAD, koje posebnu pažnju poklanja nuklearnoj bezbednosti.\nOn je napomenuo da je veće finansijsko ulaganje države i međunarodnih fondova, kao i pretpristupnih fondova Evropske Unije, u poslednjih pet do šest godina, uslovilo veliki tehnološki napredak u oblasti nuklearne bezbednosti u Srbiji.\n“Izgrađeni su najsavremeniji sistemi fizičkog i tehničkog obezbeđenja, u skladu sa standardima regulative Međunarodne agencije za atomsku energiju”, dodao je Pešić.\nJP “Nuklearni objekti Srbije” Vlada Srbije osnovala je u avgustu 2009. godine kao okosnicu i oslonac nuklearne radijacione bezbednosti i sigurnosti građana, objekata i cele Srbije.\nPrema rečima R. Pešića, ta oblast je uređena i Zakonom o zaštiti od jonizujućeg zračenja i nuklearnoj sigurnosti, koji je usvojen prošle godine, a kojim se država obavezala da će se svi radioaktivni gromobrani sanirati i zameniti novima.


Jugopetrol AD obilježio 70 godina na crnogorskom tržištu | Ekonomist\n“Mi smo kompanija koja je u Crnoj Gori prisutna već 70 godina, prepoznatljiva po najboljoj usluzi i proizvodima kao i dugom istorijom razvoja.Vodimo brigu o našim potrošačima i želimo da pređemo zajedno u novu energetsku eru. U godini kada obilježavamno jubilej, realizujemo veliki projekat rekonstukcije i promjene vizuelnog identiteta svih naših benziskih stanica širom Crne Gore. Projektom, koji je vijedan 20 milona eura, zamijenićemo svu tehničku opremu, uskladu sa najstrožijim i najsavremenijim evropskim propisima,što će našim kupcima obezbijeditinajbolju uslugu, gorivo visokog kvaliteta kao i najnovije proizvode,” istakao je izvršni direktor kompanije Jugopetrol AD, Antonis Semelides.\nPovodom 70 godina poslovanja na crnogorskom tržištu i 15 godina kao dio Hellenic Petroleum Group, kompanija Jugopetrol AD danas je sa predstavicima medija obilježila ovaj poseban jubilej. Osnovana u Kotoru, danas sa sjedištem u Podgorici, ova kompanija je konstantno inverstirala u modernizaciju pumpnih stanica i danas je prepoznata kao lider na tržištu po kvalitetu usluge i konkurentnim cijenama.\nJugopetrol AD, kao dio grupacije Hellenic Petroleuma veoma vodi računa i da dio ostvarenog profita izdvaja za brojne društveno odgovorne projekte. Tako su do sada realizovane brojne donacije centrima za djecu sa smetnjama u razvoju,bolnicama,školama,udruzenjima paraplegičara, centrima za osposobljavanje za rad lica sa invaliditetom kao i razna sponzorstva sportskim klubovima, naučnim institucijama kao i kulturnim manifestacijama.\nZa ovu godinu planirana su i dva velika CSR projekta, jedan se odnosi na kampanju bezbjednosti u saobraćaju, dok se drugi odnosi na kampanju stipendiranja najboljih studenata Univerziteta Crne Gore za dalji nastavak školovanja u Grčkoj kroz Master studije.\nIzvršni direktor Hellenic Petroleum grupe,gospodin Gregoris Stergioulis, ovom prilikomnaglasio je da suušli unovuenergetsku eru kao i daJugopetrol obezbjeđuje dovoljne količine enrgenata za Crnu Goru, investira u razvoj ove oblasti, ispituje sve mogućnosti za buduće investicije što će sve doprinijeti novim mogućnostima za zapošljavanje. Kako je naveo, Jugopetrol je veoma važan dio HELPE grupacije koja je transformisana u modernu kompaniju i posluje po najsavremenijim standardima.\nGeneralni direktor za grčko i inostrano tržišteHellenic Petroleum grupe g-din Roberto Karahannas, govorio je o budućem razvoju maloprodajne mreže, ne samo u Crnoj Gori već i regionu. Naglasio je koliko je vašno pored planova kvaliteta, poštovati kupce i cijelu zajednicu.\nIzvšni direktor Hellenic Petroleum grupe Gregoris Stergioulis se jutros sastao i sa Premijerom Duškom Markovićem i Ministarkom ekonomije Dragicom Sekulić.\nDanas Jugopetrol AD posluje kao dio Hellenic Petroleum grupe sa 40 benziskih stanica u svakoj opštini Crne Gore, 3 jahting servisa, 1 instalacija u Baru, 2 avio servisa i zapošljava 500 ljudi viskog profesionalnih kvalifikacija.\nU strukturi uvoza najviše zastupljena vozila, u vrijednosti 104 miliona eura


Tijela koja nadilaze binarnost 2: Istraživanje o pravima interspolne djece u zdravstvenom sistemu Bosne i Hercegovine – Sarajevski Otvoreni Centar\nTijela koja nadilaze binarnost 2: Istraživanje o pravima interspolne djece u zdravstvenom sistemu Bosne i Hercegovine\nPredstavljamo izvještaj u kojem se analiziraju prava interspolne djece u zdravstvenom sistemu Bosne i Hercegovine. Na početku se daje kratak osvrt na prethodno istraživanje – publikaciju Sarajevskog otvorenog centra pod nazivom Tijela koja nadilaze binarnost: Preporuke za unapređenje pravnog i medicinskog pristupa interspolnim osobama u Bosni i Hercegovini, a potom se prikazuju relevantni međunarodni standardi koji se bave pitanjem zaštite prava interspolnih osoba, prava djece, ali i međunarodni dokumenti koji tretiraju ljudska prava i temeljne slobode, kao i prava pacijenata.\nPublikacija obrađuje i način uređenja zdravstvene zaštite u Bosni i Hercegovini i njezinim entitetima, način finansiranja zdravstva, sa posebnim naglaskom na zdravstvenu zaštitu djece, te daje prikaz nivoa zdravstvene zaštite, odnosno ustanova u kojima se ona ostvaruje. Sve navedeno izneseno je kako bi čitatelji i čitateljice stekle sliku o stvarnom stanju u oblasti zdravstva i zdravstvene zaštite u Bosni i Hercegovini.\nU konačnici, predstavljeni su rezultati istraživanja, stanje na terenu kada je riječ o pravima interspolne djece/osoba u Bosni i Hercegovini i preporuke u cilju poboljšanja načina ostvarivanja njihovih prava i poboljšanja pristupa medicinskih radnika_ca u radu sa interspolnom djecom/osobama.\nAutorica: Vanja Burić\nUrednica: Delila Hasanbegović\nIzdavač: Sarajevski otvoreni centar, 2020


Ime Protea potiče od grčkog boga mora Proteja, Posejdonovog sina, koji je mogao poprimati mnoge različite oblike.\nU skladu sa tim, postoji preko 1500 različitih vrsta ovog cveca.\nUzimajući u obzir njenu mitološku osobinu da se menja i transformiše, nije iznenađenje da na jeziku cveća, protea simbolizuje različitost i hrabrost.\nPoreklo vodi iz Australije, Južne Afrike i Južne Amerike.\nPostoje fosili stari 300 miliona godina koji dokazuju da je protea jedna od najstarijih biljaka na svetu.\nCvet je okružen raznobojnim listićima koji se polako otvaraju i daju cvetu glavu koja može biti i 25cm u prečniku.\nPostoji u pink, krem, narandžastoj i boji uglja.\nU Zodijaku je povezan sa znakom Vodolije.


Dan online - Ekonomija: Obmanjuje javnost - 2018-11-02\nEkonomija SD REAGOVAO NA NAVODE MINISTRA SAOBRAĆAJA OSMANA NURKOVIĆA OKO AERODROMA Obmanjuje javnost\nMinistar saobraćaja Osman Nurković nastavio je da istrajava u beskrupuloznom obmanjivanju crnogorske javnosti po pitanju potencijalnog davanja u koncesije Aerodroma Crne Gore, saopšteno je iz Socijademokrata (SD). Oni su se oglasili nakon što je Nurković u srijedu na sjednici Odbora za ekonomiju kazao da je šef SD Ivan Brajović, dok je bio ministar saobraćaja, započeo priču o davanju aerodroma pod koncesiju.\n– Neistina je da je Ivan Brajović, kada je bio ministar saobraćaja bio za davanje Aerodroma pod zakup. Performans mahanjem dopisima koje je potpisao tadašnji ministar Brajović, slavodobitnim ustupanjem istih novinarima i manipulativnom interpretacijom istih samo dodatno potvrđuje činjenicu da ministar zaista ne zna ozbiljno da vodi cijeli proces i da je zalutao u vremenu i prostoru – smatraju u SD.\nIz te partije su kazali da je SD, kao korektan i odgovoran koalicioni partner, priču oko koncesija od početka usmjeravao na teren argumenata i doživljavao isključivo kao sučeljavanje različitih stavova.\n– Za razliku od nas, Nurković u kontinuiranom pokušaju da odbrani neodbranjivo, dajući prednost sitnom politikantskom šićarenju u odnosu na ozbiljnu i argumentovanu raspravu o tom važnom razvojnom pitanju Crne Gore, redovno iznosi neprimjerene i netačne podatke, ne bi li skrenuo pažnju sa suštine problema – smatraju u SD.\nIz te partije su rekli da je prva neistina koju je Nurković izrekao bila kada je, zajedno sa konsultantima, tvrdio da su dokumenta koja su ponuđena na javnu raspravu zakonita.\n– Najdobronamjernije smo mu sugerisali da to nije tako. Da smo u pravu, i sam je to potvrdio na kontrolnom saslušanju u srijedu, rekavši da je izbrisan iz koncesionog akta dio u vezi oslobađanja od plaćanja naknade u prvih pet godina, što smo od početka tvrdili da je nezakonito – piše u saopštenju.\nIz SD su dodali da nezakonitosti koje su za sobom ostavili Nurković i njegovi nazovi eksperti iz gubitaške firme koju je IFC angažovao, ovih dana ispravlja poseban pravni tim Vlade.\n– To je razlog zbog kojeg koncesiona dokumenta Vlada još nije razmatrala, iako je javna rasprava odavno završena. No, nezavisno od toga, mi u SD ćemo biti uporni, u nadi da ćemo neznavenog ministra na kraju ove priče ipak privesti k poznaniju prava i kad su u pitanju mnogi drugi segmenti koncesionih dokumenata – rekli su iz SD.D.M.


Azbuka Srbije: Lj Naslovna / HomeO namaKontaktMarketingNajavite događaj Portal za Srbe u Kanadi i sve ljude dobre volje!\nHome / Azbuka Srbije / Azbuka Srbije: Lj\tAzbuka Srbije: Lj\nLjig (mesto)U Kolubarskom okrugu nalazi se mesto Ljig sa oko 3.000 stanovnika. Ovde se nalazi Kuća sa prvom apotekom u Ljigu i Banja Ljig. Nekoliko kilometara od ovog gradića nalazi se planina Rajac.Ljig (reka)Desna pritoka Kolubare, reka Ljig, izvire iz pećine podno Suvobora i posle 33 kilometra utiče u Kolubaru kod sela Ćelije. Ljig je najvodonosnija pritoka Kolubare. Sliv Ljiga je često ugrožen poplavama i erozijom…


HomeDRUŠTVOKina šalje vakcine za pripadnike Vojske Srbije\nKina će u najskorijem periodu pokloniti novi kontigent vakcina koji će, pre svega, biti namenjen pripadnicima Vojske Srbije i članovima njihovih porodica i to će biti nova podrška Kine Srbiji, izjavio je juče ministar odbrane Nebojša Stefanović posle sastanka sa kineskim kolegom Veijem Fengheom.\n„Ministar (Vei Fenghe) je ljubazno ponudio i mi smo sa zahvalnošću prihvatili novu donaciju u vakcinama. Ta donacija će se odvijati na relaciji dva ministarstva odbrane“, rekao je Stefanović i dodao da je sa kineskim kolegom potpisao sporazum o donaciji, pre svega, u medicinskoj opremi, ali i u opremi koja se već nalazi u sastavu Vojske Srbije.\nOn je zahvalio na svim dosadašnjim donacijama u medicinskoj opremi i vakcinama koje su, kaže, doprinele da Srbija bude jedna od najuspešnijih u Evropi u borbi protiv kovida.\nStefanović je naveo da je sa kineskim kolegom razgovarao i o svim projektima koje su u zajedničkom dogovoru uspostavili predsednik Srbije Aleksandar Vučić i Kine Si Đinping.\n„Razgovarali smo o mogućnosti unapređenja naše saradnje u vojnom obrazovanju, zatim u vojno-medicinskoj saradnji i realizaciji projekta uspostavljanja centra kineske tradicionalne medicine na VMA. Takođe pripremamo našu prvu vežbu specijalnih jedinica Vojske Srbije i kineske vojske za koju se nadamo da će se odigrati do kraja godine“, rekao je Stefanović.\nOn je naveo da Ministarstvo odbrane želi da nastavi vojnu saradnju i kroz vojno-tehničku saradnju na različite načine.\n„Razgovarali smo o tome kako možemo da unapredimo projekat Pegaz i očekujem posetu naših stručnjaka sa Vojno-tehničkog instituta tokom ove godine Kini gde će nastaviti razgovore oko razvoja za nas veoma značajnog projekta“, istakao je ministar.\nStefanović je preneo zahvalnost Srbije Kini na principijalnoj podršci njenom teritorijalnom integritetu i suverenitetu i podsetio da Srbija podržava politiku jedne Kine.\nPolitičari kažnjeni zbog nepridržavanja epidemioloških mera


Kadeti drugi put pobedili Bugarsku u Ivanjici\nMuška kadetska reprezentacija Srbije savladala je Bugarsku i u drugoj od tri prijateljske utakmice u Ivanjici. Srbija je večeras, u dvorani Crnjevo, savladala Bugarsku sa 3:1 po setovima 23:25, 25:23, 25:19 i 25:15, posle 84 minuta igre.\nKadeti bolji u prvoj proveri\nMuška kadetska reprezentacija Srbije savladala je Bugarsku u prvom od tri prijateljska meča koje će obe ekipe odigrati u okviru priprema za XII SP 2011. u Argentini. Srbija je slavila sa 3:1 po setovima 25:13, 21:25, 25:21, 25:23. Po završetku regularnog dela utakmice selektori oba tima odlučili su da se odigra još jedan set, ponovo su juniori Srbije bili bolji, 29:27.\nTri meča sa Bugarskom u Ivanjici\nMuška kadetska reprezentacija Srbije odigraće, u okviru priprema za XII SP 2011. u Argentini, tri prijateljska meča protiv muške kadetske reprezentacije Bugarske.\nPrva utakmica igraće se sutra od 19 časova, drugi meč, u istom terminu, na programu je u ponedeljak, 8. avgusta. Treći duel Srbije i Bugarske planiran je za utorak, 9. avgust, a satnica će biti naknadno određena.\nSve tri utakmice igraće se u dvorani Crnjevo, u Ivanjici.\nFrancuska bolja u borbi za bronzu\nMuška kadetska reprezentacija Srbije poražena je u meču za treće mesto na XI Evropskom olimpijskom festivalu mladih, EYOF 2011. u Trabzonu. Francuska je savladala kadete Srbije sa 3:1, po setovima 25:16, 25:15, 22:25, 25:20 i osvojila bronzanu medalju na takmičenju Trabzonu.


A. Radulović | 10. jul 2013.\nU Srbiji je nega pacijenata u poslednjoj fazi bolesti i dalje isključivo briga porodice. Do 2015. ukupno 300 kreveta u državnom zdravstvu za umiruće pacijente, a to je premalo\nIAKO se u Srbiji već godinama govori o razvoju sistema palijativnog zbrinjavanja najtežih bolesnika u terminalnim fazama bolesti, ovi pacijenti, kojima medicina jedino još može da olakša muke, uglavnom su, osim kratkotrajnih boravaka u bolnici, prepušteni brizi porodice. Čak i da se realizuje ambiciozni plan Ministarstva zdravlja, po kojem do 2015. godine u 28 zdravstvenih ustanova treba da imamo najmanje 300 postelja za palijativno zbrinjavanje, to je „kap u moru“ u odnosu na broj teških bolesnika kojima je na godišnjem nivou potrebna ova vrsta pomoći.\nJer, samo od malignih bolesti godišnje u Srbiji umre oko 20.000 pacijenata, a palijativna nega potrebna je i desetinama hiljada ljudi koji umiru od kardiovaskularnih bolesti, opstruktivne bolesti pluća, mupltipla skleroze, side. Kako su jedine druge opcije za smeštaj ovih pacijenata privatni domovi čije usluge su većini porodica cenovno nepristupačne, dve trećine teških bolesnika umre kod kuće. Terminalni period je težak i mučan, kako za pacijenta, tako za porodicu. A cilj palijativne nege treba da bude upravo suprotno – ublažavanje patnje i bola, unapređenje kvaliteta života pacijenta koliko je to moguće i očuvanje dostojanstva bolesnika.\nProjekat „Razvoj palijativnog zbrinjavanja u Srbiji“, koji se sa 4,8 miliona evra finansira iz evropskih pretpristupnih fondova, akcenat palijativne nege ne stavlja na trajan, već samo privremeni, kratkotrajni bolnički smeštaj umirućih pacijenata. Prema strategiji o palijativnom zbrinjavanju koju je Srbija već donela, ono treba da se odvija primarno kod kuće, uz adekvatnu podršku centara za palijativno zbrinjavanje, čija je uloga da koordiniraju rad domova zdravlja, terenskih službi za kućno lečenje i negu i bolnica.\nBESPLATNA POMOĆ ZA 30 PACIJENATA\nMALO ljudi zna da terminalni pacijenti u Beogradu mogu da dobiju besplatnu pomoć od specijalizovane dobrotvorne organizacije „Belhospis“, koja radi od 2004. godine – Naša organizacije funkcioniše na principu kućne nege, pacijente obilazi multidisciplinarni tim koji čine lekari, medicinske sestre, socijalni radnik, psiholog, duhovnik i volonteri po potrebi – kaže Ivana Todorović, portparol ove organizacije. – Prilikom prve posete vidimo u kakvom je stanju pacijent, i tome prilagođavamo naše aktivnosti. Trenutno obilazimo mesečno oko 30 pacijenata, a mogli bismo i mnogo više da imamo više sredstava, jer je ova usluga za pacijente potpuno besplatna.\n– Ideja projekta je da se jačaju kapaciteti u bolnicama, namenjeni ovim pacijentima, ali i da se ovi pacijenti što više adekvatno zbrinjavaju kod kuće – kaže za „Novosti“ dr Nataša Milićević, specijalista palijativne medicine, angažovana na projektu „Razvoj palijativnog zbrinjavanja u Srbiji“. – Otvaranje novih centara ide sporo, do sada je od početka projekta samo nekoliko bolnica uspelo da napravi funkcionalnu jedinicu, sa manje od 40 postelja.\nS druge strane, ukupno će oko 1.500 profesionalaca iz zdravstvenih ustanova i ustanova za socijalno staranje proći odgovarajuću edukaciju, i biće obučeni da na pravi način sprovode palijativno zbrinjavanje i brigu ne samo o pacijentu, već i pomoć celoj porodici. Nedavno su donirana 52 automobila za službe kućnog lečenja u domovima zdravlja, jer svaki dom zdravlja koji pokriva teritoriju sa više od 25.000 stanovnika (njih 88) moraće da formira službu za kućno lečenje koje će sprovoditi i palijativno zbrinjavanje u okviru ovih službi.\nDoktorka Milićević naglašava da bi na ovaj način zbrinuti pacijenti u bolničkim posteljama provodili samo koliko je nužno da se neki hitan problem reši, olakša bol ili porodici omogući predah. U proseku, najteži pacijenti u bolnicama provedu oko dve nedelje, a to je i period za koji Republički fond za zdravstveno osigu\nranje pokriva troškove.\n– Razloge za ogroman pritisak porodica pacijenata na više nego nedovoljne kapacitete bolnica za smeštaj teških bolesnika u terminalnim fazama bolesti treba tražiti pre svega u činjenici da oni nisu dovoljno informisani da je palijativno bolničko zbrinjavanje indikovano samo kada postoji razlog za to i da to nije oblik trajnog smeštaja za ove pacijente – kaže dr Olika Drobnjak Tomašek, pomoćnik direktora za medicinu Kliničko-bolničkog centra „Bežanijska kosa“.\nOva bolnica trenutno ima četiri postelje za palijativno zbrinjavanje na Odseku za poluintenzivnu negu Odeljenja za alergologiju i imunologiju.\n– Za protekle dve godine koliko je proteklo od pokretanja aktivnosti palijativnog zbrinjavanja, kod nas je zbrinuto skoro 200 pacijenata – dodaje dr Olika Drobnjak Tomašek. – Imamo obavezu, kao ustanova u celini, da odvojimo još šest postelja za te namene, ali to još nismo učinili, jer nam je potreban veći broj medicinskog osoblja, za šta smo tražili saglasnost Ministarstva zdravlja. Porodice pacijenata, nažalost, ne znaju da je palijativni smeštaj u bolnicama ograničen na dve nedelje i to samo kada imamo neposredan razlog. Po završetku postupka pacijent se otpušta.\nNakon dve godine iskustva u ovoj problematici, dr Olika Drobnjak Tomašek kaže da su zaključili da bi opterećenje bolnica ovom vrstom pacijenata bilo znatno manje kada bi se intenzivnije radilo na otvaranju hospisa za smeštaj i negu najtežih pacijenata.\nTrebalo bi učiti od zemalja koje su pokrenule slične projekte.Hrvatska je počela sa organizovanjem hospisa u čijem osnivanju i aktivnostima učestvuje i Katolička crkva.\nPOMOGLA BI MREŽA HOSPISA\nDA bi se rešio problem zbrinjavanja najtežih bolesnika može se razviti mreža hospisa za smeštaj terminalnih bolesnika, koja uveliko funkcioniše u drugim zemljama – smatra dr Olika Drobnjak Tomašek. – Postoji i opcija kratkotrajne pomoći u nezi i zbrinjavanju teškog bolesnika u kućnim uslovima. Na taj način što se „davaoci primarne nege“, obično rodbina na kraće vreme oslobađa svojih obaveza i na njihovo mesto dolaze edukovani profesonalci iz specijalizovanih centara za tu vrstu pomoći.\n– Mi kao kuća ovim, najtežim pacijentima uvek pomažemo, posle procene lekara kada i kako treba postupiti – kaže dr Drobnjak-Tomašek.- Možda se ta procena ne podudara uvek sa očekivanjima rodbine, koja obično očekuje smeštaj u bolnici na duže vreme i kada nema svrhe da se boravi u bolnici, ali onda pokušavamo da ih uputimo na pomoć primarne zdravstvene zaštite, službe za kućno lečenje domova zdravlja, i naročito Gradskog zavoda za gerontologiju i palijativno lečenje.\nPRIVATNA NEGA 650 EVRA MESEČNO\nU SRBIJI postoji i nekoliko privatnih ustanova za prihvat umirućih pacijenata, ali su njihove usluge najčešće preskupe za većinu porodica koje brinu o bolesnicima u terminalnim fazama bolesti. Samo retki mogu da izdvoje od 20 do 70 evra po danu, koliko košta celodnevna nega i terapija za umiruće pacijente.\n– Naše usluge podrazumevaju kompletnu negu teških pacijenata, koji su smešteni u našem delu intenzivne nege – rečeno nam je u jednom od beogradskih domova koju nude ovu uslugu. – Kompletna medicinska nega, davanje terapije, ali i pomoć pacijentima u smislu kupanja, oblačenja, pomeranja da bi se izbegle rane od ležanja, usluge lekara opšte prakse ili kontaktiranje sa službom hitne pomoći u slučaju potrebe, sve to ulazi u mesečnu cenu smeštaja, koja iznosi 650 evra.\nČlanak je objavljen u Večernjim novostima\nTags: belhospis, palijativna nega, stariji pacijenti\n« Da li nam je država neprijatelj?\nPromene kreću od pojedinaca – Lokalne samouprave i Kikinda WebBiz forum »


Izbori u Srbiji, pa potom i na Kosovu, uticali su na sprovođenje postignutih sporazuma u Briselu, te osim onog o integraciji jednog dela srpskih policajaca pod Policiju Kosova, ostali sporazumi su i dalje u prvoj fazi implementacije, kažu analitičari.\nNaim Rashiti iz Balkanske grupe za politiku navodi da su političke agende u Prištini i Beograd uticale na sprovođenje briselskih sporazuma.\n„Ono što predstavlja najveći rizik jeste da nije postignut napredak u sprovođenju sporazuma o pravosuđu, kao ni potpuno osposobljavanje opština na severu zemlje. Za to su odgovorne obe strane“, kaže Rashiti.\nFisnik Korenica iz Grupe za pravne i političke studije ističe da dosadašnji sporazumi nisu promenili poziciju Srbije u normalizaciji odnosa sa Kosovom. Do ukidanja paralelnih struktura na severu nije došlo, a pojedina delovanja i nisu pokazala da postoji interesovanje Beograda da se taj deo integriše pod kosovski zakonski sistem.\n„Srbija poslednjim akcijama, kao što su 'park mira' ili određivanje posebne budžetske linije paralelnih institucija na Kosovu pod svojim državnim budžetom, krši osnovne principe Briselskog sporazuma, a s druge strane nastavlja da kontroliše mnoge paralelne strukture, čak i one bezbednosne“, kazao je Korenica.\nOn napominje da se proces sprovođenja sporazuma može desiti samo onda kada se institucije na Kosovu formiraju.\n„Što se Kosova tiče, trenutna vlada nema narodni legitimitet da razmotri ovaj proces ili nastavi dijalog, te do toga ne može doći bez konstituisane Skupštine i nove vlade“, naglasio je on.\nSporazum Prištine i Beograda od 19. aprila 2013. je prvi postignut sporazum uz posredstvo EU, a koji će, očekuje se, doprineti normalizaciji odnosa dve zemlje. On se sastoji od 14 tačaka, među kojima je i transformacija ilegalnih struktura Srbije na Kosovu, održavanje izbora i uspostavljanje lokalnih institucija na severu, kao i formiranje Zajednice srpskih opština.\nNaim Rashiti međutim smatra da je do potpune normalizacije odnosa potrebno još godina i još sporazuma.\n„Ne verujem da ćemo ni drugim ili trećim sporazumom imati neki mirovni sporazum koji će finalizirati normalizaciju između Kosova i Srbije“, kaže Rashiti.\nI predsednica Kosova, Atifete Jahjaga, je u nedavnom intervjuu za RSE izjavila da kosovska strana teži da se dijalogo konča mirovnim sporazumom koji će imati zakonsku težinu i priznati samostalnost Kosova.


EX YU vesti : NOVOGODIŠNJI KONCERT „NEVERNIH BEBA“ U PANČEVU\n22. decembar, 20 sati, Dvorana Kulturnog centra\nIzuzetnu koncertnu godinu u kojoj je širom regiona odsvirano više od 40 velikih koncerata u okviru turneje „Priča o nama“, popularne „Bebe“ će privesti kraju na jednoj od, po sopstvenom priznanju, najomiljenijih scena za nastupe.\n„Pančevačkoj publici sa kojom tradicionalno delimo život makar jednom godišnje izvešćemo specijalan repertoar i tako simbolično najaviti obeležavanje naših prvih 25 godina. U Pančevu smo zaista kao kod kuće, to je grad u kome imamo veoma mnogo prijatelja i atmosfera na kocertima bude izuzetno prisna, intimna i emotivna. Interesovanje je ogromno i to nas raduje, pozivamo sve da dođu i sa nama kroz muziku koju vole proputuju sa nam taj put dug četvrt veka “ – kaže frontmen Milan Đurđević.\nSpecijalna gošća koncerta biće Ana Sofrenović a koju pesmu će iz bogatog opusa „Nevernih beba“ otpevati na sceni sa ovom grupom izuzetnih muzičara, neka ostane tajna. U svakom slučaju, Pančevcima sledi druženje koje će pamtiti.


Članci poređani po datumu: ponedeljak, 16 april 2018\nNa području Bijeljine evidentirano 30 divljih deponija /VIDEO/\nVolonteri Udruženja građana za promociju obrazovanja Roma „Otaharin“ u saradnji sa Komunalnom policijom Grada Bijeljina obradovali su danas sugrađane kojima su u sklopu akcije „April mjesec čistoće“ na Gradskom trgu dijelili cvijeće u ekološki prihvatljivim saksijama.\nUskoro predstavljanje mišljenja EK na odgovore iz Upitnika /VIDEO/\nLars Gunar Vigemark, šef Delegacije EU i specijalni predstavnik EU u BiH, rekao je da BiH može uskoro da očekuje predstavljanje mišljenja Evropske komisije na odgovore na Upitnik, koje se izrađivale sve nadležne institucije u BiH u okviru sistema koordinacije.\nNajavljena sanacija kolovoza na pravcu Lopare-Gornja Tuzla /FOTO/\nDirektor "Puteva Republike Srpske" Nenad Nešić i načelnik opštine Lopare Rado Savić najavili su danas da će biti sanirana neka klizišta i kolovoz na putnom pravcu Lopare-Gornja Tuzla.\nBijeljina i Banjaluka mogu i treba da uče jedna od druge /VIDEO/\nDelegacija Gradske uprave Banjaluka na čelu sa gradonačelnikom Igorom Radojičićem posjetila je danas Bijeljinu.\nNa festivalu lutkarstva osam predstava iz Srbije i Srpske /VIDEO/\nDrugi festival lutkarstva i video-prezentacije knjige "Lutvid-fest 2018" svečano je otvoren u Narodnoj biblioteci "Filip Višnjić" u Bijeljini izvođenjem prve od osam predstava koje su pripremili učenici osnovnih škola iz Srbije i Republike Srpske.\nFantastičan meč na Pecari: Hadžić pogodio u 90. minuti za bod Radnika\nŠiroki je na Pecari u 5. kolu Lige za prvaka ugostio Radnik iz Bijeljine, a na kraju u jednom zaista fantastičnom meču pobjednika nije bilo, 1:1.\nKandidat Demokratske partije socijalista /DPS/ Milo Đukanović novi je predsjednik Crne Gore jer je u prvom krugu ostvario ubjedljivu pobjedu nad ostalih šest kandidata.


Ova dva manastira, kao i ostali povlašćeni proizvođači, zarađuju tako što država od njih otkupljuje\nstruju po cenama koje su veće od tržišnih. Novac za otkup daju građani Srbije, kojima su posebnom naknadom uvećani računi za struju.\n"Mini hidroelektrane su u sistemu koji podrazumeva vrlo veliku finansijsku stimulaciju.\nDakle, ako imate mini hidroelektranu koju neko napravi, za to dobije dozvolu, investira\nu nju i onda proizvodi struju\niz malog rečnog toka, odnosno vodene snage, on dobija vrlo visoku cenu za tu struju\ntako što je isporučuje EPS-u koji je obavezan da tu struju prihvati i ubaci u svoj sistem", objašnjava za Radio Slobodna Evropa (RSE) profesor Tehnološko-metalurškog fakulteta u Beogradu Petar Đukić,\nstručnjak za održivi razvoj i ekonomiju.\nOdgovor na pitanja o odnosima države kao otkupljivača i manastira kao proizvođača\nstigao ni iz Ministarstva rudarstva i energetike.\nMinistarstvo rudarstva i energetike je manastiru Studenica, kao investitoru mini hidroelektrane na istoimenoj reci, dodelilo status povlašćenog proizvođača struje u\njanuaru 2011. godine.\nU aprilu 2011. godine izveštavalo se o otvaranju te mini hidroelektrane, a Radio-televizija Srbije (RTS) navodi podatak da je za izgradnju mini hidroelektrane bilo potrebno oko 50 miliona dinara, kao i da\nsu taj novac su donirali Vlada Srbije, Ambasada Kraljevine Norveške, i drugi donatori,\nmeđu kojima je najveći bio ogranak Elektroprivrede Srbije, hidroelektrane "Đerdap".\nKako ističe profesor Đukić, budući da crkva uglavnom nema proizvodnju, ona samim tim i nema mogućnost da investira u objekte kao što je mini hidroelektrana. Stoga, kaže on, ne treba da čudi\nda je to finansirano donacijama, od kojih crkva živi. U ovakvoj donaciji profesor, ipak, vidi problem:\n"Ali ovo su specifične donacije koje se tiču, faktički, privrednih kapaciteta koji treba da\ni mene malo iznenađuje da su te donacije došle iz javnih preduzeća. Ako su dolazile iz javnih\npreduzeća to znači da su podrazumevale vrlo važnu političku odluku, kao i da su ta javna preduzeća verovatno bila profitabilna i da su imala neki interes da doniraju to crkvi, a ne da investiraju u\nnešto drugo, ili da direktno investiraju u mini hidroelektranu pa da od nje imaju korist",\nU medijskim izveštajima iz 2011. godine, kada je otvorena, navodi se da će MHE "Studenica"\nproizvoditi struju za potrebe manastira, te da će "višak električne energije odlaziti u sistem distribucije ostalim potrošačima".\n"Daleko je bolji i veći interes da se struja isporuči na mrežu i da vi od te isporuke dobijete cenu\nkoja je dva ili tri puta veća od one koju plaćate kao potrošač sa mreže", ističe on.\nPrema podacima EPS-a, od 2013. do 2018. godine mini hidrocentrala "Studenica" je proizvela\nviše od tri miliona kilovat-sati struje, a manastiru je EPS uplatio više od 48 miliona dinara (oko 413.000 evra).\nMini hidroelektrana kanalskog tipa u Nacionalnom parku Tara u kanjonu reke Rače, sagrađena je\nu blizini istoimenog manastira kod Bajine Bašte. Status povlašćenog proizvođača\nstekla je u decembru 2013. godine, rešenjem Ministarstva rudarstva i energetike.\nOd 2014. do 2018. godine mini hidroelektrana u vlasništvu manastira proizvela je više od milion\ni 700.000 kilovat-sati struje, što je u proseku oko 425 hiljada kilovat-sati godišnje.\nPoređenja radi, prosečna godišnja potrošnja struje u Srbiji je prema podacima Svetske banke oko\n4.200 kilovat-sati po stanovniku, što znači da je količina struje koju mini hidroelektrana manastira Rača proizvede tokom godine dovoljna da snabdeva više od 100 građana.\nZa proizvedenu struju je investitoru, odnosno manastiru, isplaćeno više od 27 miliona\ndinara (oko 234.000 evra) na ime naknade za podsticaj zbog proizvodnje zelene\nIako su manastiri Studenica i Rača zavedeni kao investitori mini hidroelektrana, finansijski izveštaj\novih investitora nije dostupan javnosti. Srpska pravoslavna crkva i njene eparhije nemaju zakonsku obavezu da objavljuju finansijske izveštaje.\nManastiri Rača i Studenica, kao investitori MHE, nisu registrovani kao privredni\nsubjekti u Agenciji za privredne registre. RSE nije dobio odgovor od Žičke eparhije da li na proizvodnju struje, što je\nprivredna delatnost, ovi manastiri plaćaju porez.\nZakon, naime, dozvoljava crkvama i verskim zajednicama da "obavljaju privrednu ili drugu\ndelatnost na način i u skladu s propisima kojima je uređeno obavljanje tih delatnosti", što znači\nda bi u tim slučajevima bile obavezne da plaćaju porez.\n"Ekonomski odnosi crkve i države i ekonomska pozicija crkve ili bilo koje verske\nzajednice, a kod nas posebno SPC koja ima najveće prihode, su prema mom mišljenju, jedna velika crna rupa. Tu se ne zna šta se prihoduje, po kojim iznosima i šta se od toga oporezuje", kaže profesor Đukić.\nCilj Srbije je da struja iz obnovljivih izvora dostigne 27 odsto udela u ukupnoj proizvodnji i potrošnji.\nTo je i obaveza prema Energetskoj zajednici, koja predstavlja okvir za integraciju u energetsko tržište Evropske unije.\nOvom obavezom nadležne institucije u Srbiji pravdaju visoke iznose za otkup struje od povlašćenih proizvođača, među kojima su vetroparkovi, solarne elektrane, elektrane na biomasu i biogas, ali i\nsporne mini hidroelektrane.\nCentar za istraživačko novinarstvo (CINS) izračunao je da je proizvođačima struje iz\nMHE u Srbiji od 2013. do 2018. godine isplaćeno 83,2 miliona evra, od čega najviše državnoj Elektroprivredi Srbije,\nali i firmama investitora povezanih sa vlašću.\nDeo stručne javnosti, ekološki aktivisti, kao i meštani gde se grade ili su planirane mini hidroelektrane, proteklih godina se bune zbog izgradnje MHE, posebno derivacionog tipa,\ni podsticaja koje daje\ndržava, naglašavajući da se takvim vidom proizvodnje struje nanosi šteta okolini koja prevazilazi dobit koju zajednica ima od njih.\nDerivacione MHE, za razliku od pribranskih i kanalskih kakve su u manastirima\nStudenica i Rača, podrazumevaju da se deo vodotoka "stavlja u cev".\nIzgradnjom derivacionih mini hidroelektrana je na pojedinim lokacijama u Srbiji izgubljeno više\nkilometara vodotoka jer su rečna korita ostala suva, što je imalo negativan uticaj na živi


Rasmusen: Članstvo u NATO-u nije poklon\nOdluka o aplikaciji BiH za članstvo u NATO-u biće donijeta iduće sedmice u Briselu, kazao je generalni sekretar Sjevernoatlantskog saveza Anders Fogh Rasmussen u petak nakon susreta sa članovima Predsjedništva BiH Harisom Silajdžićem i Nebojšom Radmanovićem. Odluka je na ministrima vanjskih poslova NATO-a, rekao je Rasmussen dodajući da za članstvo treba uraditi dosta posla:\n„Članstvo u NATO-u nije poklon. Članstvo u NATO-u se postiže ukoliko kandidat može doprinijeti sigurnosti u Evropi i promovirati one ciljeve NATO-a kojima NATO teži.“\nČlan Predsjedništva BiH Haris Silajdžić bio je nezadovoljan nakon susreta sa generalnim sekretarom NATO-a. Silajdžić je kazao da se u posljednih mjesec dana dosadašnji uspješan put BiH ka NATO-u blokira vezom između tzv. butmirskog procesa i akcionog plana za članstvo BiH u Sjevernoatlantskom savezu:\n„Ovo što se dogodilo u vezi sa predstavom Carla Bildta u Butmiru, neuspješnom i pomalo komičnom moram reći, danas imamo problem sa NATO-om. I hoću da kažem ovo - kada je frustracija u pitanju, da se frustracija uglavnom osjeća kod Bošnjaka.“\nGeneralni sekretar NATO-a Anders Fogh Rasmussen, u odgovoru na pritužbe Harisa Silajdžića, kazao je da je NATO pozdravio aplikaciju BiH, te da NATO nije dio butmirskog procesa:\n„Treća stvar, ja nisam vezao butmirski proces i vašu aplikaciju za NATO. I sada podvlačim i naglašavam da će se vaša aplikacija za akcijski plan za članstvo prosuđivati na osnovu vaše sposobnosti da ispunite uvjete NATO-a.“\nPotrebno ispuniti mnogo toga\nZvaničnici u Bosni i Hercegovini očekuju da će do kraja ove ili početkom naredne godine zemlja dobiti Akcioni plan za članstvo u NATO savez.\nTakozvani MAP program je završni i ključni stadij kretanja kroz Partnerstvo za mir. Akcioni plan usmjerava procese u državi kako bi bila sposobna doprinijeti vrijednostima Saveza. Od BiH u ovom procesu očekuje se da riješi sva međunarodna, etnička i teritorijalna pitanja, te da poštuje ljudska prava i promoviše stabilnost.\nDopredsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Beriz Belkić:\nBeriz Belkić, Foto; Midhat Poturović\n„Ja se iskreno nadam da postignuti konsenzus koji je dosad na sceni neće biti doveden u pitanje i da ćemo mi svi zajedno u BiH, bez obzira na političke opcije kojim pripadamo, razumjeti interes sviju građana BiH kad je riječ o NATO integraciji i da ćemo početkom decembra zajedno sa Crnom Gorom dobiti Akcioni plan, tzv. MAP.“\nOd država koje žele postati članice NATO-a ne traži se samo reforma odbrambenih struktura već i brojne reforme na državnom planu, te politička stabilnost. Postoje mišljenja da bi neuspjeh takozvanih butmirskih pregovora mogao usporiti put BiH ka NATO-u. Beriz Belkić:\n„Niko ne osporava potrebu da institucije BiH postanu funkcionalnije, da jednostavnije odlučuju itd., ali sadržaj butmirskog procesa i ponuđeni model apsolutno ne bi mogao da se dovede u vezu s ovim procesom u NATO-u.“\nReforme potrebne za priključenje NATO alijansi u Bosni i Hercegovini provode se mnogo brže nego kada je riječ o ispunjavanju uslova za priključenje Evropskoj uniji. Između ostalog, razlog je i to što su uslovi postavljeni pred zemlju mnogo fleksibilniji, ali i činjenica da se ulaskom u NATO nijedna država ne odriče dijela suvereniteta, smatraju stručnjaci.\nManje podrške u RS-u\nPodrška priključenju BiH NATO-u slabija je Republici Srpskoj nego u Federaciji BiH. Analitičari kažu da je riječ o političkim refleksijama iz susjedne Srbije. Denis Hadžović, iz sarajevskog Centra za sigurnosone studije:\n„Ne vjerujem da je strah, ja mislim da je samo nedovoljna informisanost i malo oslikavanje političkih prilika iz Srbije koja je zauzela jedan stav za neutralnost, odnosno samo participaciju u okviru programa Partnerstvo za mir.“\nŽeljko Komšić: Predsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić početkom oktobra je u Bruxellesu zvanično predao zahtjev Bosne i Hercegovine za Akcioni plan za članstvo u NATO savez-u (MAP).\nPrema provedenim istraživanjima, 73 posto anketiranih u BiH podržava ulazak zemlje u NATO. U Federaciji BiH oko 89 posto, a u RS 44 posto ispitanih smatra da je za BiH dobro da bude u Sjevernoatlantskoj alijansi. Miloš Šolaja, iz banjalučkog Centra za međunarodne studije:\n„Ima tu mnogo stvari koje utiču na opredjeljenje stanovnika. Pored toga i dnevna politika i posebno ova situacija s ustavnim promjenama i neke agresivnije izjave, pa i od samog NATO-a i drugih međunarodnih predstavnika utiču da se takav stav formira.“\nZvaničnici u RS, bez obzira na postignuti konzenzus o potrebi priključenja NATO savezu, često svojim izjavama doprinose da stav građana prema ovoj alijansi bude negativan. Jedan od najčešće upotrebljavanih argumenata je činjenica da su snage Alijanse bombardovale položaje Vojske RS tokom prošlog rata u BiH, ali i Srbiju tokom rata na Kosovu.\nMinstar odbrane BiH Selmo Cikotić vjeruje da se Bosna i Hercegovina „stabilno kreće ka NATO-u“:\n„Veliki napori koji su učinjeni unutar BiH zahtijevaju jači stepen integracije sa neposrednim susjedima, sa regionom i sa euroatlantskom porodicom progresivnih zemalja u čijem sastavu mi vidimo našu budućnost.“\nBosna i Hercegovina i Crna Gora na putu su da dobiju poziv za Akcioni plan za članstvo u NATO savez. O zahtjevu ovih država odlučivaće se na ministarskom sastanku NATO-a sljedeće sedmice u Briselu.\nDa ove dvije zemlje na tom putu imaju jaku podršku Sjedinjenih Američkih Država potvrdio je tokom boravka u Sarajevu, na sastanku Američko - jadranske povelje, pomoćnik američkog ministra odbrane Aleksandar Vežbol:\n„Kao što smo i ranije govorili, SAD u potpunosti podržavaju BiH i Crnu Goru da dobiju Akcioni plan za članstvo u NATO savezu što prije je to moguće. SAD ostaju privržene ovakvoj politici Alijanse kao ključnom instrumentu za projektovanje stabilnosti i konsolidaciji mira u Evropi. Izražavamo dobrodošlicu svim demokratskim državama Evrope koje dijele ove vrijednosti i koje mogu doprinijeti ciljevima Alijanse.“


Uskoro pokrivanje istočne tribine gradskog stadiona u Beranama\nObjavljeno sreda, 25 novembar 2015 07:31\nPovodom prezentacije rekonstrukcije i pokrivanja tribine gradskog stadiona obavljene u Podgorici saopštenjem se oglasio Biro za odnose sa javnošću Opštine Berane. Dostavljeno saopštenje Espona integralno prenosi.\nNacrt idejnog rješenja projekta rekonstrukcije i pokrivanja istočne tribine gradskog stadiona u Beranama, predstavljen je u prostorijama Fudbalskog saveza Crne Gore u Podgorici. Prezentaciji su prisustvovali Zoran Jojić, sekretar za sport, kulturu, mlade i saradnju sa NVO; Marko Lalević, sekretar za planiranje i uređenje prostora; rukovodstvo Fudbalskog saveza Crne Gore i predstavnici projektantske kuće.\nPrema riječima Jojića, Opština Berane duguje veliku zahvalnost predsjedniku FSCG Dejanu Savićeviću i generalnom sekretaru Momiru Đurđevcu, na podršci i nesebičnom zalaganju da se gradski stadion u Beranama prilagodi standardima UEFA .\n„Predugovorom projekta je predviđeno da 30% finansira Opština Berane, a 70% FSCG“, kazao je Jojić i dodao da je pomenuti nacrt sa manjim izmjenama prihvaćen na obostrano zadovoljstvo.\nOn je naglasio da su dobili garancije od predstavnika projektantske kuće da će konačan nacrt idejnog rešenja biti gotov do Nove godine, kao i da se početak građevinskih radova očekuje na proljeće 2016, zaključuje se u saopštenju Biroa za odnose sa javnošću Opštine Berane.


TotalCar.rs » Land Rover: novi Grand Evoque\nLand Rover, novo, TOP, zanimljivo\n0 komentara 7796 pregleda\nPrema pisanju Autocar-a, odeljenja za marketing i dizajn kompanije Land Rover trenutno rade na četvrtom modelu Range Rover linije, odnosno njenom produžetku nakon Range Rover Evoque modela prikazanog na Salonu Automobila u Parizu 2010. godine.\nKompanija namerava da premosti jaz između kompaktnog Evoque-a i Sport-a. Automobil sa petoro vrata biće zasnovan na Land Roverovoj novoj LR-MS platformi, koja je blago inspirisana Ford EuCD platformom koju koristi Freelander i trenutni Evoque.\nKao njegov slični sestrinski model, Grand Evoque će imati opcioni prednji pogon i 2.2-litarski dizel, kao i 2.0-litarski benzinski motor. Marketing tim smatra da će cena novog modela biti oko 35.000 funti, pa sve do 55.000. To Evoque XL u cenovnom rangu pozicionira između trenutnog Evoque-a i Sport-a.


Itekako će uticati ne samo na događaje na globalnom planu, već i na živote svih zodijačkih znakova\n05.06.2018. - 11:06h Autor: Novosti.rs / Marina Jungić Milošević\nUran, planeta više sile, sredinom maja, posle 84 godine ušao je u Bika, zbog čega će predstavnici ovog znaka najviše osetiti njegov uticaj, ali isto tako i Lavovi, Škorpije i Vodolije. To se, pre svega, odnosi na rođene u prvoj i trećoj dekadi znaka, budući da Uran obrazuje konjunkciju sa njihovim Suncem, zbog čega ove znakove očekuje mogućnost iznenadne selidbe, promene mesta boravka, prebivališta, promena posla ili radnog mesta, iznenadna putovanja zbog dužeg ili kraćeg boravka u inostranstvu...\nPrelazak Urana preko 12. astrološke kuće Blizanaca, opominje ih da budu oprezniji ukoliko sarađuju ili planiraju saradnju sa strancima, zato što bi moglo da dođe do nekih nepredviđenih situacija, finansijskih krahova i sl. Na graničnim prelazima, Blizanci mogu da imaju problema sa dokumentacijom, pasošima, vizama i slično.\nOne su najuspešnije: Žene u ovom horoskopskom znaku su neustrašive vođe ali iskrene i dobre!\nHoroskopAstrologijaAstro prognozaUranBik84 godineTranzitUticajHoroskopski znak


22.08.2018 | Beograd\nPočela je rekonstrukcija Trga Republike koja će prema najavi zamenika gradonačelnika Beograda, Gorana Vesića trajati 420 dana, i ovom delu prestonice dati potpuno novi izgled. Nakon toga predviđena je rekonstrukcija Vasine ulice, koja postaje pešačka zona – dodao je Vesić.\nRekonstrukcija Trga Republike zapravo je rekonsktrucija čitavog trga, od Boška Buhe do tržnog centra Staklenac, zaključno sa početkom Vasine i završetkom Kolarčeve. Trajaće 420 dana – izjavio je Goran Vesić, zamenik gradonačelnika Beograda.\nNa taj način ovaj deo grada dobiće sasvim novi izgled.\nNakon Trga Republike, predviđena je rekonstrukcija Vasine ulice, koja postaje pešačka, počeće rekonstrukcija garaže na Studentskom trgu, a zatim i samog Studentskog trga, istakao je zamenik gradonačelnika.


CIA i tajna saradnja sa Evropom ponovo na stolu zvaničnog Brisela\nEvropski palamentarci su posebno osjetljivi na teme kao što su demokratija i zaštita ljudskih prava, koje su ozbiljno dovedene u pitanje svojevremenim tvrdnjama da vlade evropskih država tajno sarađuju sa američkom obavještajnom službom, pomažući joj da, daleko od demokratske javnosti, odvodi, prebacuje, zatočava i muči one koje smatra teroristima ili njihovim pomagačima.\nŽeleći da što više rasvijetle ovu aferu, Evropljani su pokrenuli dvije nezavisne istrage- jedna je vođena u okviru Parlamenta, dok je drugu vodio Savjet Evrope, a istražitelj je bio Dik Marti.\nI jedni i drugi su u istragama došli do zaključka da u periodu između 2003. i 2005. godine jeste bilo saradnje sa CIA-om, dok je Marti otišao i korak dalje. On, pored nekoliko evropskih država, među kojima su i BiH i Makedonija, posebno upire prstom na vlasti u Poljskoj i Rumuniji kao najaktivnije saradnike američke tajne šlužbe, navodeći i imena dvoje sadašnjih članova EP iz tih država, kao osobe koje su bile detaljno upućene u aktivnosti CIA-e.\nIstražitelju Savjeta Evrope je zamjereno što nije izložio i izvore po kojima optužuje kolege evropskih parlamentaraca, kao i što sa njima nije prethodno obavio istragu. Međutim, Marti kaže kako se na njegove pozive za saradnju do sada niko od osumnjičenih nije javljao, bilo da je riječ o pojedincima ili vladama. Istražitelj Savjeta Evrope, Dik Marti:\n"Susreli smo se sa zidom šutnje kod mnogih od vlada. Optužujem ih da o posebnom komitetu Parlamerntarne skupštine, Savjeta Evrope nisu otkrile sve što znaju o ovome. Svi znamo da je ovaj zid šutnje znak kršenja evropskih zakona o zaštiti ljudskih prava. Znamo za otmice više stotina ljudi i znamo za postojanje zatvora poput Guantanama, zatvora u Iraku, Afganistanu, ali i u Evropi".\nI poslije ovog pokušaja da se više osvijetli neslavna uloga Evropljana u oštrom kršenju ljudskih prava, koje danas malo ko spori, ostaje neodgovoreno pitanje koje je sebi i parlamentarcima uputio istražitelj Savjeta Evrope - zapitao da li je uloga političkih predstavnika Evropljana da budu advokati svojih vlada ili zaštitnici zajedničih evropskih vrijednosti.\nŠto se tiče istraga koje bi trebale da završe otkrivanjem istine javnosti i kažnjavanjem krivaca, njih Marti ostavlja nacionalnim vladama kao ključnu obavezu demokratskog društva.


Sretenje: Đurić na svečanoj akademiji u Zvečanu | KoSSev\nSretenje: Đurić na svečanoj akademiji u Zvečanu\nNedelja 14. februar 2016, 13:15\nFOTO: Đurić na Sretenju u KM (arhiva/KoSSev)\nSutra je Dan državnosti Republike Srbije i praznik Sretenje. Centralna svečana akademija ove godine na Severu Kosova održaće se u podne u Domu kulture “Trepča” u Zvečanu. Ceremoniji će, kako je najavljeno, prisustvovati i direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju, Marko Đurić.\nProšle godine, centralnu svečanu akademij u organizovala je opština Kosovska Mitrovica, na kojoj je takođe Đurić prisustvovao, a iako najavljen, ministar i počasni građanin Kosovske Mitrovice, Aleksandar Vulin, tada nije došao.\nProtekle dve godine obeležavanje Sretenja na Severu Kosova odvijalo se paralelno. Pored aktuelnih predstavnika vlasti, svečane sednice sa većim brojem prisutnim organizovala je i sada opoziciona Skupština Autonomne pokrajine Kosova i Metohije, dok za sutra, iz ove organizacije još uvek nije ništa najavljeno.


Istraživanje otkriva: Seksualni život Srpkinja je uzbudljiviji\nU proseku žena ima pet seksualnih partnera globalno posmatrano, dok prosečna žena u Srbiji ima šest seksualnih partnera, otkriva novo međunarodno istraživanje.\nNaše žene tvrde da vole seks i da imaju dosta partnera.\nRezultati istraživanja pokazali su i da žene u Srbiji u proseku imaju seks 2,4 puta nedeljno, što je malo bolje od evropskog proseka, pokazuju poslednji rezultati međunarodnog istraživanja.\nGlobalno posmatrano, 40 odsto anketiranih žena imale su seks sa jednim do tri partnera, a u Srbiji je taj broj 26 odsto anketiranih žena.\nSa druge strane, 10 odsto ispitanica imalo preko 10 partnera, a u Srbiji je taj procenat nešto viši i iznosi 11 odsto.\nŽene, čini se, češće menjaju partnere u Austriji i Velikoj Britaniji gde je prosečan broj partnera devet i osam respektivno, dok su u Vijetnamu upitane žene odgovarale da su imale samo jednog seksualnog partnera.\nSrpkinje smatraju da su vrlo emancipovane i da planiraju svoj seksualni život, dok sa druge strane rezultati pokazuju da nisu edukovane o dostupnim kontraceptivnim metodama, u društvu u kome je abortus visoko prihvaćen.\nNaše žene tvrde da vole seks i da imaju dosta partnera. Više od trećine ispitanica nema ništa protiv seksa bez ljubavi, čak je i visoko prihvaćen, kao i seks na prvom sastanku, a zanimljivo je da je stopa slobodnih devojaka, odnosno žena, nešto veća nego prosečna.\nU istraživanju je učestvovalo čak 7.000 žena između 15-49 godina iz 15 zemalja, kao što su Austrija, Španija, Rusija, Litvanija, Češka, Poljska, uključujući i Srbiju.\nZanimanje muškarca otkriva njegove SEKSU...\n12 činjenica o seksu koje niste znali


Bugarska od pada komunizma izgubila dva miliona stanovnika - Sputnjik Srbija\nBugarska od pada komunizma izgubila dva miliona stanovnika\n21:54 07.03.2019 Preuzmite kraći link\nBugarska, koja važi za najsiromašniju zemlje Evropske unije, nakon pada komunističkog režima 1989. godine imala je oko devet miliona stanovnika, a 28 godina kasnije ima oko sedam miliona. Glavni uzroci smanjenja broja stanovnika su pad nataliteta i ekonomske migracije.\nPrema podacima Zavoda za statistiku Bugarske ta zemlja je u periodu od 1989. do 2017. godine izgubila oko dva miliona stanovnika.\nKako se navodi, 2018. godine u Bugarskoj je rođeno 60.000 beba, dok je umrlo 110.000 stanovnika, prenosi „Anadolija“.\nPrema rečima potpredsednice Bugarske Ilijane Jotove, u zemlji koja unutar EU beleži najveću stopu mortaliteta, svakog meseca sa karte nestane jedno selo.\nTome doprinosi i što je veliki broj mladih zbog boljih uslova za život napustio domovinu i utočište našao u nekoj od zemalja EU.\nU slučaju da se u Bugarskoj nastavi loša ekonomska situacija, a time i migracije stanovništva, pretpostavka je da bi broj stanovnika u toj zemlji do 2050. godine mogao da padne na 5,2 miliona.


29. 07. 2014. Kontinuirani napredak Srbije u borbi protiv trgovine ljudima\nPovodom obeležavanja Svetskog dana borbe protiv trgovine ljudima, danas je u Ministarstvu unutrašnjih poslova održana konferencija za novinare. O ovom globalnom problemu i aktivnostima na njegovom suzbijanju govorili su državni sekretar Ministarstva Aleksandar Nikolić, otpravnik poslova u Ambasadi Belorusije Andrej Metelica, stalni koordinator Ujedinjenih nacija Irena Vojačkova-Solorano, šef Misije Međunarodne organizacije za migracije u Srbiji Lidija Marković i direktorka Centra za zaštitu žrtava trgovine ljudima Sanja Kljajić.\n„Ministarstvo unutrašnjih poslova odlučno sprovodi mere za unapređenje zaštite žrtava, otkrivanje i gonjenje učinilaca ovog i srodnih krivičnih dela, posebno putem proaktivnih istraga u saradnji sa tužilaštvom. Neprestano radimo na prevenciji, pomoći i zaštiti žrtava, pravovremenoj identifikaciji slučajeva trgovine ljudima i decom i procesuiranju izvršilaca u saradnji sa drugim državnim organima, organizacijama civilnog društva, državama i međunarodnim organizacijama“, rekao je državni sekretar Aleksandar Nikolić i naglasio da kontinuirani napredak Srbije u borbi protiv trgovine ljudima potvrđuju izveštaji Evropske komisije, Grupe eksperata Saveta Evrope – GRETA i Stejt departmenta.\nPrema njegovim rečima, u okviru reforme unutrašnjih poslova i Poglavlja 24 u procesu pregovora sa Evropskom unijom sprovode se preporuke u cilju svrstavanja Srbije među najefikasnije države u borbi protiv trgovine ljudima. Predstoji i usvajanje nove Nacionalne strategije prevencije, suzbijanja trgovine ljudima i zaštite država u Republici Srbiji za period od 2014. do 2020. godine, kao i pratećeg Nacinalnog akcionog plana.\n„Oni koji se drznu da ugroze ljudska prava i slobodu bilo kog građanina Srbije, imaće u policiji ozbiljnog i ljutog protivnika. Odgovor države biće nemilosrdan“, naglasio je državni sekretar Aleksandar Nikolić.\nStalni koordinator Ujedinjenih nacija Irena Vojačkova-Solorano istakla je da trgovina ljudima predstavlja moderno ropstvo, i da se radi o neprihvatljivoj i veoma zabrinjavajućoj pojavi u savremenom svetu. Ona je izrazila veliko zadovoljstvo ozbiljnošću sa kojom država Srbija pristupa ovom globalnom problemu. Ujedinjene nacije će i dalje pružati veliku pomoć i podršku u borbi protiv trgovine ljudima, sa ciljem da taj najgrublji oblik narušavanja ljudskih prava postane deo prošlosti.\nOtpravnik poslova u Ambasadi Belorusije Andrej Metelica govorio je o aktivnostima njegove zemlje u borbi protiv trgovine ljudima.\n„Sutra, 30. jula, prvi put biće obeležen Svetski dan protiv trgovine ljudima, sa ciljem da se skrene pažnja svetske javnosti na hiljade osoba koje su nasilno otete od svojih porodica i postale žrtve trgovine ljudima“, istakao je Metelica i zahvalio Srbiji na organizaciji pres-konferencije. Prema njegovim rečima, sa ovako složenim problemom moguće je uspešno se boriti samo kroz sveobuhvatnu međunarodnu saradnju.\nŠef Misije Međunarodne organizacije za migracije u Srbiji Lidija Marković naglasila je da je IOM u stalnoj koordinaciji sa nacionalnim partnerima, na prvom mestu sa Ministarstvom unutrašnjih poslova, kao i sa Ministarstvom za rad, zapošljavanje i socijalnu politiku, Centrom za zaštitu žrtava trgovine ljudima, agencijama Ujedinjenih nacija i nevladinih organizacija sprovodi projekte sa ciljem da se poboljša mehanizam koordinacije, pomoći i zaštite žrtava trgovine ljudima.\n„U ovom trenutku, Međunarodna organizacija za migracije, Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srbije i Centar za zaštitu žrtava trgovine ljudima zajednički sprovode projekat čiji je cilj da dodatno podrži sprovođenje Nacionalne strategije za borbu protiv trgovine ljudima, kroz uspostavljanje i jačanje partnerstva između centralnog i lokalnog nivoa“, istakla je Lidija Marković.\nPrisutnima se obratila i direktorka Centra za zaštitu žrtava trgovine ljudima Sanja Kljajić, koja je predstavila statističke podatke u vezi sa trgovinom ljudima u Republici Srbiji.


Razgranato Miškovićevo carstvo u BiH – Magazin Plus\nHome/Razgranato Miškovićevo carstvo u BiH\nNiz sumnjivih privatizacija u Bosni i Hercegovini vezuje se za ime Miroslava Miškovića. Njegove poslovne veze vezane su za visoko pozicionirane političare u Bosni i Hercegovini. No niko se ne nada da će hapšenje u Beogradu dovesti i do procesuiranja nekoliko velikih privatizacijskih prevara u BiH.\nKada se u Bosni i Hercegovini pomene ime Miroslava Miškovića, prva asocijacija su njegova, prema medijskim navodima, dva poslovna partnera: aktuelni ministar sigurnosti BiH Fahrudin Radončić i predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik. Miškovićev poslovni pohod na BiH krenuo je tokom drugog premijerskog mandata Milorada Dodika.\nSve je, tada rađeno preko firme “Darta”, podsjeća u istraživačkom tekstu magazina Žurnal novinarka Ljiljana Kovačević i objašnjava veze između ove kompanije, Vlade RS i Miroslava Miškovića.\n„Priča u vezi sa privatizacijom Srpskog oslobođenja kreće tako što nepoznata firma Darta za 100 mraka kupuje 65 posto državnog kapitala Oslobođenja. Dartu i Oslobođenje 2008. godine kupuje Miškovićeva firma Delta DMD, koja je kasnije kažnjena sa četiri miliona maraka jer se firma Darta, koju su kupili od Zekstre, zadužila za četiri miliona maraka preko limita koji im je dozvoljen ugovorom o privatizaciji. Još je zanimljivije da im Vlada RS izlazi u susret iako su neki članovi Savjeta za privatizaciju bili protiv jer se radi o jako velikoj sumi novca“, kaže Kovačević.\nDrugi, medijski mnogo više poznat slučaj privatizacije u koji je umješan Miroslav Mišković i njegova kompanija Delta je slučaj robne kuće Boska. Partneri su, kao i u prethodnom primjeru, bili isti. Boska je privatizovana, a prema svim raspoloživim informacijama, plaćena je novcem iz budžeta RS.\n„Poznato je da je konzorcijum Delta-Zekstra, čiji su vlasnici Mišković i Đurić, kupili državni kapital u banjalučkoj robnoj kući Boska za tri miliona evra. Oni su se tada obavezali i pompezno su najvaljivali da će u Bosku uložiti 40 miliona evra, što se naravno nikad nije desilo, a nepoznato je da li su i kako isplatili novac za kupovinu ove robne kuće, jer privatizacioni ugovor nikada u RS nije bi dostupan javnosti“, navodi Ljiljana Kovačević.\nPolitička volja i veza s vlašću\nSvoju imperiju Miroslav Mišković nije gradio samo na teritoriji Republike Srpske. Još prije osam godina kompaniju je napravio sa aktuelnim ministrom sigurnosti BiH Fahrudinom Radončićem, kaže novinar magazina Slobodna Bosna Mirsad Fazlić.\n„Namjera je bila ući u posao sa nekretninama u prvom redu, a tako je firma i nosila ime Prezident nekretnine. Navodno, prema policijskim izvještajima kojima mi raspolažemo, nisu se odvijale poslovne transakcije preko te kompanije, a gospodin Radončić je svoj udio prodao prošle godine i sada je ta firma prebačena u Banju Luku. Međutim, iz svih raspoloživih informacija, gospodin Mišković je ovladao kompanijama u BiH, čija je vrijednost procijenjena na nekih 200 miliona“, kaže Fazlić.\nMiškovićevo ime takođe se veže za privatizaciju sarajevske fabrike namještaja Standard. Mali dioničari ove firme nedavno su od kantonalnog tužilaštva u Sarajevu i policije zahtijevali istragu u Standardu.\n„Predistražne radnje su u toku, a sudeći prema onome što sam ja uspio saznati od malih dioničara i ljudi koji su investirali u Standard, nema nikakve sumnje da će se te predistražne radnje pretvoriti u istragu i u konačnici da će biti podignute krivične prijave protiv ljudi koji su odgovorni za propadanje Standarda, među kojima je, naravno, i gospodin Mišković kao najveći vlasnik dionica Standarda u Sarajevu“, rekao je Fazlić.\nHapšenje srbijanskog tajkuna u Beogradu nije preveliko iznenađenje za građane Sarajeva:\nNiko, međutim, nije optimista da će Miškovićevo hapšenje početi da odmotava zamršeno klupko sumnjivih privatizacija u BiH.\n„Ja mislim da to prije svega zavisi od političke volje u BiH. S obzirom na sadašnju postavku političkih snaga u BiH, ja sam skeptična u tom pogledu. Ti ljudi koji zaista i imaju, što je i potvrđeno, poslovne veze sa Miškovićem nalaze se u vlasti i na državnom i na entitetskom niovu, tako da sam ja jako skeptična“, ističe novinarka Ljiljana Kovačević.\nMarija Arnautović – RSE\nGoran Salihović novi glavni tužilac BiH - Početak kraja pravosuđa u BiH


U neformalnim naseljima u Beogradu vakcinisano oko 5.000 Roma – DnevniZurnal\nU neformalnim naseljima u Beogradu vakcinisano oko 5.000 Roma\nby admin 16/09/2021, 16:48 999 Views\nU neformalnim naseljima u Beogradu živi oko 36.000 pripadnika romske nacionalne manjine i uz pomoć zdravstvenih medijatorki dosad je vakcinisano oko 5.000 Roma, izjavila je sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević tokom obilaska Roma u naselju Makiš, u kojem živi 21 porodica.\nOna je navela da je projektom Asocijacije zdravstvenih medijatorki predviđeno da se obiđu 24 naselja u 12 gradskih opština, te da se razgovara sa 1.200 porodica, preneo je Beoinfo.\nPredsednica Asocijacije zdravstvenih medijatorki Svetlana Ilić rekla je da već tri meseca, uz podršku Sekretarijata za socijalnu zaštitu i Ministarstva zdravlja, medijatorke aktivno rade na prevenciji kovid-19 i kampanji vezanoj za vakcinaciju.\n„Do sada je u 12 naselja, koliko smo obišli, evidentirano 600 lica za vakcinaciju. Planiramo da u naredna tri meseca obiđemo još 12 naselja i na tome sada aktivno radimo. Imamo odštampane dvojezične flajere na srpskom i romskom jeziku“, navela je Svetlana Ilić.\nby admin 27/10/2021, 21:53\nby admin 27/10/2021, 21:00\nby admin 27/10/2021, 20:07\nIvermektin i Pavlovićeva “protiv korone”\nby admin 27/10/2021, 19:41\nVeća šansa da će osobe koje veruju u zavere o kovidu biti pozitivne\nby admin 27/10/2021, 19:15\nJanjić: U vrtićima ima zaražavanja, ako se ovako nastavi – neće imati ko da radi\nby admin 27/10/2021, 18:49


Za izgradnju dionice Medakovo - Poprikuše od EIB-a 340 miliona eura - Akta.ba\n16.12.2020. 15:45 / Izvor: Akta.ba\nVijeće ministara BiH utvrdilo je Prijedlog ugovora o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke (EIB), Koridor 5c Medakovo – Poprikuše, vrijedan 340 miliona eura.\nDionica Medakovo - Poprikuše se sastoji od dva dijela i to Medakovo - Ozimice i Ozimice – Poprikuše. Na ovim dionicama autoputa planirana je izgradnja više mostova, tunela i odmorišta u periodu od 2021. do 2025. godine.\nUkupna vrijednost Projekta je procijenjena na 391 milion eura, od čega EIB kredit iznosi 340 miliona eura, a vlastita i druga sredstva 51 milion eura. Alokacija kredita je na Federaciju BiH, s rokom otplate od 25 godina, uključujući grejs period od šest godina.\nProjekat se odnosi na izgradnju, najvećim dijelom na ovoj trasi, oko 35 km duge dionice autoputa panevropskog Koridora 5c koji povezuje Mađarsku i istočnu Hrvatsku s Bosnom i Hercegovinom i Jadranskim morem. Dio je većeg programa izgradnje Koridora 5c (ukupne dužine 335 km) na teritoriji BiH, čiji je cilj podizanje funkcionalnosti postojećeg putnog koridora sjever – jug na viši nivo, uz istovremenu izgradnju moderne infrastrukture i povećanu bezbjednost i kapacitet puta.\nPrijedlog ugovora s Osnovama za njegovo zaključivanje biće dostavljen Predsjedništvu BiH u daljnju proceduru, a za bh. potpisnika je predložen ministar finansija i trezora BiH.\nMedakovo - Poprikuše\nProtesti u Sarajevu: Građani ispred zgrade Vlade FBiH zahtijevali ostavke


Dačić: Više i ne kriju da stvaraju jednu državu - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Dačić: Više i ne kriju da stvaraju jednu državu\nDačić: Više i ne kriju da stvaraju jednu državu\n26.novembar 2018. Izvor: Tanjug\nMinistar spolјnih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je danas da Albanija i samoproglašeno Kosovo više i ne kriju da stvaraju jednu državu, navodeći da su novi stavovi albanskog premijera Edija Rame o podršci Prištini usmereni ka stvaranju takozvane "velike Albanije".\nDačić je istakao da je Rama "ubio regionalnu saradnju" i evropske vrednosti time što je podržao Prištinu u blokadi robe iz centralne Srbije i BiH.\nOn je, kako prenosi Srna, ukazao da je albanski premijer tom podrškom Prištini prekršio i Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju koji Tirana ima sa EU i da sada Beograd ponovo treba da brani evropske vrednosti.\n"Jedna od četiri osnovne evropske vrednosti je slobodna trgovina", podsetio je Dačić, kritikujući predstavnike EU zbog blagog reagovanja na odluku Prištine o uvođenju taksi na srpsku robu.\nOn je odbacio stavove Rame da zvanični Beograd nije bio iskren u dijalogu sa Prištinom i ponovio da je Beograd ispunio sve na šta se obavezao Briselskim sporazumom, dok je prošlo više od 2.000 dana od kada Priština nije uspostavila zajednicu srpskih opština.\nDačić je odbacio kritike o aktivnostima srpske diplomatije na povlačenju priznanja takozvane kosovske nezavisnosti, ukazavši da je tu reč o dvostrukim standardima.\nPrema njegovim rečima, kada na sednicama Saveta bezbednosti UN neke zapadne države vrše pritisak na neke od zemlјa da priznaju kosovsku nezavisnost - onda je to u redu, a Beogradu nije dozvolјeno da radi na povlačenju priznanja kosovske nezavisnosti.\nDačić je u Arhivu Jugoslavije, nakon otvaranja izložbe o 180 godina bilateralnih odnosa Srbije i Rusije, poručio da će se Beograd i dalјe ponašati odgovorno i u trgovinskom ratu koji je objavila Priština, te neće dati nikakav povod da međunarodna zajednica govori o "dve strane" u tom sporu.\nLjajić: Izjava Rame je ludost, politička poruka upućena Briselu\nDanašnja izjava albanskog premijera Edija Rame da prištinske takse treba da budu 100 odsto na severu Kosova za robu iz Srbije i nula odsto na jugu, za robu iz Albanije, je "ludost", ali i politički šou i obmanjivanje građana, kaže ministar trgovine Rasim Ljajić.\nLjajić za Tanjug objašnjava da je sve što se danas dešavalo u Peći "klasični politički šou i slanje političkih poruka" predstavnika Prištine i Albanije.\n"Ovo nema puno veze sa ekonomijom. Oni obmanjuju vlastite građane", kaže Ljajić i podseća da je inače carinska stopa među ekonomijama Zapadnog Balkana, a koje su potpisnice CEFTA - nula odsto.\nDakle, ukazuje, za gotovo sve proizvode je carinska stopa i inače nula, bilo da je reč o izvozu robe iz Albanije za Srbiju, iz Srbije za Bosnu, iz Makedonije za Crnu Goru...\n"Carinska stopa je nula, tako je i do sada bilo između Kosova i Albanije", podseća Ljajić i zato, kaže, današnje izjave su obmanjivanje javnosti i na KiM i u Albaniji.\n"Ovo je jedna politička poruka i predstava koja se danas dogodila, kao rekacija na sve što smo imali priliku da vidimo, čujemo i doživimo prethodnih dana".\nPrema njegovim rečima, to je i politička poruka koja može da bude opasna, a u najmanju ruku je "ludost":\n"Ne postoji druga reč za to. Danas na planeti ne možete naći sličan slučaj da za deo teritorije prredlažete jednu carinsku stopu, za deo teritorije drugu carinsku stopu", ukazuje Ljajić.\n"Za jedan narod jednu carinsku stopu, a na istoj teritoriji, za drugi narod, drugu carinsku stopu. Mislim da će ova izjava ući u anale. To nikad niko nije ni pomislio da izgovori, a kamoli da kaže. Bilo je različitih trgovinskih ratova, bilo je i oružanih sukoba, ali ovakve ideje niti sam ja, niti je iko ikad drugi mogao da čuje".\nLjajić objašnjava da je Priština u kratkom vremenskom periodu, sa više poteza, dokazala da CEFTA više ne važi te da su prištinske vlasti krenule "u neku samostalnu avanturu" i da niko ne može ni da pretpostavi dokle će se s tim u vezi stići.\nU pogledu funkcionisanja CEFTA, kaže, napravlјena su tri koraka unazad, umesto da se ide ka stvaranju zajedničkog ekonomskog prostora, što je u skladu sa Berlinskim procesom i nizom dogovora iz prethodnih godina.\n"Mi smo krenuli u rikverc. Ovo teško da je više zajednički ekonomski prostor".\nKaže da su potezi Prištine unazadili odnose u regionu, jer postoje "separatni dogovori", između Prištine i Albanije, te da je reč o uvođenju "barikada", a ne barijera.\n"Ovo svakako nije korak koji vodi ka normalizaciji, stabilizaciji prilika i ostvarivanju ideja za koje smo se svi obavezali kroz potpisivanje i Briselskih i Berlinskih dogovora koji su u toku".\nUkazuje i na, kako kaže, paradoks da je pre dva dana ministar finansija Albanije otvoreno rekao da ne podržava uvođenje taksi od 100 odsto.\n"Dva dana posle toga, premijer (Albanije) kaže ne samo da podržava nego će sada da predloži nešto novo, ''100 posto za sever, a nula posto za južni deo Kosova''. Sve presedan za presedanom", poručuje Ljajić.\n"Vidi se da tu suštine nema, osim ove političke poruke, koja može da bude jako opasna", upozorava ministar i dodaje:\n"Ovo je poruka koju oni šalјu ne nama, nego Briselu:\n"Ako nema vizne liberalizacije, ako nema ubrzanog puta za Kosovo, ubrzanog puta Albanije ka EU, onda mi imamo alternativu, onda ćemo mi da se ujedinimo, pa onda vi vidite šta ćete sa nama".\nLjajić smatra da je u pitanju "oprobani recept" konstantne pretnje, odnosno da Priština, kako kaže, misli da će uspeti da uplaši Evropsku uniju idejom o menjanju granica, a da za uzvrat očekuju da bi mogli da dobiju neke povlastice i privilegije.\n"Ovo je ta vrsta poruke. Okreni-obrni, Evropska unija je na potezu", poručuje Ljajić.\nMinistarka za evropske integracije Jadranka Joksimović ocenila je danas da dogovori abanske i vlade iz Prištine, između ostalog i o ukidanju carina i formiranju zajedničkog Fonda za spolјnopolitičko delovanje, predstavlјaju početak sprovođenja koncepta prisajedinjenja takozvanog Kosova Albaniji.\n"To, po svim stavkama potpisanih, a i planiranih sporazuma, uz naglasak na Fond za spolјnopolitičko delovanje tzv. Kosova i Albanije ka postizanju punopravnog članstva u EU do 2025, koji na direktan i otvoren, a ocigledno i finansijski obezbeđen način - znači teritorijalnu ekspanziju", navela je Joksimović za Tanjug.\nOna kaže da je cilј da se do kraja uruši multietnički princip i evropski poredak mira i stabilnosti, u celom regionu Zapadnog Balkana, ali, ističe, i evropski poredak zajedničke bezbednosti, demokratije, vladavine prava, socijalne tržišne privrede, vrednosti i slobode, u kojoj je bezbednost nedelјiva, a slobode zasnovane na punom postovanju svih lјudskih prava.\n"Ovo je početak urušavanja temelјa koje su OEBS i EU postavili i koji čine Evropu celu i slobodnu", navela je ministarka.\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić ocenio je da je ironija, apsurd i primer zlokobne mržnje što na godišnjicu terorističkog napada kod Goraždevca ...


RTS :: Selaković: Guteres deli stav šefa UNMIK-a o akcijama Prištine\nPolitika Selaković: Guteres deli stav šefa UNMIK-a o akcijama Prištine\nsubota, 16. okt 2021, 08:20 -> 12:13\nMinistar spoljnih poslova Nikola Selaković sastao se u Njujorku sa generalnim sekretarom Ujedinjenih nacija Antonijom Guteresom. Istakao je da je generalni sekretar UN pokazao izuzetno veliko interesovanje za dešavanja u našem regionu, kao i da je reakcija Guteresa na poslednje događaje na Kosovu i Metohiji ista kao i šefa UNMIK-a Zahira Tanina.\nSeleković je rekao da je generalni sekretar UN pokazao izuzetno veliko interesovanje za dešavanja u našem regionu.\nMinistar Selaković je dodao da je Guteres pozdravio tu inicijativu.\nŠef srpske diplomatije je preneo da je na sastanku sa Guteresom pokazao interesovanje Srbije koja UN smatra najvažnijom međunarodnom organizacijom, ključnom za očuvanje mira i stabilnosti u celom svetu, ali i poštovanje teritorijalnog integriteta i suvereniteta država članica.\nMinistar Selaković je rekao da se Guteres posebno interesovao za dešavanja u BiH i da je istakao potrebu za što većom i intenzivnijom saradnjom Srbije i Hrvatske, a u cilju što veće i bolje stabilizacije našeg regiona.