Prestaje važiti Uredba o kontroli cijena na području Srpske – Kozarski Vjesnik – Radio televizija Prijedor\nHome / Vijesti / Prestaje važiti Uredba o kontroli cijena na području Srpske\nVlada Republike Srpske je na današnjoj 74. sjednici donijela Uredbu o prestanku važenja Uredbe o propisivanju mjere neposredne kontrole cijena na području Republike Srpske.\nUredba stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u “Službenom glasniku Republike Srpske”, saopšteno je iz Vlade RS. Vlada je 1. aprila donijela Uredbu o propisivanju mjere neposredne kontrole cijena. Uredba je donesena kao privremena mjera radi sprečavanja poremećaja na tržištu u vezi sa snabdijevanjem robom, nastalih usljed širenja virusa korona u Republici Srpskoj. Uredbom je bilo propisano ograničavanje marži svih učesnika u lancu snabdijevanja robom ili proizvodima tako da ne prelaze nivo marži te robe ili tih proizvoda koja je evidentirana na dan 5. marta 2020. godine. Vlada Republike Srpske utvrdila je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o računovodstvu i reviziji Republike Srpske.\n“Razlozi za donošenje ovog zakona sadržani su u potrebi daljeg razvijanja oblasti računovodstva i revizije, te inoviranja i preciznijeg propisivanja pojedinih odredaba Zakona, s ciljem njegove lakše i potpunije primjene u praksi”, saopšteno je iz Vlade RS.\nU predloženim izmjenama i dopunama, između ostalog, detaljnije se uređuje poslovanje pravnih lica i preduzetnika koji pružaju računovodstvene usluge trećim licima i navedeno obavljaju kao profesionalnu djelatnost. Predviđena je obaveza da navedena lica podnose zahtjev za upis u odgovarajuće registre koje vodi Ministarstvo finansija. Takođe, propisuje se mogućnost da mikro pravna lica umjesto punog seta finansijskih izvještaja sačinjavaju samo Bilans stanja i Bilans uspjeha. Detaljnije se uređuje sistem nadzora kojeg vrši Ministarstvo finansija nad radom društava za reviziju i ovlašćenih revizora a proširuju se i nadležnosti Savjeta za računovodstvo i reviziju u segmentu javnog nadzora. Vlada Republike Srpske utvrdila je Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o gasu. Ove izmjene i dopune predlažu se s ciljem poboljšanja i povećanja standarda usluga i konkurentnosti na unutrašnjem tržištu prirodnog gasa, tako da se preciznijim definisanjem prava i obaveza svih subjekata ovo tržište što kvalitetnije uredi.


Kamsvag: Snažno građansko društvo važno za razvoj države\nAmbasador Norveške Nils Ragnar Kamsvag (foto: Media centar Beograd)\nAmbasada Norveške je kroz projekat "Unapređenje građanskog društva u Srbiji" donirala značajnu sumu novca za pomoć civilnom sektoru. Tim povodom razgovarali smo sa ambasadorom Norveške Nilsom Ragnarom Kamsvagom koji je, između ostalog, pojasnio kako vidi političku i društvenu klimu u Srbiji pred izbore.\nRSE: Norveška je donirala značajnu finansijsku pomoć civilnom sektoru u Srbiji – reč je o 15 organizacija – sa ciljem da unapredi ovdašnje građansko društvo. Kolika je, izražena u donacijama, pomoć Norveške Srbiji u poslednjih 10 godina i na čemu će biti fokus vaše finansijske podrške nadalje?\nKAMSVAG: U proteklom periodu od deset ili jedanaest godina obezbedili smo oko 230 miliona evra. Glavni fokus ove pomoći bio je da doprinesemo konsolidaciji i snaženju Srbije u procesu njenih evrointegracija.\nMoji razgovori sa Tomislavom Nikolićem uveravaju me da on zastupa veoma snažnu evropsku orijentaciju. Međutim, sve to mora da doživi proveru nakon izbora.\nNaglasak je bio na ključnim oblastima, kao što su vladavina prava i reforma državnih institucija. U poslednjih nekoliko godina bili smo posebno aktivni u saradnji sa sektorom bezbednosti i podršci reformama tog sektora, ostvarujući izuzetnu saradnju i sa Ministarstvom odbrane i sa Ministarstvom unutrašnjih poslova. U našem fokusu su takođe i oblasti energetike i zaštite životne sredine. Dakle, naši napori usmereni su na unapređenje građanskog društva u Srbiji, ali i u čitavom regionu. Upravo radi toga smo i predstavili pre nekoliko dana početak realizacije novog projekta “Unapređenje građanskog društva u Srbiji”. Radeći to mi smo zapravo pošli i od sopstvenog iskustva koje nas je uverilo da je snažan i vibrantan civilni sektor veoma značajan i za politički i za ekonomski razvoj zemlje zato što mobiliše široku javnost za ostvarivanje ključnih društvenih ciljeva.\nRSE: Deo te norveške finansijske podrške usmeren je snaženju Srbije u borbi protiv korupcije. Nažalost, korupcija je ovde prožela čitavo društvo, njene dimenzije su zastrašujuće. Razume se, najpre tu mislim na visoku korupciju. Kako Norveška može pomoći Srbiji u odstranjivanju ovog socijalnog zla?\nKAMSVAG: Ono što smo mi činili i još uvek činimo jeste da pomognemo razvoju i snaženju institucija koje pre svega i iznad svega treba da obezbede javnost i transparentnost, zato što najefikasniji način borbe protiv korupcije jeste da uspostavite što je moguće više transparentnosti. Obezbeđujući finansijsku pomoć za ovu oblast, mi sarađujemo sa velikim brojem nezavisnih kontrolnih institucija, kao što su Državna revizorska institucija, Ombudsman, Poverenik za dostupnost javnih informacija. Istovremeno, fokus nam je i u finansijska i svaka druga podrška medijima jer ne treba zaboraviti da su slobodni mediji od neprocenjivog značaja u obezbeđivanju transparentnosti. Kad je o ovoj oblasti reč, sarađujemo takođe i sa organizacijama civilnog društva čije je težište rada borba protiv korupcije.\nRSE: Srbija je sada u predizbornoj kampanji - iako još uvek ne i zvanično. Jasno je, međutim, svima, da je kampanja već počela i da je veoma nerealno očekivati predizbornu utakmicu koja neće biti prljava. Kakav je stav Norveške, ali i Zapada uopšte, u pogledu različitih izbornih ishoda? Preciznije: da će ili neće raspoloženje Zapada biti isto bez obzira ko pobedi na izborima – Tadić ili Nikolić?\nKAMSVAG: Pre svega je neophodno naglasiti da će izborni ishod biti prihvaćen i respektovan bez obzira na to kakav će biti. Norveška, ali i Zapad uopšte, sarađivaće sa budućom vladom, ko god je bude formirao. Ono, međutim, što je za nas veoma značajno – a što objašnjava i našu motivaciju za pružanje ekonomske pomoći Srbiji - jeste uverenje da Srbija može ekonomski napredovati samo ukoliko bude nastavila već trasiranim putem evrointegracije. S te tačke gledišta, važno je da buduća vlada na delu pokaže da je opredeljena za kontinuitet evrointegracije svoje zemlje. Otuda je razumljivo da ćemo pratiti da li će nova vlada u toj oblasti zaista i ostvarivati kontinuitet. To će nam pokazati u kojoj meri će ona biti opredeljena da sarađuje sa evropskim zemljama.\nRSE: Da li verujete da će partija gospodina Tomislava Nikolića, Srpska napredna stranka, biti opredeljena za proevropsku agendu u istoj meri u kojoj je i stranka gospodina Tadića?\nKAMSVAG: Stav o tome sada možemo graditi samo na onome što Nikolić i drugi lideri SNS saopštavaju. Jasno je da su oni u svojim istupima veoma snažno opredeljeni za evropske integracije. I moji razgovori sa Nikolićem uveravaju me da on zastupa veoma snažnu evropsku orijentaciju. Međutim, sve to mora da doživi proveru nakon izbora. Ono što je izvesno jeste da aktuelna vlada ima iza sebe već solidan rezultat u evrointegracijama, a ako Nikolićeva stranka bude formirala buduću vladu, kao i u slučaju svih novih partija koje do sada nisu bile na vlasti, nad njom će visiti znak pitanja sve dok vlada koju bude sastavila ne pokaže na delu svoj politički kurs.\nRSE: Da dotaknemo srpsku kandidaturu za Evropsku uniju. Da li je Srbija zaslužila da dobije status države-kandidata za EU i šta očekujete da će se u martu dogoditi?\nMislim da je ovdašnja vlada zainteresovana za trajno rešenje pitanja Kosova. Smatram da je predsednik u više navrata naglasio spremnost Srbije da se pronađe trajno rešenje.\nKAMSVAG: Razume se da je na zemljama-članicama bilo koje organizacije da odluče da li su ispunjeni kriterijumi za ulazak u njeno članstvo. Sa stanovišta Norveške, koja nije članica EU, ali koja sa njom ima snažnu ekonomsku kooperaciju, Srbija je trebalo da dobije status kandidata za EU već u decembru prošle godine. To smatramo zato što je u poređenju sa prethodnim zemljama-aplikantima postigla značajan napredak na putu evrointegracija. Vlada je usvojila je veliki broj neophodnih zakona i direktiva. Držimo da bi dodeljivanje statusa kandidata Srbiji, da je do toga došlo, bio i signal raspoloženja da se prizna napredak koji je ostvarila. Međutim, kao što sam rekao, na zemljama-članicama EU je da o tome odlučuju. Od strane EU postavljeni su jasni kriterijumi, odnosno, uslovi koje Srbija mora da ispuni za dobijanje statusa kandidata, kad je u pitanju normalizovanje odnosa sa Prištinom, ali mora se priznati da na tom planu nismo videli neke veće pomake.\nRSE: Kako razumete insistiranje Beograda da formula regionalnog i međunarodnog predstavljanja Prištine mora imati referencu na rezoluciju 1244 Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija? Koliko smisla ima takvo insistiranje?\nKAMSVAG: Smisla ima prosto zato što je to legalna pozicija Srbije, ali ako između dveju strana nema saglasnosti, a žele da dođu do obostrano prihvatljivog rešenja, važno je da pokušaju da stignu do formule koju i jedna i druga mogu da prihvate. Verujem da je posrednik Evropske unije izašao sa mnogim konstruktivnim predlozima i smatram da je izuzetno značajno i za Beograd i za Prištinu da pokažu najveći stepen fleksibilnosti kako bi se taj problem rešio. Dugoročno posmatrano, naime, pronalaženje rešenja za učešće Prištine u međunarodnim organizacijama, na regionalnim i međunarodnim forumima, kao i nastojanje da dve strane uspostave što bolje uzajamne odnose, u interesu je i jedne i druge. A kad je reč o predstojećim fazama Srbije na putu evrointegracije, odnosi sa zemljama u regionu predstavljaju ključni uslov njenog napretka. To je, uostalom, bio slučaj i sa drugim državama-aspirantima za članstvo u EU – sve one su morale ispuniti kriterijum bliske i snažne saradnje sa svim susedima.\nRSE: Šta Srbija želi na Kosovu? Razumete li vi to, s obzirom da mi često imamo osećaj da ne razumemo? Je li puzeća namera da se odvoji sever Kosova, a da se na putu do toga što je duže moguće održava stanje tenzije i nerešivosti? Uostalom, već čitavu deceniju taj region se drži u takvom stanju. Ili se, pak, želi specijalni status za sever Kosova? Ahtisarijev plan se sve vreme odlučno odbacuje, on, dakle, ne dolazi u obzir. Da li razumete o čemu se i na čemu se tu radi?\nKAMSVAG: Ja, zapravo, mislim da je ovdašnja vlada zainteresovana za trajno rešenje tog pitanja. Smatram da je predsednik u više navrata naglasio spremnost Srbije da se pronađe trajno rešenje.\nRSE: U planu od četiri tačke?\nKAMSVAG: U planu od četiri tačke. Ali, nije nimalo iznenađujuće što je neophodno dosta vremena da se dođe do rešenja problema koji izaziva toliko tenzija na domaćem frontu. Međutim, primetno je da jeste postignut izvestan napredak u pozicijama o tom pitanju. Sećamo se da je pre samo nekoliko meseci bilo i predloga o razgraničenju ili korekcijama granice, ali čini se da su takve konsideracije napuštene. Akcenat je sada stavljen na pomenuti plan od četiri tačke, koji, po mom mišljenju, može biti baza za dalju diskusiju.\nRSE: Kako biste ocenili politiku Srbije prema Bosni i Hercegovini? Postoji li istinska odlučnost Beograda da štiti suverenitet i teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine bez obavezne reference na Dejtonski sporazum? Zašto razgovori sa Banjalukom imaju primat nad razgovorima sa Sarajevom?\nKAMSVAG: Mislim da je zvanična politika jasna i ona priznaje Bosnu i Hercegovinu kao jedinstvenu državu, kao što i respektuje sve međunarodne sporazume. Ono, međutim, što je takođe deo realnosti jeste činjenica da još uvek postoje nerešeni problemi između Bosne i Hercegovine i Srbije. U cilju konsolidovanja regionalne stabilnosti, ali, ne manje, i u cilju razvoja Bosne i Hercegovine važno je da se ti problemi reše. U tom smislu, umesto relacije Beograd-Banjaluka radije bih se fokusirao relaciju Beograd-Sarajevo. Drugim rečima, smatram da je od izuzetne važnosti da se kontakti između vlada u Sarajevu i Beogradu intenziviraju, odnosno, da se osnaže bilateralne veze između Srbije i Bosne i Hercegovine. Razume se, trenutno postoji i taj problem što u Bosni i Hercegovini još uvek nije formirana vlada, što takođe, u izvesnoj meri komplikuje odnose između Srbije i Bosne i Hercegovine. Na drugoj strani, istakao bih da je bilo i pozitivnih inicijativa od strane predsednika Tadića, a u njih se svakako ubrajaju Rezolucija o Srebrenici, kao i veoma jasne poruke o podršci jedinstvu Bosne i Hercegovine. Nadam se da je to vrlo dobra osnova za unapređenje odnosa između Sarajeva i Beograda.\nRSE: Vi ste u Srbiji godinu i po dana. Da ste kojim slučajem prvi put ovde i da niste znali mnogo o ovoj zemlji, šta biste rekli: kakav tip političkog sistema Srbija ima – parlamentarni ili predsednički?\nKAMSVAG: Jasno je da je to parlamentarni sistem ...\nRSE: Ali, da ne znate da je parlamentarni...šta biste rekli? Da, ustavno-pravno, mi imamo parlamentarni sistem, ali da to niste znali, da li biste poverovali da on i u praksi funkcioniše?\nKAMSVAG: Znate, ja razumem šta me pitate, aludirate na to da se mnoge odluke donose od strane izvršne vlasti. Rekao bih, međutim, da i u drugim državama imate situacije u kojima nije uvek lako prepoznati kako funkcioniše vlast, ko ima kakve ingerencije, odnosno, ko ima koliko uticaja na donošenje odluka. To može biti različito od zemlje do zemlje, u smislu da demokratija, naravno, postoji, da proces donošenja odluka proističe iz demokratskih izbora, na kojima su, razume se, subjekti partije. U nekim državama, recimo, parlament ima veoma snažnu ulogu, naročito ako imate manjinske vlade. Vidim da se u srpskom parlamentu odvijaju veoma žive debate. Postojao je problem tih blanko ostavki i biće zanimljivo da se vidi da li će njihovo ukidanje promeniti ulogu parlamenta u političkom sistemu posle narednih izbora.\nRSE: Ima li razloga da u ovoj državi predsednik odlučuje o toliko mnogo stvari, iako to nisu njegove ustavne ingerencije? Ili, da odluke oblikuju njegovi neizabrani savetnici? Mislite li da je to kontraproduktivno, odnosno, da može biti kontraproduktivno ako bude dugo trajalo?\nKAMSVAG: U procesu odlučivanja učestvuju oni koji su za to zakonski ovlašćeni, ali, u mnogim zemljama politika ne funkcioniše uvek tako kako je normirano. Ako govorimo o savetnicima predstavnika izvršne vlasti, svako ima pravo da bude savetovan, da traži savete od onih koje izabere i ja nisam video ništa u Srbiji što bi upućivalo da se ne poštuje Ustav zemlje, ali naravno, nije neuobičajeno ljudi ponekad imaju utisak da jedna grupa ljudi ima više uticaja na donošenje odluka nego druga. U tom smislu je teško, u najmanju ruku strancu to nije lako, da zauzima izričite stavove vezano za tu temu.


Privreda Srbije do kraja godine nastupa na još 10 međunarodnih sajmova - vesti - srp\nPrivreda Srbije do kraja godine nastupa na još 10 međunarodnih sajmova\nOd početka godine Privredna komora Srbije i Razvojna agencija Srbije organizovali su, uprkos svetskoj krizi, nastup i posetu srpskih kompanija na četiri međunarodna sajma na kojima je učestvovalo gotovo 70 domaćih firmi, navodi se na sajtu Privredne komore Srbije – www.pks.rs\nPrivrednici planiraju učešće na sajmovima u Nemačkoj, Holandiji, Francuskoj, Rusiji, Kini, Americi i Albaniji. Uoči izbijanja sukoba u Ukrajini, u februaru su delegacije naših kompanija učestvovale na dva sajma, „Prodexpo“ u Moskvi i „Gulfood“ u Dubaiju. Na ova dva sajma učestvovalo je ukupno 28 kompanija koje su ostvarile više od 1.150 kontakata i potpisale 13 izvoznih ugovora vrednih oko pet miliona evra.\nOvog meseca, 40 naših preduzeća imalo je zapažene nastupe na Međunarodnom sajmu svežeg voća i povrća „Fruit Logistica“ u Berlinu, gde je bilo 13 izlagača iz Srbije i na Međunarodnom sajmu privrede u Mostaru na kome je nastupilo 27 kompanija iz Srbije - na nacionalnom štandu i na zajedničkom štandu svih šest zapadnobalkanskih ekonomija u organizaciji Komorskog investicionog foruma Zapadnog Balkana (KIF ZB6).\n• Međunarodni sajam vina i alkoholnih pića „Prowein“, Dizeldorf, Nemačka, od 15. do 17. maja.\n• Međunarodni sajam tehnike „Hannover Messe“, Hanover, Nemačka, od 30. maja do 2. juna.\n• Međunarodni sajam robnih marki „PLMA“, Amsterdam, Holandija, od 31. maja do 1. juna.\n• Međunarodni sajam organske hrane „Biofach“, Nirnberg, Nemačka, od 26. do 29. jula.\n• Međunarodni sajam hrane i pića “World Food Moscow”, Moskva, Ruska Federacija, od 20. do 23. septembra.\n• Međunarodni sajam prehrambene industrije „SIAL“, Pariz, Francuska, od 15. do 19. oktobra.\n• Kineski međunarodni uvozni sajam “China International Import Expo”, Šangaj, NR Kina, od 5. do 10. novembra.\n• Međunarodni sajam vina i alkoholnih pića „Prowiene China“, Šangaj, NR Kina, od 8. do 11. novembra.\n• Međunarodni sajam robnih marki „PLMA Chicago“, Čikago, SAD, od 13. do 15. novembra.\n• Međunarodni opšti privredni sajam „Tirana International Fair“, Tirana, Albanija, novembar.\nViše informacija na stranici PKS: https://pks.rs/dogadjaji/sajmovi


Mogerini: ZSO neće biti paralelna struktura vlasti - Nova Borba\nMogerini je to rekla obraćajući se poslanicima u kosovskom parlamentu tokom posete Prištini, preneo je AP.\nVisoka predstavnica EU za spoljnu politiku Federika Mogerini rekla je danas da Zajednica srpskih opština na Kosovu neće biti paralelna struktura vlasti i da "ne dovodi u pitanje teritorijalni integritet Kosova".\n"Jedinstvo i različitost su moto EU i mogli bi to postati veoma lako i na Kosovu", dodala je Mogerini u parlamentu.\n"Ovo znači da je Kosovo Evropa, i da mi radimo na integraciji Kosova u EU", rekla je Mogerini na konferenciji za novinare nakon razgovora sa kosovskim premijerom Isom Mustafom i komesarom EU za migracije Dimitrisom Avramopulosom.\nGovoreći o nastavku dijaloga Beograda i Prištine, ona je rekla da su postignuti brojni sporazumi ali da sada treba dati impuls njihovoj primeni na obe strane.\n"Meni kao posredniku je najvažnje da sporazumi budu sporovedeni kako treba na korist ljudi, i u cilju jačanja institucija, države i veza u regionu", rekla je Mogerini.\nAvramopulos je rekao da je Kosovo "deo evropske porodice", da je ostvarilo značjana napredak i uspešne napre u ispanjavanju potrebnih kriterijuma na polju pravosuđa i unutrašnjih poslova.\n"Naš izveštaj potvrđuje da su svi kriterijumi ispunjeni. Do momenta stupanja na snagu vizne llberalalizacije Kosovo treba da ratifikuje sporazum o granici sa Crnom Gorom i da još jace radi na borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala", rekao je on.\nOn je dodao da Evropa nije tu da bilo šta nameće,a li da u svetu postoji percepcija da je Kosovo korumpirano i da je organizovani kriminal još tu, pa treba raditi na tome.\nMogerini i Avramopulos su u Prištinu doputovali dan nakon što je Evropska komisija Kosovu izdala preporuku za liberalizaciju viza.\nVisoka predsavnica je dodala da je jedna od tema razgovora sa kosovskim zvanicnicima bio i briselski dijalog, odnosno sprovodenje postignutih sporazuma.\nMustafa je rekao da je na radnom ručku sa evropskim zvaničnicima bilo reči o mnogim pitanjima od zajedničkog interesa, kao što je preporuka o viznoj liberalizicaji, borba protiv korupcije, nasilnog ekstremizma i terorizma, kao i dijalog sa Beogradom.\nMogerini se nakon sastanka sa Mustafom sastala i sa kosovskim predsednkom Hašimom Tačijem, a razgovaraće i sa predsednikom skupštine, Kadri Veseljijem i govoriti na svečanoj sednici parlamenta, na kojoj su učešće potvrdili i poslanici opozicije koji inace poslednjih meseci bojkotuju rad kosovske skupštine.


Rusija otkrila uslov Severne Koreje za pregovore - Sputnjik Srbija\nRusija otkrila uslov Severne Koreje za pregovore\n07:19 01.12.2017 (osveženo 07:24 01.12.2017) Preuzmite kraći link\nPjongjang ne stavlja kao glavni uslov pregovora da Severnu Koreju priznaju nuklearnom zemljom, već je spreman na pregovore u bilo kakvom obliku, izjavio je poslanik ruske Državne dume Vitalij Pašin.\n„Iako je jedan od uslova da za početak pregovora da svetska zajednica prizna Severnu Koreju nuklearnom državom, to nije prioritet Pjongjanga. Tamošnje vlasti su spremne i na druge varijante“, rekao je Pašin.\nKako je rekao, Pjongjang neće odustati od nuklearnog programa, budući da tamošnje vlasti tvrde da ih provokacije primoravaju na to, dok ih sankciona politika, kako ocenjuju, čini samo jačom zemljom.\nIstovremeno, sekretar Saveta za bezbednost Rusije Nikolaj Patrušev izjavio je da se Rusija zalaže za diplomatske metode rešavanja problema Severne Koreje, ali niz zemalja, među kojima su SAD, Japan, Južna Koreja, ne isključuje mogućnost vojnog rešenja.\nnuklearna država, pregovori, priznanje, Državna duma Rusije, Severna Koreja


Pohvale iz EU zbog sporazuma : Nadlanu.com\nPohvale iz EU zbog sporazuma\nObjavljeno 19. apr 2013. / 19:48:48\nFile je poručio da obe strane mogu da računaju na punu podršku Brisela na njihovom putu ka EU.\nOn je na svom nalogu na Tviteru čestitao Beogradu i Prištini na pokazanoj hrabrosti i opredeljenju.\nEvropski komesar za proširenje Štefan File ocenio je da će današnji sporazum pomoći Beogradu i Prištini na putu ka Evropskoj uniji i istakao da je od ključnog značaja da političari i javnost u Srbiji i na Kosovu podrže dogovor.\n"Ovo je istorijski dan za odnose Srbije i Kosova, ceo Zapadni Balkan i EU", naveo je u saopštenju File i dodao da Beograd i Priština mogu računati na podršku Brisela u ostvarivanju svoje evropske budućnosti.\nFile je naveo da je "od ključne važnosti da političko vodjstvo i javnost i u Srbiji i na Kosovu podrže sporazum i aktivno pomognu u njegovom sprovodjenju".\n"Ovo je prilika koja se ne sme propustiti. U interesu je svih zainteresovanih - ljudi koji žive na Kosovu, koji žive u Srbiji i regionu", naveo ne File.\nOn je rekao da s visokom predstavnicom Ketrin Ešton radi na okončanju preporuka koje će u ponedeljak biti predstavljene, a čestitao je premijerima Srbije i Kosova, Ivici Dacicću i Hašimu Tačiju, "na hrabrosti i posvećenosti tokom teških pregovora".\n"Oba liderstva su morala da nadju kompromis koji po definiciji nikada nije idealan za obe stane. Ovaj pristup konsenzusa pomoćiće obema zemljama u njihovim putevima ka EU. Tako funkcioniše EU. Nismo slabiji zato što pokušavamo da postignemo konsenzus, već nasuprot, mnogo smo snažniji zato što možemo postići kompomis", rekao je File.\nFile je u saopštenju označio Kosovo zvezdicom, a u fusnoti se dodaje da se ne preujidicira stav o statusu Kosova i da je u skladu s rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti UN kao i mišlejnjem Međunarodnog krivičnog suda o proglašenju nezavisnosti Kosova.\nPredsednik Evropske komisije Žose Manuel Barozo pozdravio je sporazum koji su postigli predstavnici Srbije i Kosova na pregovorima u Briselu i naglasio da se radi o istorijskom dogovoru dve strane.\n"Pozdravljam napredak koji su učinili Srbija i Kosovo u dijalogu pod pokroviteljstvom Evropske unije. Ovo je istorijski sporazum, koji sada mora biti brzo i sproveden. Čestitam liderima obeju strana na njihovoj posvećenosti, hrabrosti i viziji", navodi se u saopštenju Baroza.\nOn je takodje čestitao šefici spoljne politike EU Ketrin Ešton, koja je posredovala u dijalogu.\n"Uveren sam da će sporazum koji su postigle dve strane prokrčiti put (Evropskom) Savetu da donese odluke o sledećim koracima na evropskom putu Srbije i Kosova. Narod u Srbiji i na Kosovu želi da ide napred i da evropsku perspektivu pretvori u stvarnost", poručio je Barozo.\n"Ovo je ključno za stabilnost, bezbednost i prosperitet jugoistočne Evrope i Evropske unije u celini", naglasio je Barozo.\nPredsednik Evropskog saveta Herman van Rompej pozdravio je danas postizanje sporazuma između Beograda i Prištine i ocenio da se radi o istorijskom trenutku ne samo u odnosima između Srbije i Kosova, već i u njihovom odnosu sa EU.\n"Ovaj sporazum predstavlja veliki doprinos jer su se obe strane dogovorile da rade zajedno na svojoj budućnosti u Evropskoj uniji. Evropska unija želi da Srbija i Kosovo u tome uspeju", navodi se u saopštenju Van Rompeja.\nVan Rompej je naglasio da su konkretni rezultati u implemetaciji dogovorenog "od kritičnog značaja" i dodao da "nema nikakvih prečica".\n"Neophodan uslov koji će Evropskoj uniji omogućiti da pokrene pregovore o pridruživanju sa Srbijom i pregovore o Sporazumu i stabilizaciji i pridruživanju sa Kosovom mora biti ispunjen", naveo je Van Rompej.\n"Potvrđujem evropsku perspektivu Srbije i Kosova i naglašavam da su članice EU postavile ambiciozne zadatke za obe strane u 2013. godini. Ohrabrujem (obe) strane da nastave sa konstruktivnim pristupom i u sprovođenju ovog sporazuma", navodi se u saopštenju Van Rompeja.\nPredsednik Evropskog saveta čestitao je premijerima Srbije i Kosova "na ličnoj hrabrosti pokazanoj u ovom procesu". On je takođe zahvalio i visokoj predstavnici EU Ketrin Ešton na posvećenosti u vođenju dijaloga, što je na kraju uspešno krunisano sporazumom.\nIzvestilac Evropskog parlamenta za Kosovo Ulrike Lunaček izjavila je da dogovor o predlogu teksta sporazuma koji su u Briselu postigli premijer Srbije Ivica Dačić i kosovski premijer Hašim Tači znači za Beograd kao i Prištinu veliki korak napred u procesu približavanja EU.\n"Prodor ka pozitivnom ishodu na današnjem sastanku srpskog i kosovskog premijera Ivice Dačića i Hašima Tačija znači za Beograd kao i Prištinu veliki korak napred u procesu približavanja EU", istakla je ona u saopštenju, čestitajući obema stranama i prestavnici EU Ketrin Ešton.\nLunaček je kazala da je rešenje problema oko severa Kosova ključan momenat za evropsku integraciju na zapadnom Balkanu, navodeći da Srbija time otvara vrata za početak pristupnih pregovora sa EU, a za Kosovo to znači početak pregovora o S S P sa EU. Ona je čestitala Eštonovoj, navodeći da je ona ovaj dijalog inicirala i uspela da ga privede dobrom kraju.\n"Time se dokazala mirovnopolitička snaga i 'blage snage' (soft power) EU. Današnji dogovor je ključni momenat za evropsku integraciju na zapadnom Balkanu", uverena je ona. Austrijska političarka je rekla da je "netransparetno finansiranje srpskih paralelnih struktura na severu Kosova od strane Beograda štetilo celoj zemlji" i da sada treba da bude deo prošlosti.\n"Kako u mom aktuelnom izveštaj o kosovu, koji je juče u plenumu EP prihvaćen velikom većinom, tako i u moja dva ranija izveštaja sam tražila okončanje svakog delovanja koje minira državni red i podstiče organizovani kriminal. To što taj zahtev sada treba da bude primenjen je ključni momenat za stabilizaciju celog regiona", navela je ona.\nKonstruktivni duh dijaloga u Briselu, prema njenom mišljenju, sada mora brzo na terenu i u regionu da donese vidljive rezultate.\n"Beograd je pozvan da svoj uticaj na srpsku manjinu severno od reke Ibar iskoristi, kako bi barikade bile uklonjene i konačno uspostavljena stvarna sloboda kretanja za celokupno stanovništvo i atmosfera bez straha. Takođe, i trgovina i privreda će profitirati time", poručila je Lunaček. Ona je, istovremeno, pozvala kosovsku vladu da više nego do sada podržava integraciju srpske manjine na severu Kosova, navodeći da samo time srpsko stanovništvo na severu može biti "pridobijeno za novu državu Kosovo".\nIzvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Jelko Kacin pozdravio je današnji dogovor u dijalogu Beograda i Prištine u Briselu, i izrazio nadu da će EU na samitu u junu dodeliti Srbiji datum za početak pregovora, a Kosovu odobriti Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju.\n"Iskreno pozdravljam današnji dogovor premijera (Srbije, Ivice) Dačića i (Kosova, Hašima) Tačija o nadležnostima zajednice srpskih opština. Ovaj dogovor sadrži istorijsku dimenziju i predstavlja pravi iskorak ka postizanju pune regionalne stabilnosti na Zapadnom Balkanu", piše u Kacinovom saopštenju dostavljenom Agenciji Beta.\nKacin ocenjuje da su "dve strane danas pokazale da su imale hrabrosti, vizije i volje da okrenu novi list i time osiguraju bolju budućnost građanima i Srbije i Kosova".\n"Treba im čestitati i ohrabriti ih da nastave da grade partnerske i prijateljske odnose koji jedini mogu obezbediti ekonomski oporavak i nesmetani tok evropskih integracija", dodao je Kacin.\nOn je dalje ukazao da "obe strane snose odgovornost da u potpunosti primene postignute dogovore", a "predstavnici srpske zajednice na severu Kosova imaju veliku odgovornost da prihvate ovaj sporazum i učestvuju u njegovoj primeni, jer je od suštinske važnosti da mirna reintegracija severa Kosova obezbedi vladavinu prava i sigurnost svih građana koji tamo žive".\n"Danas je prvi dan u kojem srpska zajednica na Kosovu više nije podeljena na one koji žive južno i severno od Ibra", ocenjuje Kacin.\n"Očekujem da će Savet EU na samitu u junu ove godine prepoznati postignuti progres u odnosima Beograda i Prištine, kao i rezultate unutrašnjih reformi u Srbiji, tako što će dodeliti datum za početak pregovora Srbiji i Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju Kosovu", piše na kraju saopštenja.\nVisoka predstavncia EU Ketrin Ešton saopštila je posle današnje, desete runde pregovora u Briselu da su premijeri Srbije i Kosova Ivica Dačić i Hašim Tači parafirali sporazum.\nOna im je čestitala na rešenosti koju su pokazali proteklih meseci kao i na hrabrosti, istakavši da je sporazum za obe strane korak kojim se udaljavaju od prošlosti i približavaju Evropi.\nbriseldijalog beograda i prištineevropska unijapohvale


Mali je istakao je da se zato na inicijativu predsednika Srbije Aleksandra Vučića radi na projektu izgradnje Nacionalnog trening-centra za borilačke sportove - karate, džudo, tekvondo, rvanje i boks.\n"Plan je da se taj centar nalazi u Košutnjaku, odmah pored Zavoda za medicinu sporta, kako bi svi ti sportovi dobili šansu da na jednom mestu imaju prave uslove za trening i rad. Želimo da promovišemo sport, plemenitost i fer-plej i utičemo na smanjenje nasilja, droge i ostalih negativnih pojava", rekao je Mali, nakon sastanka sa delegacijom Bokserskog saveza Srbije, sa Nenadom Borovčaninom.\nGradonačelnik kaže da je želja da se mladi podrže, da im se pomogne da naprave što bolje karijere i da tako dobiju šansu da pokažu svim građanima Beograda i Srbije šta znaju i umeju, ali i kako mogu da budu uzor mlađim naraštajima.\nPodrška gradonačelnika, koji je pomogao da se organizuje "Kalemegdan boxing night" u "fantastičnom ambijentu i pred prepunim tribinama, predstavlja vetar u leđa", kaže nekadašnji bolserski šampion Nenad Borovčanin.\n"Nakon sigurno dve do tri decenije, boks se vratio u Beograd i pred nama je jubilarna, 60. "Zlatna rukavica", koja će biti održana krajem novembra i kada će Beograd biti domaćin velikim imenima svetskog boksa", rekao je Borovčanin, saopšteno je iz Gradske uprave.


Pilotu Milošu Žunjiću dati ulicu u rodnom Valjevu - Valjevo\nPilotu Milošu Žunjiću dati ulicu u rodnom Valjevu\nPosted by: REDAKCIJA VALJEVSKA POSLA in Valjevo 9. April 2019.\tComments Off on Pilotu Milošu Žunjiću dati ulicu u rodnom Valjevu\nPokret obnove Kraljevine Srbije (POKS) pokrenuće inicijativu da pilot Miloš Žunjić, koji je 6. aprila vodio jugoslovensku avijaciju tokom bombardovanja Beograda, dobije ulicu u rodnom gradu Valjevu.\n“Srpski piloti borili su se protiv nadmoćne nemačke eskadrile i hrabro ginuli braneći svoj narod, a Miloš Žunjić je bio na njihovom čelu. Kada je aprila počelo bombardovanje prestonice, poleteo je sa svojim ljudima uz poklič Za mnom!". On je tokom vazdušnih borbi uspeo da obori jedan nemački bombarder, ali je njegov avion teško oštećen zbog čega je bio primoran da padobranom iskoči iz aviona. Iako prema nepisanom pilotskom kodeksu pilot koji iskoči iz aviona prestaje da bude meta, piloti nemačkog Luftvafea su mitraljezima usmrtili Žunjića dok se padobranom spuštao na zemlju. Ovaj heroj ima ulicu u Beogradu, a vreme je da, posle skoro osam decenija, jednako priznanje dobije i u rodnom Valjevu”, poručio je narodni poslanik i predsednik POKS Žika Gojković.\nPokret obnove Kraljevine Srbije podseća da je avijacija Kraljevine Jugoslavije brojala više od 2.400 aviona svih vrsta, većinom domaće proizvodnje. Zahvaljujući komunistima, koji su fabrike nacionalizovali i rasterali sve stručnjake, one su propale, a danas, nijedna od tih fabrika ne postoji.\nJugoslovenska avijacija Miloš Žunjić Pilot POkret obnove Kraljevine Srbije POKS Valjevo\t2019-04-09\nTagged with: Jugoslovenska avijacija Miloš Žunjić Pilot POkret obnove Kraljevine Srbije POKS Valjevo\nPrevious: Podrška za valjevske medije i novinare\nNext: Akcija rotarijanaca za budući bolnički park javora


Amal odbacila devojačko prezime Prolog\nAmal odbacila devojačko prezime\nPosle kratkog medenog meseca na Sejšelima, Amal i Džordž su se vratili svojim karijerama. Iako je advokatica prvo dodala glumčevo prezime Kluni svom Alamudin, ipak se predomislila i "rešila" se devojačkog prezimena. Na zvaničnom sajtu advokatske kompanije za koju radi sada umesto Amal Alamudin Kluni piše Amal Kluni.\nInače, prijatelji Džordža Klunija pre nekoliko meseci su tvrdili da glumac ima i političke ambicije koje bi mogao da ostvari posle vjenčanja s Amal. Demokratska stranka SAD, čiji je član Barak Obama, navodno ga želi za kandidata na izborima za guvernera Kalifornije 2018. Do tada, kažu prijatelji, bračni par je u potrazi za domom u Velikoj Britaniji gde Amal živi i radi.\nInače, glumac i advokatica za ljudska prava venčali su se krajem prošlog meseca u Veneciji.\nFilm 'Ime: Dobrica, prezime: nepoznato' premijerno 2. novembra u Sava centru\nFilmski festival u Veneciji otvara film 'Birdman' s Majklom Kitonom\nNajgledanija serija ove jeseni - Into the Badlands


BEOGRAD - Do kraja ove godine biće usvojene neke izmene u Zakonu o penzionom osiguranju, ali bi država trebalo da ih predstavi na vreme, da budući penzioneri ne bi, iz straha od novih propisa, narednih meseci odlazili ranije u penziju, rekao je juče dr Zoran Popov, stručnjak Ekonomskog instituta u Beogradu, otvarajući raspravu na temu "Reforma sadašnjeg penzionog sistema".\nU sredu penzije\nIsplata prvog dela avgustovske penzije počeće u sredu, najavio je PIO fond. Zaposleni u Fondu podsećaju da će avgustovska penzija biti veća za više od 12 odsto nego julska.\nSeljacima po 600 dinara\nStevan Đakonović, direktor PIO Fonda zemljoradnika, najavio je juče da će zemljoradničke penzije biti isplaćene sutra za maj prošle godine, a iznos na čeku biće 600 dinara.\nKod nas je neravnomeran odnos penzija i prosečnih zarada, pa se prethodnih godina događalo da su penzije bile veće od prosečne zarade. PIO fond je poslednjih godina u velikoj krizi, jer od doprinosa ne može redovno da isplaćuje penzije, a sve zato što kod nas 1,3 zaposlena izdržava jednog penzionera. Penzioni fond poslednjih godina znatno opterećuje i višak od 700.000 radnika u Srbiji. Manjkavost je i rano penzionisanje - kod nas se danas odlazi u penziju s 58 godina, iako bi mnogi mogli da rade i duže. Uz sve to, danas trećinu penzionera čine invalidski penzioneri, objašnjava dr Boško Mijatović.\nOn napominje da će budućim penzionerima najteža biti iduća godina jer će odmah posle dogovora s Pariskim klubom Jugoslavija morati da počne da vraća dugove, što će smanjiti količinu novca za penzije u budžetu. Dr Mijatović je zato predložio Republičkom ministarstvu za socijalna pitanja da hitno poveća starosnu granicu za penzionisanje za pet godina. Time bi se odložilo penzionisanje onih koji su nameravali da to učine u narednih nekoliko godina.\nZa obračun penzije ne bi trebalo uzimati samo deset najpovoljnijih godina već ceo radni staž. Iznos na penzionom čeku trebalo bi obračunavati po švajcarskoj formuli - na osnovu prosečne zarade i troškova života. Time bi se sprečilo umanjenje penzija. Položaj žena i muškaraca bi trebalo izjednačiti, a samo neke olakšice dati majkama, što bi sve pooštrilo kriterijume za odlazak u penziju, smatra Mijatović. Velika investicija u novom penzionom sistemu bilo bi i dobrovoljno penziono osiguranje, čime bi se omogućilo penzionisanje i ljudima koji su se bavili sivom ekonomijom.\nDr Mirosinka Dinkić, direktor Instituta G17, ne slaže se da starosnu granicu za penzionisanje treba podići odmah za pet godina, već smatra da to treba činiti postepeno na svakih šest meseci.\n17:08h U utorak u Beogradu protestovali radnici iz cele Srbije\nSudije i stručnjaci opet raspravljali o "Haškoj uredbi"\nNa BU studije sve duže, ocene sve niže\n16:42h Šta se događalo na pregovorima u Skupštini Srbije\n16:57h Stručnjaci najavljuju reformu penzionog sistema do kraja godine\n18:03h Otkriće u Carevcu: Kosti predaka u voćnjaku\n18:18h Sitnica zatrovana nitratom\n18:49h SPC traži povraćaj imovine u Hrvatskoj\n19:16h Novi direktor Zajednice PTT


Najvažniji događaji u Srbiji u 2019. godini | Novine Toronto\nEmitujemo listu deset najvažnijih događaja u Srbiji u 2019. godini, po izboru Novinske agencije Beta:\n1. PODIGNUTA OPTUŽNICA ZA UBISTVO IVANOVIĆA - Gotovo dve godine od ubistva predsednika Građanske inicijative "Sloboda, demokratija, pravda" Olivera Ivanovića, Specijalno tužilaštvo Kosova podiglo je 2. decembra optužnice protiv šest osoba koji se terete za umešanost u njegovo ubistvo. Optužnica je podignuta protiv Nedeljka Spasojevića i Marka Rošića, Dragiše Markovića, Žarka Jovanovića, Radeta Basare i Ivanovićeve sekretarice Silvane Arsović, koja je osumnjičena da je znala da su kamere ispred sedišta Ivanovićeve partije bile isključene i da ih je odmah nakon ubistva uključila. U optužnici piše i da je za potpredsednikom Srpske liste Milanom Radoičićem kao i za Zvonkom Veselinovićem izdat međunarodni nalog za hapšenje zbog upravljanja kriminalnom grupom. Svi osumnjičeni i uhapšeni u slučaju ubistva Ivanovića su, prema optužnici, delovali kao deo ove organizovane kriminalne grupe sa strukturom, hijerarhijom i definisanim ulogama.\n2. DIJALOG O IZBORIMA, OPOZICIJA NAJAVLjUJE BOJKOT - Deo opozicije okupljen u Savezu za Srbiju (SzS) najavio je krajem leta da će osim rada parlamenta bojkotovati i predstojeće izbore jer ne postoje uslovi za njihovo održavanje pod fer, poštenim i slobodnim uslovima. Opozicija je iznela 42 zahteva među kojima su i oslobađanje medija, smena članova Regulatornog tela za elektronske medije i promene u Javnom servisu. Vlast je odbijala razgovore, ističući da su izborni uslovi isti kao i 2012. godine. Međutim tokom leta došlo je do dijaloga na Fakultetu političkih nauka, koji su posle prvog sastanka napustili predstavnici SzS zahtevajući potpisivanje sveobuhatnog sporazum o fer izborima. Tokom jeseni održan je dijalog uz direktno posredstvo predstavnika Evropskog parlamenta, ali SzS ni na tim sastancima nije želeo da učestvuje, već je tražio odvojene sastanke sa predstavnicima EU. Ishod dijaloga koji su predstavnici EU vodili sa predstavnicima vlasti, opozicije i nevladinim organizacijama je promena više zakona koji se tiču izbornih uslova - odnosno funkcionerske kampanje, finansiranje političkih aktivnosti, biračkih spiskova, posmatranja rada Republičke izborne komisije i obuka članova biračkih odbora. Sastav REM-a nije promenjen u celosti ali će, kako je najavljeno, njegov rad biti unapređen izborom 3+2 nova člana. Predstavnica Evropskog parlamenta Tanja Fajon je posle završetka dijaloga navela da je optimista i da je postignut napredak i najznačajniji dogovor oko slobode medija, kao i da je zadovoljna što će izbori biti održani u krajnjem roku koji zakon dozvoljava. Deo opozicije zadovoljan je najavljenim promenama dok opozicija okupljena oko SzS pak smatra da izmene omogućavaju samo privid demokratije.\n3. GODINA AFERA (KRUŠIK) - Iako je 2019. godina bila obeležena brojnim aferama, slučaj koji je najviše ođeknuo u javnosti bila je afera Krušik u kojoj su iznete tvrdnje da je otac ministra unutrašnjih poslova Branko Stefanović zloupotrebio politički uticaj svog sina Nebojše da bi ispod proizvodne cene nabavljao minobacačke mine iz valjevske vojne fabrike i prodavao ih preko privatne firme GIM u Sadijsku Arabiju. Bugarski portal Arms Njatć objavio je niz dokumenata koji je pokazao da je ta municija kasnije završavala u rukama terorista u Jemenu pa čak i u Ukrajini, gde je korišćena protiv proruskih snaga. Zaposleni u Krušiku Aleksandar Obradović, koji je i otkrio aferu i dokumenta dostavio medijima, uhapšen je 18. septembra zbog odavanja poslovne tajne, a javnost je o tome saznala tek posle tri nedelje iz medija. Posle pritiska javnosti on je prebačen u kućni pritvor u kojem je proveo više od dva meseca. Iako su mediji objavili dokumenta iz kojih se vidi d a je Branko Stefanović kao pravni savetnik GIM-a putovao u Saudijsku Arabiju i posećivao Krušik, Agencija za borbu protiv korupcije saopštila je da on nikada nije bio zaposlen u toj firmi i da ne postoji sukob interesa. Ministar Stefanović je više puta ponovio da njegov otac nema nikakve veze sa GIM-om, dok je predsednik Srbije Aleksandar Vučić prvo izjavio da je Branko Stefanović "u GIM-u samo običan zaposleni", a kasnije je i to demantovao "jer je bio loše obavešten". Od značajnijih afera u 2019. godini je bilo reči i o aferi "Jovanjica", nazvanoj po poljoprivrednom dobru u blizini Beograda na kojem je, osim organske hrane, gajeno i više od 65.000 stabljika marihuane. Činjenicu da su pojedini ministri i funkcioneri vlasti posećivali tu farmu opozicija je iskoristila da optuži vladajuću koaliciju da učestvuje u uzgajanju marihuane dok je aferu do usijanja doveo potpredsednik Narodne stranke Miroslav Aleksić koji je tvrdio da je vlasnik farme Predrag Kol uvija po hapšenju na telefom zvao lično brata predsednika Andreja Vučića. I predsednik i uhapšeni su te tvrdnje demantovali.\n4. PONIŠTEN DOKTORAT MINISTRA SINIŠE MALOG - Godina na izmaku ostaće upamćena po tome što je prvi put jednom ministru aktuelne Vlade utvrđena manjkavost u obrazovanju, odnosno što mu je poništen doktorat zbog plagijata. Na zahtev civilnog društva Univerzitet u Beogradu je, nakon pet godina pokušaja da izbegne izjašnjavanje o tome, poništio doktorat ministru finansija Siniši Malom. Od sumnje u originalnost doktorata do poništavanja put je vodio preko protesta studenata u organizaciji udruženja "Jedan od pet miliona", koji su u jednom momentu čak i blokirali Rektorat. U procesu dokazivanja plagijata bilo je uspona i padova pa je u jednom trenutku Stručna komisija Fakulteta organizacionih nauka ocenila da rad Siniše Malog nije plagijat. Tačku na slučaj stavio je Odbor za profesionalnu etiku koji je jednoglasno utvrdio "postojanje neakademskog ponašanja u izradi doktorske disertacije ministra finansija", jer je u delu disertacije doslovno preuzimao tekstove, odnosno cele pasuse iz tekstova drugih autora. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je da će Mali zbog toga morati da plati političku cenu i da bi mu bilo bolje da je pocepao doktorat i napisao novi, ali se do kraja godine status ministra finansija u Vladi Srbije nije promenio. Još tri visoka funkcionera aktuelne vlasti su pod sumnjom da su plagirali doktorate. U javnosti su otvoreni slučajevi doktorata ali i osnovnih studija ministra policije Nebojše Stefanovića, guvernerke Narodne banke Jorgovanke Tabaković a zatraženo je ispitivanje doktorata direktorke Službenog glasnika Jelene Trivan.\n5. VANREDNI PARLAMENTARNI IZBORI NA KOSOVU - Vanredni parlamentarni izbori, održani 6. oktobra, doveli su do značajnih promena na političkoj sceni Kosova pošto stranke čiji su lideri nekadašnji pripadnici OVK prvi put od 1999. godine najverovatnije neće biti deo nove vlasti u Prištini. Izbori su raspisani pošto je 19. jula premijer Ramuš Haradinaj podneo ostavku, nakon što je dobio poziv da se u svojstvu osumnjičenog pojavi pred Specijalnim sudom za ratne zločine OVK u Hagu. Pregovore o formiranju parlamentarne većine vode pokret Samoopredeljenje Aljbina Kurtija, koji je na izborima osvojio 26,27 odsto glasova i Demokratski savez Kosova (DSK) nekadašnjeg premijera Ise Mustafe, kome je poverenje ukazalo 24,5 odsto građana. Novi saziv Skupštine Kosova činiće i stranke koje predvode bivši lideri OVK, poput Demokratske partije Kosova Kadrija Veseljija i Alijanse za budućnost Kosova dosadašnjeg premijera Ramuša Haradinaja, ali će te partije najverovatnije činiti opoziciju. Svih deset mandata za predstavnike srpske zajednice pripalo je Srpskoj listi koja je u srpskim sredinama ostvarila ubedljive pobede. Izborni proces obeležile su brojne žalbe na regularnost i ponovna brojanja glasova, zbog čega su konačni rezultati proglašeni tek krajem novembra, kao i tvrdnje Prištine da su se članovi Centralne izborne komisije "otrovali" tokom brojanja glasova iz centralne Srbije. Istraga o tom slučaju i dalje traje. Kada je reč o odnosima sa Beogradom, nova vlada u Prištini će morati da se izjasni o taksama od 100 odsto koje je kabinet Ramuša Haradinaja uveo na robu iz centralne Srbije a čije ukidanje Beograd traži kao preduslov nastavka dijaloga. Kurti je rekao da je sa DSK postigao dogovor da takse od 100 odsto zamene za "politički, ekonomski i političko-trgovinski reciprocitet sa Srbijom", ali nije precizirao kako bi to izgledalo u praksi.\n6. I DALjE BEZ OPTUŽNICA ZA ZLOČINE OVK - Uprkos uveravanjima da će do kraja 2019. godine biti podignute prve optužnice za zločine Oslobodilačke vojske Kosova (OVK) to se još nije dogodilo. Kao novi termin za podizanje prvih optužnica pominje se januar 2020. godine. Pred Specijalni sud u Hagu za zločine OVK dosad je pozvano ili saslušano oko 250 osoba. Pozivi su uručeni i nekim, sada već bivšim, predstavnicima kosovskih vlasti. U julu 2019. godine u svojstvu osumnjičenog saslušan je i nekadašnji regionalni komandat OVK-a Kosova Ramuš Haradnaj koji je u trenutku dobijanja poziva bio premijer. Hardinaj je nakon toga podneo ostavku, a mesec dana kasnije raspisani su vanredni parlamentarni izbori. U decembru je saslušan i bivši predsednik Skupštine Kosova Kadri Veselji, ali bez zvanične potvrde da li se pred sudom pojavio u svojstvu osumnjičenog ili svedoka. Među pozvanima u sud su i zamenik vrhovnog komandanta OVK Sokolj Bašota, bivši komandant Bezbednos nih snaga Kosova Kadri Kastrati, portparol OVK Jakup Krasnići, članovi Glavnog štaba i komandanti operativnih zona OVK. Oni su dobijanje poziva komentarisali u sličnom maniru "da je rat na Kosovu bio pravedan, da se OVK borila za slobodu i nezavisnost i protiv ugnjetavanja albanskog naroda od Srbije". Prema nezvaničnim najavama poziv bi u narednom periodu mogao da dobije i predsednik Kosova Hašim Tači.\n7. NASTAVAK MODERNIZACIJE VOJSKE SRBIJE - Nakon više godina u kojima je Vojska Srbije jačala uglavnom na naslovnim stranicama tabloida, 2019. godina je donela više nove tehnike za oružane snage nego u prethodnih par decenija zajedno. Početkom godine je i zvanično primljena prva baterija haubica Nora B52, krenula je obuka i na šest borbenih oklopnih transportera Lazar 3, a nabavke su nastavljene i tokom godine. Primljena je i određena količina kamiona FAP3240, prvih deset modernizovanih oklopnih izviđačkih automobila iz Rusije BRDM-2MS, kineska tehnika za jednu inženjerijsku jedinicu i novi kompleti zaštitne balističke opreme iz Jumka. Kraj godine ostaće upamćen po značajnoj obnovi kapaciteta helikopterskih jedinica, ne samo VS već i MUP-a, koje su ukupno dobile čak 15 helikoptera iz Rusije i Nemačke. Iz Erbasa je stiglo osam helikoptera H-145M za vojsku i policiju (naručeno ukupno devet), dok su iz Rusije kupljena četiri borbena helikoptera Mi-35M i tri transportna Mi-17V5. Naručena je i prva baterija artiljerijsko-raketnog sistema PVO Pancir S1 iz Rusije, ali se isporuka tog sistema očekuju početkom iduće godine. U tom periodu očekuje se da stigne i beloruska donacija četiri lovačka aviona Mig-29.\n8. OSAM VEKOVA AUTOKEFALNOSTI SPC - Srpska pravoslavna crkva obeležila je u 2019. godini osam vekova samostalnosti, odnosno autokefalnosti, ali ni taj jubilej nije prošao bez političkih konotacija i sukoba u vrhu crkve. Patrijarh Irinej je tim povodom ukazao na značaj SPC kroz vekove i ocenio da bez nje Srbi kao narod danas ne bi postojali. Njegov predlog Sinodu da se, povodom jubileja, predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću uruči najviše crkveno priznanje - Orden svetog Save izazvao je protivljenje dela vladika. Tako su neslaganja u crkvi, koja su se pojavila još na majskom zasedanju, sada postala očita i za širu javnost. U predlogu je navedeno da se Vučiću orden dodeljuje za "neumornu borbu za celovitost Srbije, posebno za očuvanje Kosova i Metohije u njenom sastavu", pa je grupa vladika od patrijarha neuspešno zatražila da se održi vanredno zasedanje Sabora. Pojedine vladike - mitropolit crnogorsko-primorski Amfilohije i umirovljeni zahumsko-hercegovački ep iskop Atanasije, od ranije poznati kao glasni protivnici Vučićeve kosovske politike, javno su se usprotivili njegovom odlikovanju. Obeležavanje osam vekova autokefalnosti prošlo je na nižem nivou od očekivanog, kakav je bio kada je srpska crkva proslavila 1.700 godina Milanskog edikta u Nišu. Tada su proslavi prisustvovali vaseljenski i ruski patrijarh, Vartolomej i Kiril, kao i drugi najviši predstavnici pravoslavnih crkava, koji su sada izostali. Zvaničan razlog za to nije saopšten ali je stručna javnost nagađala da su pozivi povučeni kako bi se izbeglo dalje komplikovanje situacije jer su Vaseljenska i Moskovska patrijaršija u velikom sukobu oko kanonske nadležnosti u Ukrajini, koji potresa i ostale pravoslavne crkve.\n9. PRESUDA ZA UBISTVO SLAVKA ĆURUVIJE - Dvadeset godina od ubistva vlasnika i urednika listova Dnevni telegraf i Evropljanin Slavka Ćuruvije doneta je provostepena presuda kojom su osuđena četiri pripadnika Službe državne bezbednosti, ali je javnost ostala uskraćena za odgovore na neka od važnih pitanja. Specijalni sud nije prihvatio dokaze tužilaštva da su oficir službe Ratko Romić i njen pripadnik Miroslav Kurak koji je u bekstvu, neposredni izvršioci već ih je osudio na po dvadeset godina kao saizvršioce u teškom ubistvu. Tako je ostalo nepoznato ko je povukao obarač "škorpiona" u haustoru ispred zgrade gde je Ćurivija živeo, u Svetogorskoj ulici, na Uskrs 11. aprila 1999, u vreme NATO bombardovanja. Na 30 godina osuđen je nekadašnji šef Službe državne bezbednosti Radomir Marković, za podstrekavanje na teško ubistvo, koliko je dobio i nekadašnji šef beogradskog centra te službe Milan Radonjić, kao saizvršilac u teškom ubistvu. Marković je na suđenje doveden iz zatvora, gde izdržava kaznu od 40 godina za atentat na predsednika Srpskog pokreta obnove Vuka Draškovića i umešanost u ubistvo predsednika Srbije Ivana Stambolića. Ostalo je bez odgovora i ko stoji iza ubistva jer je u optužnici navedeno da je to učinjeno po nalogu n.n. lica iz najviših struktura vlasti. Advokat Slobodan Ružić, punomoćnik dece Ćuruvije, izjavio je da nema sumnje da je nalogodavac tadašnji predsednik države Slobodan Milošević. Presuda u slučaju Ćuruvija prva je presuda za ubistvo novinara u Srbiji. Još nije rasvetljeno stradanje dopisnika Večernjih novosti iz Jagodine Milana Pantića, novinarke Duge Radislave Dade Vujasinović i drugih.\n10. RETROSPEKTIVNA IZLOŽBA MARINE ABRAMOVIĆ U BEOGRADU - Kulturnu scenu Srbije u 2019. godini obeležila je velika retrospektivna izložba "Čistač" u Muzeju savremene umetnosti u Beogradu kojom se "kraljica performansa" Marina Abramović posle 44 godina ponovo umetnički vratila u glavni grad Srbije. Izloženo je više od 120 radova a to je bila prva izložba te umetnice u Beogradu još od 1975. godine. Za Abramovićevu je povratak u Beograd i otvaranje izložbe bilo emotivno, što je sama istakla, a događaj je izazvao ogromnu pažnju javnosti i medija u Srbiji i u regionu. Tokom boravka u rodnom Beogradu Marina Abramović je održala i javno predavanje ispred Muzeja savremene umetnosti, gde je o svom radu, životu i stvaralaštvu govorila pred više hiljada ljudi, što je ona opisala kao "svojevrsni umetnički Vudstok". U javnosti se dosta govorilo da je za taj kulturni događaj dobrim delom zaslužna predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić i to tokom prve zvanične poset e Norveškoj, kada se premijerka susrela sa Marinom Abramović i prisustvovala otvaranju njene izložbe u Oslu. Dosta pažnje javnosti privukla je cena same izložbe od 150 miliona dinara, od čega je država izdvojila 78 miliona.


SDA Sandžaka: Uklanjanje bošnjačke zastave uznemirilo sve građane Prijepolja, posebno Bošnjake - SNEWS\nBy SNews 26. Maja 2021. 266\nSDA Sandžaka, ogranak u Prijepolju, je večeras saopštio da najoštrije osuđuje uklanjanje bošnjače nacionalne zastave sa zgrade opštinske uprave i drugih javnih institucija.\nKako se podsjeća u saopštenju bošnjačka nacionalna zastava uklonjena prilikom posjete Aleksandra Vučića Prijepolju.\n“Uklanjanje bošnjačke nacionalne zastave predstavlja jedini konkretan rezultat posjete predsjednika Republike našoj opštini. Ovaj događaj uznemirio je sve dobronamjerne građane naše opštine, a posebno pripadnike bošnjačke zajednice, obzirom na činjenicu da je bošnjačka nacionalna zastava na zgradi opštinske uprave istaknuta već punih devet godina”, ističu iz SDA Sandžaka u Prijepolju.\nDodaje se da bošnjačka nacionalna zastava predstavlja simbol borbe Bošnjaka za svoja nacionalna prava i da svi Bošnjaci u Sandžaku i na drugim prostorima gdje žive jednako je doživljavaju kao svoju.\n“Iz tog razloga posebno nas zaprepašćuje činjenica da ovaj diskriminatorski akt svojim učešćem u lokalnoj vlasti podržavaju i predstavnici političkih stranaka za koje su na posljednjim lokalnim izborima glasali upravo Bošnjaci”, naglašavju iz. SDA Sandžaka ogranak u Prijepolju i pozivaju lokalnu vlast u opštini Prijepolje da poštuju simbole Bošnjaka i zastavu istaknu na zgradi opštinske uprave i svim drugim institucijama sa kojih je prethodnih dana uklonjena.\n“Podržavamo poziv Bošnjačkog nacionalnog vijeća i stav da će Bošnjačko nacionalno vijeće zaštitu prava bošnjačke zajednice u Prijepolju tražiti i putem pravosudnih institucija”, zaključuje se u saopštenju Informativna službe SDA Sandžaka, Ogranak u Prijepolju.\nTagovi: bošnjačka zastave Prijepolje SDA Sandžaka\nSrbija: Donacije za opšte dobro skoro tri puta veće u 2020. godini


IVIĆ SE BORI ZA VRH: mladi šahista brani čast Srbije na Evropskom prvenstvu – Nacionalist\nby nacionalist September 1, 2021, 8:17 pm 2k Views\nREJKJAVIK, ikonično mesto šahovskog “meča stoleća” između Borisa Spaskog i Bobija Fišera, domaćin je najboljih evropskih igrača, među kojima su i naši mladi velemajstori, Velimir Ivić (19) i Luka Budisavljević (17).\nSrpski šah je takmičenje dočekao podmlađen i preporođen, posle Ivićevog istorijskog uspeha, plasmana među šesnaest najboljih na Svetskom kupu u julu i avgustu.\nVelimir je odlično započeo turnir, sa tri pobede koje su ga dovele na deobu prvog mesta sa još šestoricom šahista. U četvrtom i petom kolu sastao se sa trećim i petim nosiocima, Čehom Davidom Navarom i Nemcem Diterom Nisipeanuom, i izgubio oba meča.\nU narednom kolu, sigurna pobeda nad Rovenom Fogelom došla je kao melem na ranu i našeg šahistu vratila u borbu za sam vrh. Za Ivića je bitno da je na dobrom putu da bude među 23 igrača koji će obezbediti plasman na Svetski kup 2023.\n– Utisci su zasad pozitivni, počeo sam odlično, u trećem kolu sam savladao i nemačkog reprezentativca Razmusa Svanea. Nažalost, posle su usledila dva poraza, od najbolje rangiranog Čeha Navare i najboljeg Nemca Nisipeanua. Porazi nikada nisu prijatni, pogo-tovo dva zaredom, ali protiv igrača te klase takvo nešto je moguće i nije tragedija – kaže za “Novosti” Ivić.\n– Veoma sam zadovoljan što sam u šestom kolu uspeo da se vratim na pobednički kolosek trijumfom nad Fogelom. Ima još da se igra, ukupno 11 kola, turnir je na polovini, ali rekao bih da imam izgledne šanse za visoku poziciju.\nBUDISAVLJEVIĆ U KARANTINU\nLUKA Budisavljević (17), najmlađi velemajstor u istoriji srpskog šaha, morao je da završi takmičenje zbog kontakta sa igračem pozitivnim na kovid 19. Odlično je startovao, pobedom u prvom kolu i remijem sa Azerbejdžancem Vasifom Durarbajlijem.\nUpravo se za Durarbajlija kasnije ispostavilo da ima virus koronu, pa je morao da napusti turnir, a organizatori su nameravali da i Budisavljevića pošalju kući pre kraja, iako je nekoliko puta testiran i bio negativan. Kada je izgledalo da je naš tim uspeo da ih ubedi da Luki dozvole da nastavi takmičenje, odlučeno je da mora u karantin…


Kosovo bez šansi za UNESKO, ali evo gde postaje član! – Portal za sve nacije i sve generacije\nHome / Vijesti / Regija / Kosovo bez šansi za UNESKO, ali evo gde postaje član!\nadmin 27 Jula, 2017\tRegija, Vijesti Leave a comment 224 Views\n– Veliki skup Interpola je u septembru u Kini. Osim Kosova, prijavili su se i Palestina i Solomonska ostrva. Kako reći, glasajte za Palestinu, ali ne i za Kosovo – objašnjava Dačić za “Danas”.\nPrevious OŠTRO UPOZORENJE VUČIĆU: Ne obmanjuj da je odricanje od Kosova recept za dugoročni mir i prosperitet\nNext EKSPERTI TVRDE: Ako bi Srbija pristala, Kosovo bi…


Manifestacija - Blic Online\nPesnička reka u Hašanima: Gordi Ćopićev Grmeč okupan stihovima i suncem\nU Hašanima, rodnom selu Branka Ćopića, na književnoj manifestaciji „Reka misli“, koju je prvog vikenda u julu organizovala „Scena“ iz Novog Grada, učestvovao je veliki broj poznatih pesnika svih generacija.\nOTKAZANE SVE AKTIVNOSTI U Sarajevu neće biti dočeka Nove godine ni onlajn, nema ni vatrometa\nIako se još početkom ove godine govorilo da će Sarajevo u 2021. godinu uvesti svetska zvezda, pandemija korona virusa potpuno je poremetila planove.\nTradicionalna manifestacija "Dani Srpske u Srbiji" ove godine će, zbog virusa korona, biti predstavljena kroz šest kolažnih TV emisija, počevši od 9. oktobra. Predstavništvo Republike Srpske u Srbiji ovom manifestacijom svake godine građanima Srbije predstavlja privredu, kulturu, nauku, prosvetu, turizam i sport Republike Srpske, naglašavajući uvek značaj i jačanje veza Srbije i Srpske.\nNajdugovečnija kulturna manifestacija u Banjaluci – “Kočićev zbor”, biće održana od 24. do 30. avgusta, odlučeno je na konstitutivnoj sednici Organizacionog odbora ovog kulturno–umetničkog događaja.\nPredsednik Republike Srpske Željka Cvijanović istakla je da će Republika Srpska svoj 28. rođendan dočekati politički i finansijski stabilno, te da je u toku svih ovih godina pokazala svoj puni kapacitet da može ne samo da opstane, već i da napreduje.


SRBIJA: U Beograd sleteli zarobljeni putnici iz Pariza, Moskve, Dohe, Kube, 100 ljudi u zatvoru zbog kršenja zabrane kretanja, 3 zbog širenja lažnih vesti! -\nYou are at:Home»DRUŠTVO»SRBIJA: U Beograd sleteli zarobljeni putnici iz Pariza, Moskve, Dohe, Kube, 100 ljudi u zatvoru zbog kršenja zabrane kretanja, 3 zbog širenja lažnih vesti!\nSRBIJA: U Beograd sleteli zarobljeni putnici iz Pariza, Moskve, Dohe, Kube, 100 ljudi u zatvoru zbog kršenja zabrane kretanja, 3 zbog širenja lažnih vesti!\nDržavljani Srbije koji su bili “zarobljeni” na aerodromima u Dohi i Parizu stigli u Beograd, pre toga doleteo avion iz Moskve, gde su prethodno doputovali građani Srbije koji su bili na Kubi.\nkorona virus putnici Srbija uhapšeni Vladimir Rebić zabrana kretanja\nPrevious ArticleOČAJNI GRADONAČELNICI U ITALIJI MOLE I PRETE SUGRAĐANIMA: “Zašto se frizirate, ko će da vas gleda?” “Ti nisi Vil Smit, a ovo nije film “Ja sam legenda”, beži s ulice!(VIDEO)\nNext Article KINA KAO GLOBALNA TEMA: Od osuda zbog širenja virusa do najveće svetske humanitarne sile


Izvor: JužneVesti.com, 14.Avg.2019, 10:42\nKako bi prikupili pare za kupovinu ultrazvuka za dečiju onkologiju u Nišu, nedavno osnovana fondacija Deca - carevi sveta na čijem je čelu sportista Zoran Stojiljković organizovaće donatorsku večeru i aukciju u hotelu "Tami" 20. septembra od 19 sati.\nNa donatorskoj aukciji će se, kako najavlju, naći violina Nišlije Nemanje Radulovića, reketi Novaka Đokovića, Dominika Tima i Kristine Mladenović, kao i dresovi istaknutih sportista poput Kilijana Mbapea, Duška >> Pročitaj celu vest na sajtu JužneVesti.com << Tadića, Nikole Jokića, Stefana Jovića, kao i braće Nikole i Luke Karabatić. Fondacija osnovana sa ciljem da okupi ugledne Nišlije koji mogu da pomognu deci; Foto: Screenshot\nNa večeri će, prema najavama organizatora, nastupiti sastav klasične muzike, dečiji hor Vilenjaci, kao i Penthaus i Akustik bend.\nKako navode na Fejsbuk najavi događaja, dodatne informacije i rezervacije na su moguće putem mejla decacarevisveta@gmail.com ili telefona 061-200-91-29.\nStojiljković, koji je osnivač Fondacije, kaže da je cilj da se okupe i umreže ugledne i uspešne Nišlije, koji bi prikupili novac za pomoć deci.\nSigurni smo da, svi zajedno , uz malo volje, upornosti i truda, možemo da učinimo mnogo za naše najmlađe sugrađane – poručio je osnivač fondacije, Zoran Stojiljković.\nStojiljković je, navodi se u saopštenju Fondacije, jedan od najuspešnijih rukometaša iz Niša. Kao diplomirani profesor fizičkog vaspitanja i sporta, dodaju, igrao je u Crvenoj zvezdi, Alpi Prato u Firenci i bio kapiten Paris Saint Germain-a. Sportsku karijeru, na poziv RK Železničar, uspešno je završio u svom rodnom gradu, a sada živi i radi u Parizu.


Softver za zapošljavanje greškom odbacuje milione podobnih kandidata - Biznis.rs\n7.9.2021 19:20 Autor: Redakcija Biznis.rs 0\nSoftver koji u Sjedinjenim Američkim Državama pomaže mnogim poslodavcima da bolje filtritaju radne biografije kandidata za za zapošljavanje, greškom je odbacio milione sasvim podobnih...\nSoftver koji u Sjedinjenim Američkim Državama pomaže mnogim poslodavcima da bolje filtritaju radne biografije kandidata za za zapošljavanje, greškom je odbacio milione sasvim podobnih kandidata, pokazuju rezultati studije koju su sproveli istraživači sa Harvard Business School. Ova pojava doprinosi problemu „skrivenih radnika“ – pojedinaca koji su sposobni i voljni da rade, ali ostaju bez posla zbog strukturnih problema na tržištu rada, prenosi The Verge.\nAutori studije identifikuju brojne faktore, koji sprečavaju zaposlenje ljudi, ali ističu da je softver za automatizovano zapošljavanje jedan od najvećih. Ove programe koristi 75 odsto američkih poslodavaca (odnosno čak 99 odsto kompanija iz Fortune 500 liste), a usvojeni su kao odgovor na porast broja digitalnih prijava za posao od devedesetih godina naovamo. Tehnologija je pomogla ljudima da se prijave za posao, ali i kompanijama je olakšala selekciju.\nTačna mehanika načina na koji automatizovani softver greškom odbija kandidate je različita, ali generalno proizilazi iz upotrebe previše pojednostavljenih kriterijuma za podelu „dobrih“ i „loših“ kandidata. Na primer, neki sistemi automatski odbijaju kandidate sa prazninama dužim od šest meseci u njihovoj radnoj biografiji, a da nikada ne pitaju za uzrok ovog odsustva. Možda je to zbog trudnoće, zato što su se brinuli o bolesnom članu porodice, ili jednostavno zbog poteškoća u pronalaženju posla u recesiji…\nKonkretniji primeri koje je citirao jedan od autora studije, Džozef Miler (Joseph Miller), uključuju bolnice koje su primale samo kandidate sa iskustvom u „računarskom programiranju“, kada su im bili potrebni samo radnici da unesu podatke o pacijentima u kompjuter. Ili, kompanija koja je odbila kandidate za radno mesto referenta u maloprodaji ako nisu naveli „brušenje podova“ kao jednu od svojih veština, čak i kada se biografije kandidata podudaraju sa svim ostalim željenim kriterijumima.\nČini se da je preterano oslanjanje na softver u svetu zapošljavanja stvorilo začarani krug. Digitalna tehnologija trebalo je da olakša kompanijama pronalaženje odgovarajućih kandidata za posao, ali je umesto toga doprinela prekomernom broju kandidata. Pre desetak godina, prosečna objava konkursa za posao u nekom preduzeću privukla bi 120 kandidata, ali je do kraja decenije ta brojka porasla na 250 kandidata po poziciji, pokazuje studija sa Harvarda.\nUpotreba ovog softvera postala je ogroman posao sam po sebi. Kako se u izveštaju napominje: „Tokom proteklih godina automatizacija je zahvatila gotovo svaki korak u procesu zapošljavanja: sisteme praćenja kandidata, upravljanje odnosima sa kandidatima, zakazivanje, proveru njihove prošlosti, pronalaženje kandidata i procene. Globalno tržište tehnologije zapošljavanja poraslo je na 1,75 milijardi dolara do 2017. godine i očekuje se da će se skoro udvostručiti, na 3,1 milijarde dolara, do 2025. godine.\nUprkos tome, čini se da su kompanije svesne ovih problema. Skoro devet od 10 rukovodilaca anketiranih za ovaj izveštaj izjavilo je da znaju da automatizovani softver greškom filtrira sposobne kandidate, a neki su rekli da istražuju alternativne načine za zapošljavanje kandidata. Ali, kako autori studije primećuju, rešavanje ovih problema zahteva preispitivanje mnogih aspekata sistema zapošljavanja“, od toga gde kompanije pre svega traže kandidate do načina na koji primenjuju softver u tom procesu, piše The Verge.\nPOSLOVANJE SOFTVER U FOKUSU ZAPOŠLJAVANJE\nEU ODBACUJE AMERIČKE SANKCIJE ZA SEVERNI TOK 2 To je kršenje međunarodnog prava


Nova platforma za merenje slobode medija - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Nova platforma za merenje slobode medija\nNova platforma za merenje slobode medija\nMogu da se vide i medijski izveštaji, novinski informativni i istraživački tekstovi, među kojima su i brojni Danasovi\nM. Janković29.03.2018. 14:00\nOvu platformu su napravile NGO “Građanske inicijative” i agencija FoNet, kako bi se građani, medijski radnici, ali birokrate Evropske unije bolje informisali koliko je Srbija napredovala u poglavljima evropskih integracija koji obuhvataju medijske slobode.\nNa onlajn platformi mogu da se vide medijski izveštaji, novinski informativni i istraživački tekstovi, među kojima su i brojni Danasovi, saopštenja udruž nja novinara, ali i nevladinog sektora. Među njima su i javne nabavke u medijima i kontrola finansiranja, davanje novca za reklamiranje i provera pomoći lokalnim portalima i novinama, ali i sumarni izveštaji o napretku države.\nIzgled nove platforme „Matrica slobode medija“\n“Ideja je da obezbedimo praćenje razvoja slobode medija kroz EU integracije u poglavlju 23, koje je najbitnije za slobodu medija”, kaže Maja Stojanović, izvršna direktorka “Građanskih inicijativa”. “Ipak, malo građana zna, ali i medijskih radnika, da su brojna druga poglavlja blisko u vezi sa medijskim slobodama, pa je ovo prilika da se informišu, kao i da novinarima ponudimo izvor podataka. Takođe, U Evropskoj uniji nema konkrernih standarda za obezbeđivanje i procenu slobode medija, pa verujemo da naš novi servis može da pomogne i evropskim birokratama da steknu sveobuhvatnu sliku o medijskoj situaciji u Srbiji”.\nPlatforma je organizovana po poglavljima. Pored onog koji meri same medijske slobode, tu je i poglavlje 5, koje se tiče javnih nabavki, zatim 8, koje procenjuje napredak na polju državne pomoći, ali i 28 – zaštita potrošača, u ovom slučaju pri reklamiranju u medijima. Iako na prvi pogled ne deluje blisko povezano, kreatori platforme objašnjavaju da je za medijsku scenu u zemlji jako bitno i poglavlje 32, koje se tiče revizije i to na polju proveravanja davanja novca samoupravama koje ga dalje dele medijima na lokalu.\n“Bitno je da postoji ovakav sadržaj i da mediji ne bi samo uzvestili šta država kaže na neku temu, već da vide i širu sliku”, dodaje Stojadinović.\nPrema rečima Svetozara Rakovića, generalnog sekretara NUNS-a, plaftorma je dobra ideja jer može da pomogne i redakcijama u kojima nema novinara specijalizovanog za praćenje toka pristupnih pregovora sa Evropskom unijom.\n“Većina redakcija nema dovoljno sredstava da angažuje novinara koji bi se samo specijalizovao za Evropsku uniju i koliko je Srbija napredovala u različitim poglavljima”, kaže Raković. “Sa tim problemom su se suočili i novinari u Hrvatskoj, koji su počeli da pišu o pregovorima tek neposredno pre ulaska Hrvarske u Uniju”.


Zašto se u Srbiji sada kalkuliše o Zakonu o istopolnim zajednicama? - Impuls\nObjavljeno: Četvrtak, 06 Maj 2021 11:40\nIzrada Zakona o istopolnim zajednicama podelila je javnost u Srbiji, a njegova sudbina je postala još neizvesnija nakon izjave predsednika da on taj zakon neće potpisati jer je u suprotnosti sa Ustavom.\nAleksandar Vučić, naime, smatra da „Ustav upućuje na Porodični zakon koji brak definiše kao zakonom uređenu zajednicu muškarca i žene. Stoga i Zakon o istopolnim zajednicama ne bih mogao da potpišem i vratio bih ga Narodnoj skupštini“.\nSličnu ocenu ponovila je i ministarka za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog Gordana Čomić, koja takođe kaže da „zakon o istopolnim zajednicama nije predmet Porodičnog zakona, jer nije reč o braku, i nema usvajanja dece“.\nVučić izneverio saradnike?\nDonošenje takvog zakona u Srbiji nije politički popularno, ali je rad na Nacrtu zakona o istopolnim zajednicama započeo još jesenas, i činilo se da ne postoje neke posebne prepreke za njegovo usvajanje. Utoliko je stav predsednika Srbije iznenadio LGBT-zajednicu i aktiviste za ljudska prava, i mnogi to vide kao šamar demokratskoj javnosti, ali i samoj ministarki Gordani Čomić.\nS druge strane, preko 200 intelektualaca i javnih ličnosti potpisalo je apel Vladi Srbije, nadležnim ministarstvima i drugim institucijama u državi „da zaustave donošenje zakona o istopolnim zajednicama“, a najširoj javnosti i tradicionalnim crkvama „da reaguju kako bi se odbranilo pravo na slobodu i budućnost naroda“.\nPotpisnici apela smatraju „da se prava istopolnih osoba mogu rešavati izmenom nekoliko postojećih zakona, zbog čega nema potrebe za donošenjem posebnog zakona“. Koalicija za prirodnu porodicu smatra da su sva tri predložena zakona Ministarstva za ljudska prava i manjinska prava – o rodnoj ravnopravnosti, istopolnim zajednicama i zabrani diskriminacije – „neustavna, protivna zdravom razumu i usmerena protiv volje većine građana, tradicije i identiteta“.\nDržava se krije iza EU\nPravnik Milan Antonijević izjavu predsednika Srbije vidi pre svega kao preuranjenu i više kao nekakvu kupovinu vremena. Antonijević za DW kaže da u tome ne vidi neki poseban sukob između ministarke i predsednika Srbije, „već je to više neki mali igrokaz u kojem su građanima uskraćene prave informacije i činjenica da će taj zakon na kraju biti donet.\nA onda će opet, umesto da govorimo kako želimo da unapredimo prava svakog građanina, država da se sakrije iza pritiska Evropske unije i iza presude Evropskog suda za ljudska prava, koja jasno nalaže da se te zajednice moraju urediti“.\nKao najvažniju primedbu na predlog zakona Koalicija za prirodnu porodicu navodi da je „on protivan Ustavu, jer se u članu 62 srpskog Ustava navodi da je brak zajednica muškarca i žene“.\nKako za DW objašnjava Marija Stajić, koordinatorka te koalicije, „zagovornici tog zakona tvrde da tu nema govora o braku i usvajanju dece, međutim, reč je po svemu o zajednici koja je u potpunosti upodobljena braku. Neka rešenja su preuzeta iz Porodičnog zakona, i ta zajednica se sklapa sa svedocima kod matičara“.\nKako dalje ističe Stajić, „tačno je da ovde nema govora o usvajanju dece, ali ne može ni da ga bude, jer to nije u nadležnosti Ministarstva Gordane Čomić. Da bi bilo koja zajednica mogla da usvaja decu, pre toga mora da bude prepoznata. Ali, promoteri tog zakona i ne kriju da im je to krajnji cilj, i da će i to doći na dnevni red“, naglašava sagovornica DW.\nNeznanje ili namera\nMilan Antonijević skreće pažnju da se „javnost i građani Srbije na ovaj način mogu plašiti svakog zakona, pa i Ustava, koji je uveo neka nova ljudska prava.\nZakon jasno govori o istopolnoj zajednici, ne pominje pojam braka baš zbog samog Ustava, jer je to tako definisano još 2006. godine zbog raznih političkih kompromisa i nedostatka hrabrosti, ne samo kada je u pitanju oblast ljudskih prava. Mi i danas živimo čekajući izmene Ustava u oblasti pravosuđa kako bi se neki problemi otkočili, a videćemo da li će biti izmene Ustava i oko nekih drugih pitanja“, napominje taj pravnik i aktivista za ljudska prava.\nHomoseksualni parovi navode da oni žive i da će i dalje živeti zajedno, ističe Marija Stajić, i dodaje da se Koalicija za prirodnu porodicu s tim potpuno slaže i da nema ništa protiv.\n„Već sada samohrani roditelji mogu da se prijave za usvajanje dece, sva imovinsko-pravna pitanja već sada mogu da se reše ugovorima koji postoje, ali je tu nastao problem, jer oni moraju da idu kod notara, dok muž i žena koji su u braku to ne moraju. Posete bolnicama omogućene su svakome koga vi navedete, a naročito ako sa nekim živite u istom domaćinstvu. Dakle, prosto se pitamo da li su oni nisu koristili neka pravna rešenje iz neznanja, ili je to rađeno namerno da bi se predstavili kao žrtve diskriminacije“, kaže Marija Stajić.\nČemu rad na neustavnom zakonu?\nNakon izjave Aleksandra Vučića bilo je jasno da je predsednik Srbije na taj način napravio javni otklon od aktivnosti ministarke Gordana Čomić, koja je, da podsetimo, bila visoki funkcioner i bivše vlasti.\nNije, naime, retkost da se predsednik Srbije javno ograđuje od nekih postupaka svojih bliskih saradnika, a to mu je utoliko lakše kada je reč o pripadnicima bivše vlasti, koja je dežurni krivac za sve sadašnje nevolje Srbije, uključujući tu i donošenje nepopularnih zakona koji stižu sa Zapada – ili se bar tako predstavljaju srpskoj javnosti u režimskim medijima.\nAktivisti LGBT zajednice se stoga i pitaju zašto se uopšte proteklih meseci radilo na nacrtu zakona ako se znalo da je on neustavan.\nJavno mnjenje u Srbiji u ovom trenutku ne daje signal da bi prihvatilo taj zakon, i na ovaj način se možda ponovo kalkuliše oko tog pitanja, primećuje Milan Antonijević.\nNa opasku da je za vlast zgodna okolnost da je promoter zakona pripadnica bivše vlasti, Antonijević kaže da „za sada nije primetio taj narativ da je Gordana Čomić opozicioni aktivista, koji iz Ministarstva za ljudska i manjinska prava pokušava nešto da nametne.“\n„Da li će se taj narativ nekada upotrebljavati? Na žalost, videli smo da se sve dâ upotrebiti u političke svrhe i za dnevnu politiku, a da se mnogo manje računa vodi o poboljšanju uslova u kojima građani žive, i naročito njihovih ljudskih prava“, zaključuje Antonijević.\nSrbija dobija zakon o istopolnim zajednicama do ljeta


HRISTOS CEMBERAS, GRAND KAZINO BEOGRAD: Industrija zabave pomaže razvoj turizma - Nira Press\nPočetna » HRISTOS CEMBERAS, GRAND KAZINO BEOGRAD: Industrija zabave pomaže razvoj turizma\nTrenutno imamo oko 600 posetilaca dnevno i možemo reći da smo zadovoljni, ali se nadamo da će ih biti još više. Kazino će nastaviti da se razvija u skladu sa potrebama gostiju, njihovim ukusom i očekivanjima. Verujem da će Grand kazino Beograd u roku od pet godina postati glavni zabavni kompleks u Srbiji\nGrand kazino Beograd predstavlja jednu od najvećih investicija u Beogradu, koja značajno doprinosi lokalnoj ekonomiji. Od otvaranja, u leto 2007. godine do danas, uplaćeno je više od 1,241 milijardu dinara na ime zarada i društvenih doprinosa. Takođe, skoro pet milijardi dinara plaćeno je lokalnim dobavljačima, što podrazumeva najrazličitije proizvode i usluge, od papira za štampače do hrane za restorane. Grand kazino Beograd ima oko 500 zaposlenih i predstavlja značajan faktor za budući turistički razvoj grada.\nPrethodne detalje iz dosadašnjih poslovnih rezultata saznajemo od Hristosa Cemberasa (Christos Tsemberas), generalnog direktora Grand kazina Beograd.\nGospodin Cemberas se na ovoj funkciji nalazi od jula 2009. godine, ali je prirodom posla u Beogradu još od 2007. Bogato iskustvo u turističkoj i industriji zabave (kojom se bavi od 1978) iskoristiće za razvoj i ostvarenje ciljeva kompanije, koja je trenutno 90 odsto u vlasništvu grčkog Klub hotela Lutraki. Cemberas je trenutno član Asocijacije generalnih direktora atinskih hotela, član Odbora Udruženja srpskih hotela i potpredsednik Helenske poslovne zajednice u Srbiji.\nU razgovoru za Magazin Biznis on ističe da se zastoj u razvoju ekonomije u Srbiji oseća i u kazino industriji, kao i u svim ostalim granama.\n– Ipak, mi planiramo da podržimo našu investiciju imajući u vidu srednjoročne i dugoročne rezultate, jer mi nismo došli ovde na godinu, dve ili pet. Opstajemo bez obzira na tešku godinu iza nas, uspeli smo da održimo isti broj zaposlenih i nastojimo da poboljšamo poslovanje. Nadamo se da će Vlada preduzeti odgovarajuće korake koji će voditi ka oporavku ekonomije i stabilizaciji tržišta, iniciranjem svih neophodnih strukturalnih promena. Verujemo i da će Srbija napredovati i biti sve bliža statusu kandidata EU.\nGODIŠNJI HOROSKOP ZA POSLOVNE LJUDE: Horoskop za 2010. godinu\nOvan Početak godine će vam doneti velike poslovne prilike. Nakon savesnog rada i godina čekanja, ovo bi mogao biti vaš trenutak!


Prikaz sveske: Analize, br. 5 i 6, izdavač IIC Nova srpska politička misao, Beograd, 2006.\nKosovo: između politike cin izma i demokratskog kompromisa\nAnalize, br. 5 i 6, izdavač IIC Nova srpska politička misao, Beograd, 2006.\nRedakcija časopisa Nova srpska politička misao, pokrenula je, nedavno, pod naslovom Analize, novu seriju svojih izdanja iz savremene političke publicistike. Dosad je objavljeno šest svezaka, od kojih su dve, najnovije (br. 5 i 6), posvećene problemu Kosova, neusmnjivo, najaktuelnijoj, i jednoj od najvažnijih političkih tema, ne samo domaće, već i međunarodne političke scene. Bez obzira što, među upućenima, postoji velika saglasnost da bi loše posledice Ahtisarijevog arogantnog i jednostranog pristupa kosovskom problemu, najjače pogodile Srbiju, rešenje kosovskog čvora nesumnjivo će uticati i na rešavanje sličnih političkih konflikata i na drugim neuralgičnim tačkama u svetu - od Španije do Rusije i Kine. Serija referenduma, u bivšim sovjetskim republikama, posle najave o ubrzanom donošenju odluke o konačnom statusu Kosova, na indikativan način, kao da to, već, nagoveštava.\nU svakom slučaju, u ovom trenutku, posle najave ruskog veta, ako Ahtisarijev predlog ne zadovolji obe strane, sasvim je jasno, da je propao pokušaj američke administracije, da brutalno otimanje Kosova od Srbije prikrije providnom, ciničnom formulom o neprimenjivosti kosovskog rešenja na druge slične slučajeve. Takvo, neprincipijelno, rešenje, kojim se urušavaju fundamentalni principi međunarodnog prava, ne samo da ne prihvata narod i Vlada Srbije, već ono neće biti prihvaćeno ni drugde u svetu gde postoje slični etnički sukobi.\nNovi srpski pogled na kosovski problem\nStoga, nastojanje autora okupljenih oko NSPM, da, u predvečerje ove važne istorijske odluke, temeljno razmotre najvažnije političke opcije i, u kontekstu tih političkih rasprava, precizno situiraju srpsku poziciju, ima izuzetnu teorijski i političku važnost. To je jedan od retkih pokušaja da se, sasvim otvoreno, na argumentovan način, najširoj stručnoj i političkoj javnosti, izloži novi srpski pogled na kosovski problem. Urgentna potreba da se što šira javnost upozna sa srpskim viđenjem kosovskog problema, jeste u tome što je, pre i posle američkog ultimatuma u Rambujeu, srpski stav o kosovskom pitanju, svesno i uporno, ignorisan u međunarodnoj medijskoj, stručnoj i političkoj javnosti. To je surova istina, za koju, bez obzira na izuzetno nepovoljan splet političkih okolnosti, zbog kojih su Srbi dobili etiketu evropskih političkih parija, i zbog čega njihovo mišljenje ni o jednom političkom pitanju nije bilo uvažavano na relevantan način i na relevantnim mestima, odgovornost, najviše, snosi srpska intelektualna i politička elita. Iz prostog razloga, što je propustila šansu da, posle smene Miloševića, formuliše svoju novu politiku prema Kosovskom problemu. Umesto odgovorne demokratske politike prema Kosovu, Dosovska vlast sasvim je zanemarila ovo pitanje i prema njemu se odnosila na potpuno diletantski i ignorantski način. Čak je, tadašnji ministar spoljnih poslova Svilanović, tražio, od neprincipijelnog i arogantnog američkog pregovarača Holbruka, da nas »oslobodi« Kosova. Zanemarivanje ovog problema, od strane tzv. prvog srpskog demokratskog režima, išlo je dotle da je, u jednom trenutku, naša politička elita prepustila Srpskoj pravoslavnoj crkvi da se sama bori za Kosovo.\nDolazak Vlade Vojislava Koštunice, pokrenuo je problem Kosova s mrtve tačke. S obzirom na teške političke prilike, u kojima se Srbija našla, to se može smatrati velikom zaslugom srpskog premijera, i prvim znakom odgovornog državničkog vođenja politike sopstvene države posle oktobarskih promena 2000. godine. Koliko je toga, dobrog i lošeg, u međuvremenu, učinjeno, za odbranu nacionalnih interesa na Kosovu, sa stanovišta srpske politike – govore, na temelju argumenata, tekstovi naših analitičara sabrani u ovim sveskama.\nSavetnik premijera Koštunice i član pregovaračkog tima Slobodan Samardžić, ističe da srpski pregovarači imaju izuzetno težak zadatak, jer u pregovorima s Albancima, moraju da se bore, ne samo s užasnom slikom kosovske realnosti, već i sa fikcijama koje o toj stvarnosti, u svojim izveštajima, svesno liferuju međunarodni posrednici, UNMIK administracija, Albanci i njihove lobi grupe. Prema Samardžićevom mišljenju, slika kosovske stvarnosti, sastoji se, u najkraćem, u nepoštovanju rezolucije SB 1244 i neispunjvanju njome jasno propisanih standarda, a kosovske fikcije čini retorička priča međunarodnih predstavnika i albanskih lobista o »značajnom napretku« u izgradnji demokratskih institucija na Kosovu. Nažalost, predstavnici tzv. međunarodne zajednice, skloni su, više da veruju fikcijama, nego golim faktima. Stvaranje ružičaste slike o kosovskoj stvarnosti posledica je ignorantskog oportunizma međunarodnih činilaca, koji, svojim svesnim falsifikovanjem situacije na Kosovu i Metohiji, žele da albansko-američku zamisao o nezavisnosti Kosova, pretvore u realnost. Takvo ponašanje međunarodnih posrednika stvara još veće tenzije kod kosovskih Albanaca i uverenje da je puna nezavisnost pitanje najskorije budućnosti.\nU svom prilogu, beketovskog naslova, Kraj igre , Ljiljana Smajlović, ispituje, šta se krije iza američkih motiva o ubrazanom rešavanju »budućeg« statusa Kosova. Po njenom mišljenju, trenutna procena američke administracije jeste, bez obzira na očigledno neispunjene standarde, da je status kvo neodrživ, jer je postao pretnja stabilnosti regiona. U ovakvom američkom obrazloženju i ciničnom zalaganju nekih zemalja, pre svega, Engleske, ali i institucija i uticajnih ličnosti, za ubrzano »rešenje« ovog pitanja, autorka vidi eufemizam kojim se sugeriše davanje jednog od oblika nezavisnosti Kosovu. Suočavajući nas sa mogućnošću ovakvog ishoda, ona smatra da američki plan nije oduvek bio da Kosovo bude nezavisno, već da dobije status republike u okviru Jugoslavije. Doduše, jedno vreme, u američkoj administraciji, zastupana je teza da će posle rušenja Miloševića i Albanci postati "fleksibilniji". Međutim, posle nekoliko godina, američka deviza da na "Kosovu nema više povratka na staro" koja je i u Kontakt grupi glatko prihvaćena i od, tada, još nedovoljno oporavljene Rusije, učinila je da se Kosovo još više udalji od Srbije. Prema autorkinom mišljenju, ovakvo stanje stvari, u najmanju ruku, zbunjuje, jer se pre započetih pregovora, o tako složenom problemu, zna njegov ishod. Stoga ona smatra da, ako u ovim pregovorima želimo da verujemo u principijelni i nepristrasni stav međunarodne zajednice, onda moramo postaviti jedno sasvim logično pitanje: »Ako su pregovori proces u kojem se nešto dobija, a nešto gubi, ostaje velika tajna šta Srbi dobijaju prihvatanjem nezavisnosti Kosova«?\nNa prethodno pitanje pokušava da odgovori i Ivan Šijaković u svom prilogu, provokativnog naslova, Treba li Srbija prva da ponudi nezavisnost .. Iako Šijakovićev predlog »rešenja« kosovskog problema, sa stanovišta srpskih nacionalnih interesa, deluje cinično i ekscentrično, ono nije nešto novo u današnjoj srpskoj političkoj javnosti. Ipak, bez obzira što takvo rešenje izaziva mnoge kontroverze, važnost ovakvih političkih gledišta o kosovskom problemu nije toliko u njihovom racionalnom utemeljenju i navodnoj političkoj celishodnosti, već u tome što ona, na indikativan način, pokazuju da je srpska politička perspektiva, u svom pristupu kosovskom problemu, mnogo šira i tolerantnija i da, za razliku od albanske, prihvata razmatranje različitih političkih opcija. Imajući u vidu ovu činjenicu - ocena glavnog koordinatora pregovora o Kosovu M. Ahtisarija, u situaciji kad srpska strana, u pregovorima o Kosovu, prihvata sve sem nezavisnosti, a albanska strana, prihvata samo nezavisnost, srpska strana se proglašava nekooperativnom, a albansko tvrdokorno insistiranje na nezavisnosti, ističe kao primer političke spremnosti na saradnju, deluje u najmanju ruku, kao neukusan propagandni trik. Kao izaslanik UN, Ahtisari je ostao dužan, da, s principijelnog stanovišta, objasni medjunarodnoj javnosti, u čemu se sastoji "tajna" albanske kooperativnosti?\nNeki analitičari kosovskog problema, smatraju da, srpska strana, pored međunarodne zajednice i Albanaca, ima poseban problem što se u njenom političkom korpusu nalaze dve navodno nepomirljive struje, tzv. evropska i patriotska, čiji su stavovi o Kosovu potpuno suprotstavljeni. Upravo razmatranjem tog pitanja, bavi se Branko Radun koji nastoji da pokaže da ove političke opcije, bez obzira na neke ekstremne stavove, ipak se sasvim ne isključuju. Možda je, ipak, najvažniji rezultat ove analize, to što je autor uspeo da pokaže, da prema kriterijumima realpolitike, glavni nedostatak i jedne i druge opcije predstavlja njihova ušančenost u ideološke barijere koje nanose ogromnu štetu srpskoj spoljnoj politici.\nU očekivanju početka pregovora o konačnom statusu Kosova, u centru pažnje političkih analitičara i eksperata bio je izveštaj Kaia Eidea UN, bolest harizmatičnog albanskog lidera Ibrahima Rugove i dolazak na čelo Koordinacionog centra Sande Rašković-Ivić, umesto Nebojše Čovića. Polazeći sa stanovišta da značaj Eideovog izveštaja nije u objektivnom procenjivanju faktičkog stanja na Kosovu, već u promeni strategije prema rešavanju kosovskog problema, koji se sastojao u ideji - standardi pre statusa, a sada bi trebalo da glasi - standardi i status, Mario Brudar je tačno primetio da Eideov izveštaj neće bitno uticati na početak pregovora albanske i srpske strane.\nOdluku srpske Vlade, da na mesto šefa Koordinacionog odbora dovede Sandu Rašković – Ivić, Brudar ocenjuje, kao infuziju sveže krvi u posustali rad koordinacionaog centra. Tačnije, od predsednice Koordinacionog centra, on očekuje da, za razliku od Čovićevog nepotrebnog individualizma i egzibicionizma, u ovom važnom momentu, pomogne striktnijem sprovođenju politike Vlade Republike Srbije prema Kosovu. Ipak, za mnoge analitičare kosovskog problema, najveća nepoznanica, u tom trenutku, bio je eventualni odlazak s političke scene neprikosnovenog albanskog lidera Ibrahima Rugove. Međutim, pod snažnim američkim pritiskom, što se moglo i pretpostaviti, albanski politički klanovi disciplinovano i bez većih tenzija, izabrali su Rugovinog naslednika i jedinstveni, spremno dočekali početak bečkih pregovora.\nPrilog o Kosovu, koji je izazvao pravu buru u albanskoj javnosti, jeste članak Slobodana Antonića pod naslovom Nezavisno Kosovo 2006 – sudbinska greška, u kjem autor, na argumentovan način, ukazuje na probleme s kojima bi se Srbi morali, neminovno, suočiti posle eventualnog davanja nezavisnosti Kosovu. Antonić posebno zamera predstavnicima međunarodne zajednice koji nimalo ne uvažavaju činjenicu, da Kosovo, u simboličkom smislu, predstavlja "srce srpskog nacionalnog identiteta", i da bi, stoga, ako se ide na nezavisnost Kosova, međunarodna zajednica morala pronaći političku strategiju koja bi Srbima pomogla da takvo rešenje prihvate. Auotor s pravom smatra, da amputacija Kosova nije moguća bez promene srpskog identiteta, a taj proces, nesumnjivo zahteva jedan duži vremenski period. Koliko međunarodni faktori, koji odlučuju o budućnosti Kosova, razmišljaju o ovim krupnim dilemama srpske intelektualne i političke elite, nije sasvim jasno. Međutim, posle pojave ovog članka, bar kad je reč o albanskoj političkoj sceni, jedna stvar postala je sasvim belodana, iako očekivana. Svaki racionalan i argumentovan pristup ili apel srpske strane u traganju za demokratskim i kompromisnim rešenjem ovog problema, kod Albanaca izaziva samo bes i ogorčenje. To se videlo i po tome, što je pojava Antonićevog članka u albansku političku retoriku vratila najstrašniji jezik mržnje, ravan onome iz Miloševićevog perioda. Ostrašćenost i mržnja, nije samo preplavila albansko javno mnenje, već je to bio glavni, i jedini, argument albanskih intelektualaca. U homogenizovanoj albanskoj javnosti, nije bilo nijednog primera u kojem bi se videlo bar malo dobre volje da se kosovski problem razume u svoj svojoj kompleksnosti.\nO najjačim srpskim argumentima u pregovorima o budućem statusu Kosova govori u svom prilogu Sanda Rašković – Ivić. Ona smatra da se srpska pregovaračka strategija mora temeljiti na međunarodnopravnim ugovorima koji štite suvrenetitet Republike Srbije na Kosovu. Isto tako, autorka ističe, da imovina Republike Srbije i Srpske pravoslavne crkve, po svim međunarodnopravnim zakonima, u ovim razgovorima, mora biti uzeta u obzir, i istovremeno upozorava, da dosadašnje ponašanje UNMIK-a izlazi van mandata, koji je predviđen rezolucijom Saveta bezbednosti. Nedostatak ovog argumenta jeste, međutim, u tome što je Republika Srbija nedopustivo dugo oklevala da ukaže na Unmikovo ponašanje koje je, otpočetka njegovog mandata, bilo sporno i pravno neodrživo.\nKao prilog debati o budućem statusu Kosova, Analize, u rubrici Dosije, donose nekoliko važnih političkih dokumenata: Rezoluciju Skupštine Republike Srbije o budućem stastusu Kosova , Rezoluciju Skupštine Kosova , Deklaraciju za dalji opstanak Srba na Kosovu i Metohiji i diskusiju mladih analitičara o aktuelnim političkim odnosima i budućnosti zajednice Srbije i Crne Gore.\nŠesti broja Analiza, karakterističan je po tome, što se autori svih priloga, svoju pažnju isključivo fokusiraju na razmatranje budućeg statusa južne srpske pokrajine. Prvi prilog u ovoj svesci, člana pregovaračkog tima, istoričara Dušana T. Batakovića, nesumnjivo, jednog od najboljih srpskih poznavalaca Kosovskog problema, posvećen je razmatranju osnovnih karakteristika pregovaračke strategije tri strane: kosovskih albanaca, Beograda i međunarodne zajednice. Prema Batakovićevom mišljenju, u albanskoj ratnoj koncepciji nije došlo do diskontinuiteta ni posle demokratskih promena u Srbiji, dok je srpska strana spremna na velike kompromise, kako bi demokratskim sredstvima razrešila kosovski čvor. Nažalost, za srpske ustupke, ne samo da nema sluha tvrdokorno albansko političko rukovodstvo, već su prema njima izgleda, gluvi i slepi i međunarodni posrednici u ovim pregovorima.\nMario Brudar u svom prilogu, Kosovo i Metohija između htenja, realnosti i želja daje, u vremenskom periodu od 1946. do 2000. godine, pravnim činjenicama potkrepljenu detaljnu genezu kretanja Kosova od autonomne oblasti do najnovijeg albanskog zahteva za potpunom političkom nezavisnošću. Na nizu primera, autor uverljivo pokazuje, da u albanskom zahtevu za secesijom ključnu konstantu predstavlja nasilje, bez obzira na promenu političkog konteksta i srpske politike prema Kosovu.\nDopisnik Tanjuga iz Brisela, Aleksandar Mitić, analizira argumente za i protiv nezavisnosti Kosova i moguće pozitivne i negativne posledice koje će ova odluka doneti. On veruje, da Srbija, prvi put u svojoj istoriji, ima veliku prednost u rešavanju kosovskog pitanja jer su njeni argumenti, za razliku od albanskih – proevropski, kompromisni i pomirljivi. Nasuprot tome, on smatra da je albanski zahtev za nezavisnošću opterećen nerealnim maksimalističkim zahtevima i neprincipijelnošću. Stoga bi ispunjavanje albanskih zahteva, po mišljenju ovog autora, predstavljalo ugrožavanje principa multietničnosti, nagrađivanje nasilja, urušavanje međunarodnog prava, stvaranje presedana, koji bi još više kompromitovao spornu ulogu NATO bombardovanja, stvaranje druge albanske države, neuvažavanje kompromisnih opcija i ugrožavanje evropskih integracija.\nPrema ovom autoru, uvažavanjem kompromisnog rešenja, dobile bi i albanska i srpska strana. Štaviše, u kontekstu takvog rešenja, pojavilo bi se niz pozitivnih političkih implikacija, ne samo u regionu, nego i na širem, međunarodnom planu. Ako bi Kosovo ostalo u Srbiji, ona ne bi izgubila svoju istorijsku kolevku, Bosna i Hercegovina i Makedonija ne bi brinule za svoje granice, a Albanija bi legalizovala svoje odnose s kosovskim Albancima, što bi stabilizovalo ukupnu situaciju u regionu. S druge strane, EU bi, konačno, dobila stabilnost na trusnom području zapadnog Balkana, a SAD bi mogle u potpunosti vojno da se povuku bez gubitka diplomatskog uticaja na Prištinu i Beograd. Mnoge zemlje širom sveta bile bi, ovim rešenjem, zaštićene od separatizma. Ujedinjene nacije i njen izaslanik Ahtisari smatrani bi tvorcima istorijskog sporazuma, a ne - nametnutog rešenja.\nNasuprot kompromisu: "deset štapova"\nNasuprot ovom kompromisnom rešenju, autor upozorava i na »deset štapova« koji mogu biti upotrebljeni protiv Srbije da bi se ona prisilila da prihvati nezavisnost Kosova. Neki od tih »štapova« već su iskorišćeni ( Crna Gora dobila je nezavisnost, Bosna i Hercegovina podnela je tužbu protiv Srbije). Ipak, ostalo je još nekoliko velikih "štapova" kojima se i dalje preti Srbiji; zahtev za izručenje Ratka Mladića, asimetričan odnos prema zahtevima Prištine i Beograda u korist Prištine, tolerisanje albanskih pretnji nasiljem, "neformalne šargarepe", insistiranje na učešću Srba u kosovskim institucijama, širenje stereotipa o "nedemokratskoj" Srbiji koja je protiv "demokratskih" Albanaca, hipokrizija oko ratnih zločina, širenje defetizma u Srbiji, medijski pritisak albanskih lobija, pritisak na susedne zemlje. Budući da je teško poverovati da srpski političari mogu da prihvate nezavisnost Kosova, autor smatra da je realno očekivati da će prtisak zastupnika opcije za nezavisnost biti još jači.\nAnalizirajući stavove najpoznatijih, uglavnom, američkih analitičara i lobista, koji se zalažu za nezavisnost Kosova, Zoran Stokić pokušava da pronađe strategiju koja bi Srbima omogućila da za svoj plan o podeli Kosova, steknu naklonost američke spoljne politike. Istina je, međutim, da ova ideja, u merodavnim međunarodnim političkim krugovima, nije nikada prihvaćena, ali, isto tako, nije nikada ni odbačena. Stoga, autor smatra da je ideja o podeli Kosova, još uvek "u igri", ali pod uslovom da srpska spoljna politika ispuni dva ključna uslova: izvrši dekonstrukciju klintonovske antisrpske politike i koncipira politički plan koji bi, u suštinskom smislu, zadovoljavao obe strane. U sklopu ovog plana, bitan je kooperativan odnos Srbije prema statusu državne zajednice SCG (što je Srbija prihvatila) i promeni ustava Bosne i Hercegovine.\nTemi budućeg statusa Kosova posvećena je i rubrika Dosije u kojoj su publikovana istupanja predsednika republike Borisa Tadića pre Savetom Bezbednosti UN i obraćanje premijera Vojislava Koštunice skupštini Republike Srbije povodom Izveštaja o radu Pregovaračkog tima.\nZanimljivo je, da u ovim analizama, koje praktično predstavljaju rezime svih najvažnijih argumenata i političkih opcija koje su se, poslednjih godina, pojavile u debati o Kosovu, nedostaje prilog koji bi se bavio stavovima međunarodne intelektualne javnosti, povodom kontroverzne intervencije NATO pakta i sukoba na Kosovu, koja, nesumnjivo, predstavlja prelomni događaj, u rešavanju kosovskog čvora. Iako je jasno da o političkim događajima ne odlučuju intelektualci, ipak, njihovi stavovi o važnim međunarodnim događajima, i njihova medijska prezentacija, ne bi trebalo da budu zanemareni, bez obzira na to kojoj strani njihovi argumenti idu u prilog. U trenutku kad se odlučuje o sudbini Kosova, što ima sudbinski značaj za budućnost Srbije, a možda i šireg regiona, veoma je važno za objektivnu i nepristrasnu analizu ovog problema, pogledati kako su neki poznati intelektualci videli moralne, pravne i političke premise i ciljeve tzv. humanitarne NATO kampanje.\nAko držimo do odgovorne javne upotrebe uma, onda ne možemo tek tako preći preko tvrdnje, koja je izrečena, u trenutku agresije NATO pakta na Srbiju, jedne od evropskih intelektualnih megazvezda, da je Srbija na Kosovu počinila »genocid afričkih razmera« (S. Žižek), koji, (žaleći zbog svih zločina koji su tamo počinjeni) za divno čudo, moramo primetiti, nije uspela da utvrdi ni Srbima »naklonjena« haška tužiteljica Karla del Ponte. Isti taj teoretičar, tvrdio je, u vreme NATO bombardovanja da bi prvi uslov za političko osvešćenje Srba bilo »bezuslovno odbacivanje ideološkog toposa o albanskoj pretnji Srbiji«.\nNišta manje danas nije značajno ni ćutanje znamenitog nemačkog filozofa Habermasa koji je, između ostalog, opravdavajući s moralnog stanovišta NATO agresiju na Srbiju, ipak, smatrao da na humanitarnu akciju Atlantskog saveza ne sme pasti politička sumnja. On je doslovce rekao: »Albanci sa Kosova ne bi imali pravo na otcepljenje ukoliko bi bio prihvaćen njihov zahtev za autonomiju u okviru Srbije". Tom prilikom, Habermas je s pravom zaključio, da "velikoalbanski nacionalizam, koji je narastao zahvaljujući svom cepanju, nije nimalo bolji od velikosrpskog, koji bi intervencija trebalo da suzbije«, ali je, nažalost, prevideo da će, posle tako snažne i jednostrane podrške NATO pakta, velikoalbanski nacionalizam - poprimiti državoliki oblik. No, taj problem Habermasa, danas, izgleda, po svemu sudeći, nimalo ne brine. Pa i kako bi, jer bi to pitanje neizbežno dovelo do preispitivanja njegove konformističke, pseudokritičke pozicije.\nNo, bez obzira na krajnji ishod viševekovne, kosovske političke drame, Kosovo za srpske intelektualce ostaje trajni zavet i velika pouka, za čije su univerzalne moralne principe, u najtežim danima za Srbe, založili svoj intelektualni kredibilitet Noam Čomski, Harold Pinter, Karel Kosik, Peter Handke, Nikita Mihalkov, Emir Kusturica, i mnogi drugi slobodo- i istinoljubivi intelektualci sveta. Imajući u vidu tu činjenicu, najmanje što bi se moglo očekivati od svakog srpskog intelektualca, dostojnog tog imena, jeste da pomogne da se u nacionalnoj svesti sačuvaju ključni principi kosovskog opredeljenja, istina i pravda , koji, u evropskoj političkoj filozofiji, od Platona do Kanta, predstavljaju temeljna načela ljudske zajednice, izgrađene po meri čoveka.\nTekst je objavljen u Književnom listu, br. 53, 1. januara 2007. godine


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Saradnja u oblasti zdravstva zajednički interes / print=true\nHRAPOVIĆ - FILIPČE 24. 05. 2019. 14:01 >> 14:01 1\nHRAPOVIĆ - FILIPČE\nMinistar zdravlja Crne Gore Kenan Hrapović i ministar zdravlja Republike Sjeverne Makedonije Venko Filipče potpisali su Memorandum o razumijevanju u oblasti zdravstva i medicinskih nauka, koji je usaglašen na osnovu obostrano iskazanog interesa da se formalizuje saradnja dvije države u ovoj oblasti.\nMemorandumom je predviđeno ostvarivanje saradnje kroz razmjenu informacija u oblasti zdravstva, medicinskog osoblja, kao i direktnu saradnju između medicinskih fakulteta, medicinskih komora i drugih zdravstvenih ustanova.\nKako se navodi u saopštenju Ministarstva zdravlja, primjenom ovog Memoranduma ojačaće se zdravstveni kapaciteti i proširiti znanja o najnovijim dostignućima u oblasti medicine. U cilju njegove implementacije oformiće se zajednički odbor koji će biti zadužen za sprovođenje aktivnosti.\nTokom bilateralnog susreta ministra Hrapovića i njegovog makedonskog kolege, dogovorena je saradnja u oblasti telemedicine između Kliničkog centra Crne Gore i Kliničkog centra u Skoplju. Hrapović i Filipče su razmatrali i mogućnost rehabilitacije građana Sjeverne Makedonije u Institutu za fizikalnu medicinu, rehabilitaciju i reumatologiju "Dr Simo Milošević" u Igalu.