London: Očekujemo da Tramp nastavi politiku konfrontacije sa Rusijom - 28.11.2016, Sputnik Srbija\nLondon: Očekujemo da Tramp nastavi politiku konfrontacije sa Rusijom\nNovoizabrani predsednik SAD Donald Tramp trebalo bi da nastavi politiku konfrontacije sa Rusijom, a Velika Britanija to očekuje od nove američke... 28.11.2016, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, velika britanija, donald tramp, majkl felon, politika\n18:06 28.11.2016 (Osveženo: 04:26 26.08.2021)\n© Sputnik / Alekseй Vitvickiй / Uđi u foto-galerijuBritanski ministar odbrane Majkl Felon\nNovoizabrani predsednik SAD Donald Tramp trebalo bi da nastavi politiku konfrontacije sa Rusijom, a Velika Britanija to očekuje od nove američke administracije, izjavio je britanski ministar odbrane Majkl Falon.\n„Trebalo bi razlikovati predizbornu retoriku od one koja se sprovodi u realnosti. U praksi se svaka američka administracija uvek suprotstavljala Rusiji. Mi ne kažemo da ne treba voditi dijalog sa Rusijom, ali ne treba sa njom razgovarati kao sa jednakim partnerom“, rekao je on, a preneo Bi-Bi-Si.\nLondon će pokušati da ubedi Trampa da ne sarađuje sa Rusijom\n13 Novembar 2016, 09:38\nFalon je svoj stav objasnio time što Rusija svojim potezima na Krimu i u Ukrajini javno krši međunarodna pravila, i dodao da to nikada ne treba da se zaboravi.\nPrema njegovim rečima, Britanija se ne boji da ostane u izolaciji nastavljajući da sprovodi kurs suprotstavljanja Rusiji. Falon je dodao i da nedavna odluka o razmeštanju 150 britanskih vojnika u Poljskoj predstavlja deo plana suprotstavljanja Rusiji u njenom pokušaju da „testira“ NATO.\n„Moramo pokazati da je NATO odbrambena alijansa i da je spreman da štiti svoje članove, a posebno na istočnom frontu — zemlje Baltika i Poljsku“, dodao je ministar.


RTS :: Putin i Zelenski - sastanak bez osmeha i rukovanja\nSvet Putin i Zelenski - sastanak bez osmeha i rukovanja\nponedeljak, 09. dec 2019, 18:29 -> 19:16\nPredsednik Rusije Vladimir Putin i ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski sastali su se na samitu u Parizu čiji je cilj da se pojačaju napori kako bi se povratio mir u istočnoj Ukrajini. Sastanak kome prisustvuju i lideri Francuske i Nemačke Emanuel Makron i Angela Merkel, protekao je bez osmeha i rukovanja, prenosi Rojters.\nSusretu Vladimira Putina i Volodimira Zelenskog, čiji je cilj da se okonča sukob u kome je od 2014. godine poginulo više od 13.000 ljudi, prisustvuju i lideri Francuske i Nemačke, Emanuel Makron i Angela Merkel, prenosi Rojters.\nDiplomate upozoravaju da izgledi da se postigne trajni mir i nisu veliki, budući da Zelenski i nema neki veliki manevarski prostor, a Putin pokazuje malo interesovanja za prilagođavanje spoljašnjim pritiscima.\nNakon niza bilateralnih sastanaka u Jelisejskoj palati, Putin i Zelenski ušli su u sobu za sastanke četvoro lidera, nakratko pogledali jedan u drugoga, ali bez osmeha.\nPutin i Zelenski se nisu rukovali pred kamerama.\n"Glavno pitanje je kako izgraditi poverenje, kako bismo mogli da krenemo ka cilju obnove ukrajinskog suvereniteta", naveo je diplomatski izvor iz Francuske.\nRojters navodi da je, uprkos sporazumu o prekidu vatre iz Minska 2015. godine, bilo malo znakova da će doći do mirnog rešenja.\nSamit u Parizu je prvi susret četvoro lidera u takozvanom Normandijskom formatu.\n(ponedeljak, 09. dec 2019, 22:49) - anonymous [neregistrovani]\n(ponedeljak, 09. dec 2019, 22:15) - Boki [neregistrovani]


Predstavnik ambasade SAD obišao srpsko-ruski centar – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Srbija Danas > Politika > Predstavnik ambasade SAD obišao srpsko-ruski centar\nNIŠ – Srpsko-ruski humanitarni centar u Nišu danas je posetio predstavnik Ambasade SAD u Srbiji, pomoćnik vojnog atašea Hajrum Garvin, koji se informisao o radu te ustanove.\nGosta su sa istorijatom osnivanja, strukturom i pravnim osnovama funkcionisanja Centra kao međuvladine organizacije upoznali kodirektor Vjačeslav Vlasenko i službenici koji tu rade.\nBilo je reči o značajnom doprinosu Centra u sprečavanju i otklanjanju posledica elementarnih nepogoda u Srbiji i drugim državama u regionu, o pružanju hitne humanitarne pomoći, povećanju efikasnosti srpskog nacionalnog sistema reagovanja na vanredne situacije.\nU tom su smislu pomenuli i obuku srpskih stručnjaka u obrazovnim ustanovama Rusije i nastavnim kompleksima na teritoriji Centra, kao i vežbe i treninga, te isporuku moderne vatrogasne i spasilačke tehnike za Srbiju.\nPredstavnik SAD je dobio iscrpne odgovore na sva pitanja koja je imao, uključujući i ona u vezi s nacrtom rusko-srpskog međuvladinog sporazuma o uslovima boravka, privilegijama i imunitetu osoblja Centra.\nGosti su imali mogućnost da se neposredno upoznaju sa materijalno-tehničkim resursima Centra, a posebno interesovanje izazvao je centar koji upravlja u kriznim situacijama (CUKS).\nPoseta predstavnika Ambasade SAD je još jedna potvrda apsolutne transparentnosti rada Centra, čiji je cilj isključivo rešavanje zadataka u oblasti reagovanja na vanredne situacije i pružanje humanitarne pomoći u Srbiji i drugim balkanskim državama.\nAmerički gosti nisu izneli nikakve primedbe u tom pogledu, a informisani su još da će uskoro jedinica SRHC-a zadužena za humanitarno razminiranje početi s čišćenjem teritorije Srbije, dok će iz Rusije stići prvi deo opreme i tehnike namenjene popunjavanju rezervi Centra i nastavno-trenažnoj obuci.\nU saopštenju o ovoj poseti najavljene su za nerednu sedmicu posete delegacija drugih ambasada, između ostalih za 18. jul planirana je poseta predstavnika ambasada Austrije, Švajcarske i Poljske.\nBrnabić: Podrška organizatorima Parade ponosa\nKosovski MIP odbilo zahtev Đurića\nInflacija u junu porasla za 0,2 odsto


Savet Evrope povodom Dana Roma: I u Srbiji neophodna borba protiv anticiganizma - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Savet Evrope povodom Dana Roma: I u Srbiji neophodna borba protiv anticiganizma\nDiskriminacije Roma ima i u EU i u Srbiji, ali se ulažu napori da se prepozna romska kultura i njen doprinos istoriji evropske civilizacije, kao i da se Romi podstiču da se školuju i zapošljavaju.\nTo je danas, uoči Međunarodnog dana Roma, 8. aprila, ocenjeno u Beogradu, na konferenciji „Prevazilaženje anticiganizma u Evropi“, u organizaciji Kancelarije Saveta Evrope u Srbiji.\nŠef Kancelarije Saveta Evrope u Srbiji Tobias Flesenkemper je na konferenciji priredjenoj u Palati Srbije rekao da su „poslednje tri decenije ujedinjavanja zemalja Evrope, posebno bile posvećene problemima Roma i njihovom doprinosu evropskoj civilizaciji i kulturi“.\n„Romi su postal mnogo vidljiviji i njihov glas je među najglasnijim manjinama u Evropi“, kazao je Flesenkemper.\nMeđutim, ukazao je da postoji i „anticiganizam kao specificna forma rasizma“, koji je definisala Komisija za borbu protiv rasizma i netolerancije Saveta Evrope, i protiv kojeg se treba boriti.\nŠef delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici je rekao da je „romska zajednica najveća etnička grupacija u Evropi, ali su i dalje najviše diskriminisani i marginalizovani“.\n„EU je partner Srbiji u ovom važnom procesu. Važna je uloga i lokalnih vlasti za unapredjenje položaja i standarda postavljenih od strane EU, a EU je i najveći donator u Srbiji za unapređenje prava Roma“, rekao je Fabrici i dodao da je iz budžeta EU dato blizu 30 miliona evra za projekte za osnaživanje Roma.\nMinistarka Sebije za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog, Gordana Čomić, rekla da je za Rome „obrazovanje ključno“, i da se onima koji se obrazuju moraju obezbediti uslovi da se zaposle „ravnopravno sa drugim učesnicima koji su završili slične škole“.\n„Ne možete zabraniti predrasude, ali možete doneti zakone koji mogu zabraniti ponašanje koje počiva na predrasudi“, kazala je Čomić.\nRekla je da je njeno ministarstvo „na usluzi svim nacionalnim savetima, pa i romskom“, i da će o tome šta je najpotrebnije uraditi, „pitati Rome šta žele da uradimo, jer to ne zna niko bolje od njih“.\nČomić je rekla da će njeno ministarstvo, u saradnji s civilnim društvom, radi borbe protiv diskriminacije sakupiti i štampati „250 priča za 250 poslanika“ Skupštine Srbije – povodom predloga Zakona o rodnoj ravnopravnosti, zabrani diskriminacije, i zakonu o istopolnim zajednicama.\nPo njenim rečima, „priče Roma koji su imali iskustva o rasizmu biće na vrhu sajta Ministarstva“.\n„Romi u Srbiji i drugim zemljama spadaju medju najsiromašnije grupe, posebno ugrožene u krizi izazvanoj kovidom. Nemačka je posvećena iskorenjivanju diskriminacije Roma, a borba protiv govora mrznje jedan je od prioriteta predsedavanja Nemačke Savetom Evrope“, istakao je Šib.\nAmbasadorka Portugala u Srbiji Marija Viržinija da Silva Pina je rekla da je romska zajednica medju najosetljivijim grupama u Evropi, ali da EU radi na inkluziji Roma, posebno za vreme predsedavanja Portugala.\n„Hodali smo trnovitim putem,ali je jako značajno da nikad nismo gubili nadu već smo hrabro i dostojanstveno koračali u bolje sutra. Naša borba još uvek traje, a glavni saveznici u toj borbi su institucije naše države i Evropske unije“, rekla je ona i dodala da je napredak u procesu inkluzije Roma vidljiv u svim segmentima, od obrazovanja, stanovanja i zapošlajvanja, pa do zdravstvene i socijalne zaštite.\n„Međutim veliki broj roma i dalje teško živi zbog diskriminacije i stereotipa. Verujem da su kultura i obrazovanje najbolji mehanizmi da se suprotstavimo ovim negativnim pojavama“, rekla je Čabrilovski.\nRomkinje su, istakla je, sve češće pokretači i nosioci promena pa su tako dve Romkinje sada po prvi put u zakonodavnoj vlasti – u pokrajinskom i republičkom parlamentu.\n„Romska umetnost je danas integrisana u globalnu modernu umetnost. Naša umetnost nastavlja da slavi romsku kreativnost i vredne momente u romskoj istoriji“, rekla je ona i dodala da je Institut dokaz da Romi u Evropi ulažu ogromne napore da zabeleže romsku kulturu i istoriju.\nEvropski romski institut za umetnost i kulturu otvoriće sutra u Beogradu svoju kancelariju.\nEvropska unijaromiSavet EvropeSrbijaBeograd


Heritage Hubs dobitnik Evropske nagrade za kulturno nasleđe - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Heritage Hubs dobitnik Evropske nagrade za kulturno nasleđe\nHeritage Hubs dobitnik Evropske nagrade za kulturno nasleđe\nFoto: BETAPHOTO/Heritage Hubs/MO\nZa nagrade su konkurisale organizacije i pojedinci iz 30 evropskih zemalja, a nezavisni žiri dodelio je 24 nagrade. Imena nagrađenih objavljena su uživo u onlajn programu koji su vodili Marija Gabrijel, evropska komesarka za inovacije, istraživanje, kulturu, obrazovanje i omladinu i Herman Parcinger, izvršni predsednik Evrope Nostre.\nProjekat Heritage Hubs je realizovan u okviru Evropske godine kulturnog nasleđa 2018. i okupio je mlade ljude uzrasta od 10 do 16 godina iz Finske, Srbije i Španije u dvogodišnjem programu istraživanja, predstavljanja i deljenja sopstvenog kulturnog nasleda, te interpretacije nasleđa svojih vršnjaka u drugim zemljama, kroz školsku razmenu i putem elektronske platforme.\nTokom 2018. i 2019. godine u školama u Finskoj, Srbiji i Španiji organizovane su radionice na kojima su se učenici bavili sopstvenim nasleđem, a potom doživljajem i interpretacijom kulturnog nasleda drugih zemalja. U okviru Heritage Hubs-a organizovani su i različiti programi obuke u kojima je učestvovalo 800 nastavnika.\nProjekat je učenicima, nastavnicima i lokalnim zajednicama omogućio brojna kulturna otkrića, a dobar primer je prezentacija slave, srpske pravoslavne tradicije, koju su učenici iz Grocke predstavili svojim vršnjacima iz Finske. Učenici iz Grocke su bili u prilici i da sagledaju sopstveno nasleđe u drugačijem svetlu, kroz interepretaciju slave koju su pripremili finski učenici, poredeći je sa luteranskom, originalno katoličkom tradicijom vezanom za Sv. Luciju.\nU okviru projekta je nastao i Heritage Hubs (HH) priručnik, u kome je predstavljena završna metodologija korišcenja nasleđa u obrazovanju i praktični načini njene primene. Rezultati projekta su dostupni na stranici virtuelne biblioteke Heritage Hubs-a i priključeni velikim evropskim repozitorijumima, kao što su HISPANA i Europeana.\nOvogodišnji dobitnici su „ambasadori lepote evropskog nasleđa“, a uspešni projekti iz ove oblasti „zavise od posvećenosti ljudi koji iza njih stoje“, izjavila je evropska komesarka Marija Gabrijel.\nCentar za urbani razvojEvropska nagrada za kulturno nasledjeHeritage HubsHag


Sastanak o saradnji pravosuđa odložen zbog magle : Nadlanu.com\nSastanak o saradnji pravosuđa odložen zbog magle\nBEOGRAD, 25. februara 2010. (Beta) - Sastanak srpskih i crnogorskih ministara pravde, državnih tužilaca i tužilaca za organizovani kriminal odložen je u četvrtak ujutru jer delegacija iz Podgorice nije doputovala zbog magle, rečeno je novinarima u Vladi Srbije.\nSastanak, koji je trebalo da počne u 9.30 biće održan "tokom dana". Planirano je da ministri pravde Srbije i Crne Gore Snežana Malović i Miraš Radović razgovaraju o konkretnim problemima u saradnji pravosudnih organa dve zemlje. Sastanku će prisustvovati republički javni tužilac Zagorka Dolovac i tužilac za organizovani kriminal Miljko Radisavljević, vrhovni državni tužilac Crne Gore Ranka Čarapić i specijalni tužilac za borbu protiv organizovanog kriminala Crne Gore Đurđina Ivanović.\nNa sastanku u četvrtak, kako je najavljeno, biće razmotrene mogućnosti unapređenja pravne saradnje, pre svega u oblasti međunarodne pravne pomoći u krivičnim stvarima, kao i otvorena pitanja i konkretni problemi u oblasti saradnje pravosudnih organa dve zemlje.


Solana - Opasnost od radikalizma u BiH još nije otklonjena\nNakon prve reakcije sa evropske strane na bh izbore, kojom se pozdravlja sam uspješan izborni proces, danas je stigla i druga- visoki predstavnik EU, Javier Solana je primjetio da iako u Predsjedništvu zemlje više nema onih čije stranke je "tradicionalno" moguće dovesti uvezu sa radikalizmom, opasnost od radikalizma još nije otklonjena.\nVisoki predstavnik je danas, ne bez razloga, primjetio da je predizborne kampanje većine onih koji sada sjede u bh Predsjedništvu, pratio zabrinjavajući radikalizam. On je, obraćajući se članovima Evropskog parlamenta, primjetio da u samom vrhu zemlje više nema predstavnika stranaka koje su svojevremeno potpisale Dayton. Neko drugi je u Predsjedništvu, što još uvijek nije garancija da je imun na radikalizam.\n"Dvojica od njih nisu, samo zato što ne pripadaju ondašnjim; "istorijskim" partijama, ništa manje radikalni. Oni nastavljaju da budu veoma radikalni. To ste mogli da vidite ukoliko ste pratili predizbornu kampanj- veoma su radikalni. Osoba koja je predstavnik RS je imao kampanju gdje je više-manje, pozivao na referendum za odvajanje RS. Drugi, sa bošnjačke strane, je takodje imao oštru kampanju. Mi ćemo ih medjutim, prosudjivati na osnovu njihovih djela. Teško je predvidjeti kako će se stvari dalje odvijati, ali mi ćemo i dalje insistirati na ključnim reformama. Treba se nadati da će sve promjrene koje su se desile biti u službi kretanja naprijed, medjutim, treba da budemo na oprezu, posebno u vrijeme debate o Kosovu da niko ne iskoristi priliku kako bi rušio Dayton".\nSolana je, uz ovo, uvjeren da neće doći do referenduma u RS- doći će do nadogradnje Daytona i saradnje novoizabranih članova Predsjedništva- prvo medjusobno, a onda i sa Briselom. U suprotnom, upozorava visoki predstavnik EU, biće teško ostvariti željene integraijske ciljeve.


Prihod 50 puta veći od ulaganja – Info M\nPočetna / Ostalo / Prihod 50 puta veći od ulaganja\nN. Stanković 9. марта 2017.\tOstalo, Vesti Ostavite komentar 1,035 pregleda\nPredsednik Organizacionog odbora manifestacije „Beogradska zima”, koja je održana od 15. decembra do 15. februara, i gradski menadžer Goran Vesić izjavio je danas da je Grad Beograd objavio zvanični izveštaj o strukturi troškova ove manifestacije.\nKako je naglasio, u izveštaju koji je usvojio Organizacioni odbpor manifestacije stoji da je grad za organizaciju svih programa tokom dva meseca potrošio 49.904.439 dinara, odnosno nešto više od 400.000 evra.\n– Istovremeno, Grad Beograd je u sektoru turizma i usluga zaradio oko 21 milion evra (oko 2,5 milijardi dinara) više nego u periodu decembar 2015 – januar 2016. U ovu zaradu nije uračunat procenat povećanja naplate poreza na dodatnu vrednost, s obzirom na povećanu potrošnju roba i usluga tokom novogodišnjih praznika. To znači da je Beograd prihodovao 50 puta više nego što je uložio u ovu manifestaciju – rekao je Vesić.\nPrema njegovim rečima, na osnovu statističkih podataka Turističke organizacije Beograda, u decembru 2016. godine zabeležen je rast dolazaka stranih gostiju od 14 procenata (20.000 noćenja stranih gostiju), odnosno za 19 odsto više u odnosu na decembar 2015. godine. U januaru 2017. godine zabeležen je rast stranih gostiju za devet procenata. Ovde treba imati u vidu da je u danima pred Novu godinu i u prvim danima 2017. godine zauzeće smeštajnih kapaciteta u Beogradu bilo gotovo potpuno. Kada se govori o dolasku turista, ne treba zanemariti da se govori samo o zvaničnim gostima, koji su bili smešteni u zvaničnim turističkim kapacitetima, a da veliki broj gostiju iz zemalja bivše Jugoslavije boravi kod prijatelja i rođaka i oni nisu obuhvaćeni zvaničnom statistikom.\n– Ovi podaci jasno potvrđuju opredeljenje grada da se doček Nove godine, koji je jedna od najvažnijih turističkih manifestacija, organizuje svake godine na ovakav način jer se time obezbeđuju mnogo veći prihodi za grad, promoviše se Beograd kao turistička destinacija, što je važno budući da je turizam u Beogradu jedna od naših najvažnijih privrednih grana i šalje se pozitivna slika u svet o našem gradu i Srbiji. Upravo zbog toga, pripreme za organizaciju ovogodišnje „Beogradske zime” počeće već narednih nedelja – rekao je Vesić i zahvalio svim gradskim institucijama, donatorima, a posebno kompanijama „Er Srbija” i „Beograd na vodi”, svim učesnicima u programu, kao i stotinama ljudi koji su dva meseca predano radili da se organizuje više od 200 različitih manifestacija kojima su obradovani Beograđani i njihovi gosti.\nStruktura troškova manifestacije „Beogradska zima”:\nUstanova kulture „Vuk Stefanović Karadžić” je za realizaciju manifestacije „Trg bajki” od 15. decembra do 15. januara iz gradskog budžeta ukupno potrošila 1.300.000 dinara. Ova sredstva su utrošena za angažman glumaca i reditelja, animatora, žonglera, klovnova, mađioničara, tehničara, tonaca, fotografa, izgradnju privremenih objekata i njihovo kasnije demontiranje.\nU okviru „Trga bajki” realizovano je:\n– 30 predstava bajki,\n– 16 čitanja bajki i pesama,\n– tri opere za decu,\n– 19 lutkarskih predstava,\n– 45 radionica za decu, četiri društvene igre,\n– 10 predstava „Maksina laboratorija”\n– 12 društveno odgovornih aktivnosti.\nUkupan broj posetilaca bio je oko 35.000.\nDečji kulturni centar Beograd je za učešće u manifestaciji „Dečja Nova godina” od 16. do 30. decembra ukupno potrošio 5.010.145 dinara iz gradskog budžeta. Sredstva su utrošena za realizaciju 39 programa na Beogradskom sajmu, od čega je bilo:\n– 11 pozorišnih predstava za decu,\n– 18 muzičko-scenskih programa,\n– osam gala novogodišnjih programa,\n– dva ekskluzivna programa „Novogodišnji koncert deci na dar” i više desetina kreativnih radionica za decu.\nSekretarijat za opšte poslove Grada Beograda je u okviru pratećih troškova manifestacije „Beogradska zima” uplatio ukupno 4.311.991 dinar za troškove električne energije svih programa, usluge fizičko-tehničkog obezbeđenja i protivpožarne zaštite.\nTuristička organizacija Beograda je za potrebe manifestacija „Ulica otvorenog srca”, Pravoslavna Nova godina, dočeka Nove godine i programa u okviru „Trga bajki” potrošila ukupno 3.072.760 dinara iz gradskog budžeta, i to:\n– za „Ulicu otvorenog srca” – 1.443.000 dinara,\n– Doček Nove godine – 829.760 dinara,\n– Pravoslavnu Novu godinu – 800.000 dinara.\nUstanova kulture „Centar beogradskih festivala” je u realizaciji manifestacije „Beogradska zima” ukupno potrošila 36.209.543 dinara za troškove klizališta i novogodišnjih koncerata i to:\n– „Bijelo dugme” – 8.153.224 dinara,\n– „Bajaga i instruktori” – 5.451.600 dinara,\n– Aca Lukas – 2.728.000 dinara,\n– „Plavi orkestar” – 2.355.077 dinara,\n– honorari – 1.863.256 dinara (1,6 miliona umetnicima angažovanim na klizaštu),\n– tehnika – 10.941.949 dinara (zakup klizališta, prateća oprema, grejanje bine i bekstejdževa, zakup prostora za probe itd),\n– marketinške usluge – 2.540.415 dinara,\n– ostali troškovi – 1.490.138 dinara (troškovi Hitne pomoći, plaćanja autorskih prava SOKOJ-u, troškovi osiguranja, ketering i drugo).\nBina na kojoj su se održavali novogodišnji koncerti je donacija sponzora „Er Srbija”, a koncert koji je održan 29. decembra, uključujući i sve troškove njegovog održavanja i sve druge aktivnosti duž Sava promenade, donacija su preduzeća „Beograd na vodi”.\nTags rasveta u beogradu\nPrethodno Turistima Beograd kao na dlanu\nSledeće Dečija velika igra


ZAKON O RADU U INSTITUCIJAMA BIH: U pojedinim institucijama na nivou BiH Srbima koji su praznovali 9. januar ne računaju kao državni praznik\nPojedine institucije na nivou Bosne i Hercegovine Srbima koji su praznovali 9. januar kao Dan Republike Srpske ne žele da ga evidentiraju kao državni praznik (DP) i od svojih zaposlenih traže da u "šiht listu" pišu dan godišnjeg odmora ili vjerski praznik.\nU još nekim institucijama na nivou BiH bilo je problema jer rukovodioci ne dozvoljavaju da se 9. januar piše kao državni praznik, insistirajući da se zbog nedolaska na posao taj dan radnicima odbije od godišnjeg odmora.\nKao i u MIP-u, i u Ministarstvu odbrane BiH onima koji zbog proslave Dana Republike Srpske nisu bili na poslu 9. januara taj dan neće biti evidentiran kao državni praznik.\n"Prisustvo/odsustvo na radu u MO i OS BiH definisano je Zakonom o radu u institucijama Bosne i Hercegovine ("Sl. glasnik BiH", br. 26/2004, 7/2005, 48/2005, 50/2008 - dr. zakon, 60/2010, 32/2013 i 93/2017)i Odlukom ministra odbrane BiH o obilježavanju značajnih datuma u vjerskim kalendarima u MO i OS BiH. Što se tiče 9. januara 2020. godine, odsustvo će se pravdati kao dan godišnjeg odmora ili slobodan dan, odnosno u skladu sa važećim propisima", rekli su u Ministarstvu odbrane BiH.\nInače, s obzirom na to da ne postoji zakon o državnim praznicima, na zaposlene u insitucijama BiH primjenjuje se Odluka o načinu i postupku ostvarivanja prava na naknadu za prekovremeni rad, rad u neradne dane, noćni rad i rad u dane državnih praznika u institucijama BiH kojom je definisano da se državnim praznikom smatraju praznici utvrđeni entitetskim zakonom prema mjestu prebivališta zaposlenog.\nPrema nezvaničnim informacijama, problema sa evidentiranjem 9. januara kao državnog praznika bilo je i u Ministarstvu bezbjednosti BiH, ali i u Direkciji za evropske integracije (DEI).\nS druge strane, u pojedinim institucijama BiH, kao što je recimo Uprava za indirektno oporezivanje (UIO) BiH, 9. januar najnormalnije će se pisati kao državni praznik i biće plaćen. U suštini, od rukovodioca institucije zavisi kako će evidentirati i da li će proslavu 9. januara voditi kao državni praznik ili ne.\n"Direkcija za europske integracije je zatražila mišljenje Ministarstva pravde BiH o načinu evidentiranja odsustva na dan 9. januara imajući u vidu relevantne odluke Ustavnog suda BiH i ranije donijetog podzakonskog akta Savjeta ministara, tj. Odluke o načinu i postupku ostvarivanja prava na naknadu za prekovremeni rad, rad u neradne dane, noćni rad i rad u dane državnog praznika u institucijama BiH", rekli su u DEI.\nDodatni problem za Srbe u zajedničkim institucijama BiH predstavljaju i neujednačene izjave najviših zvaničnika Republike Srpske. Recimo, Milorad Dodik, srpski član Predsjedništva BiH, rekao je da svi zaposleni u zajedničkim institucijama BiH sa prebivalištem u Republici Srpskoj imaju pravo na neradni dan 9. janura, dok je Zoran Tegeltija, predsjedavajući Savjeta ministara BiH, rekao da su zaposleni u "institucijama u Sarajevu iz Republike Srpske u mnogo težoj poziciji nego građani Srpske jer će morati odvojiti slobodan dan ili dan od godišnjeg odmora da bi proslavili Dan Republike".\n"Nama je žao što se do dešava. Mi ćemo pokušati se izboriti za njihovo pravo da slave svoj Dan Republike, a da ne moraju to da odvajaju od svog godišnjeg odmora", rekao je Tegeltija uoči Dana Republike.\nZa razliku od Tegeltije, Dodik je pred 9. januar pozvao sve predstavnike Republike Srpske u zajedničkim institucijama da obilježe Dan Republike Srpske, ističući da zaposleni u institucijama BiH na to imaju pravo.\n"S obzirom na činjenicu da parlament BiH nikada nije donio zakon o praznicima BiH, praznicima se smatraju oni koji su utvrđeni entitetskim zakonima prema mjestu prebivališta zaposlenog", podsjetio je tada Dodik.\nIZVOR: Vebsajt Nezavisne, Uroš Vukić, 29.01.2020.


Hapšenje Keljmendija – početak konačnog obračuna s kriminalom | Tacno.net\nAutor 👤Predrag Blagovčanin 6.5.2013. u 17:48\nVijest da je sinoć u akciji kosovske policije, izvedene u okolini Prištine, uhapšen narko-bos Naser Keljmendi, građani Bosne i Hercegovine su dočekali sa skepsom. Pitali smo građane Sarajeva da nam prokomentarišu ovo hapšenje.\n„Ja sam oduševljena, konačno su uhapsili čovjeka koji je trovao našu mladost i koji je kriv za toliko unesrećenih porodica. Žao mi je samo što ga nismo mi uhapsili ali to je neka druga priča“, rekla je za naš portal jedna od građanki Sarajeva.\nPodsjećamo Sud BiH je u septembru prošle godine raspisao međunarodnu potjernicu za Keljmendijem i više osumnjičenih lica u okviru akcije “Lutka”. Keljmendi je osumnjičen za ubistvo Ramiza Delalića Ćele, trgovinu drogom i druga krivična djela. U toj akciji je uhapšeno 18 osoba, međutim, Keljmendi je sticajem još uvijek nerazjašnjenih okolnosti, uspio pobjeći iz Bosne i Hercegovine.\nU Sarajevskom kantonu, protiv Keljmendija i njegovih sinova Elvisa, Liridona i Besnika u proteklih nekoliko godina podnijeto je više od deset krivičnih prijava, uključujući i one za ubistvo, pokušaj ubistva i nasilničko ponašanje.\n„Sarajevo je dobro upamtilo Keljmendija i njegovo teroriziranje ovog grada. Nadam se da će ga izručiti Amerikancima da mu oni sude jer naši, odnosno sudovi na prostoru bivše Jugoslavije nisu ništa bolji od Keljmendija i njemu sličnih“, izjavio je jedan od anketiranih Sarajlija.\nKeljmendi je prošle godine stavljen i na crnu listu SAD i među svim evropskim kriminalcima i teroristima označen kao najopasniji po interese SAD. Prema dosadašnjim informacijama Keljmendi će najvjerovatnije biti izručen Tužilaštvu BiH iako ta procedura može biti dosta komplikovanija zbog činjenica da BiH nije priznala Kosovo.\n„Nadam se da ovo hapšenje predstavlja početak konačnog obračuna sa porodicom Keljmendi i njima sličnim. Međutim, bojim se da su najveći kriminalci upravo političari koji su mu omogućili da pokupuje pola Sarajeva.“\nBH javnost sa nestrpljenjem očekuje početak suđenja Keljmendiju koje će, nadamo se, biti otvoreno za javnost iz niza razloga, a jedan od njih je i svakako, povezanost sa sadašnjim ministrom sigurnosti BiH Fahrudinom Radončićem.\n„Sve je ovo farsa. Kad je valjao političkim strukturama i kad su imali korist od njega niko mu ništa nije mogao. Meni je jedino krivo što će samo Keljmendi odgovarati ali se nadam da će doći vrijeme da dijeli ćeliju sa svima koji su ga sve ove godine štitili“, zaključio je jedan od sugovornika.


Izložba “Praznične đakonije” u Vršcu po 11. put - Radio televizija Pančevo\nJužni Banat Kultura Magazin Vesti Vršac\n1. decembra 2021. 1. decembra 2021. 0179\nIzložba praznične trpeze, 11. po redu, domaće radinosti, suvenira i raznih đakonija u vreme slava, Božića i Nove godine, pod nazivom “Praznične đakonije”, biće održana 11. decembra 2021. godine, u organizaciji Turističke organizacije Vršac. Tema izložbe je promocija kulture i tradicije Vojvodine i ostalih krajeva Srbije. Izložba je i prodajnog karaktera tako da svi posetioci mogu kupiti narodne rukotvorine, originalne i unikatne božićne i novogodišnje ukrase i autentične\ngastronomske specijalitete. U okviru manifestacije održava se i takmičenje “Slavska pogača” gde se domaćice nadmeću u\nnekoliko kategorija. Izložba će biti otvorena za posetioce od 10 do 17 časova. Osnovne škole iz Vršca, učestvuje na konkursu pod nazivom „Novogodišnje čestitke“. Konkurs je prateći deo manifestacije. Pravo učešća imaju učenici uzrasta od prvog do četvrtog razreda OŠ, koji bi na času likovnog napravili i oslikali (ukrasili) novogodišnje čestitke.\nNovogodišnje čestitke će biti izložene u holu Hotela „Srbija“ gde će biti i održana manifestacija Praznične đakonije. Na osnovu mišljenja stručnog žirija nagradićemo 20 najlepših čestitiki, a najlepša od njih\nbiće zvanična novogodišnja čestitka Turističke organizacije Vršac putem koje ćemo svim našim poslovnim partnerima i kolegama čestitati predstojeće novogodišnje i božićne praznike.


Nikola Špirić – Amerika nije izgubila interes za BiH\nAmbasadori zemalja članica Savjeta bezbjednosti Ujedinjenih Nacija su povoljno ocijenili razvoj situacije u Bosni i Hercegovini uz konstataciju da je BiH ostvarila snažan napredak koji će rezultirati potpisivanjem Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Izjavio je ovo u Banjaluci, po povratku iz višednevnog boravka New Yorku, predsjedavajući Savjeta ministara BiH, Nikola Špirić naglašavajući da smatra da ni Sjedinjene Američke Države nisu izgubile interes za Bosnu i Hercegovinu.\nNikola Špirić je, takođe, istakao da nema nikakvih frustracija zbog toga što je u Sjedinjenim Američkim Državama istoremeno boravio i predsjedavajući Predsjedništva BiH Haris Silajdžić, već naprotiv da je i ta posjeta dobra za Bosnu i Hercegovinu.\nPredsjedavajući Savjeta ministara BiH je najavio da će naredne sedmice predvoditi bosanskohercegovačku delegaciju u Briselu koja će učestvovati na pregovorima o liberalizaciji viznog režima, izražavajući žaljenje što su se posljednjih dana u dijelu javnosti pojavile određene nesuglasice o tome da li on treba da predvodi delegaciju u sjedištu Evropske Unije. Nikola Špirić je istakao da su ovi pregovori veoma značajni pošto predstavljaju početak liberalizacije viznog režima.\nŠpirić je saopštio da očekuje da će narednog mjeseca i Bosna i Hercegovina, kao posljednja zemlja u regionu, potpisati Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa Eropskom Unijom.\nPredsjedavajući Savjeta ministara BiH Nikola Špirić je stoga izrazio uvjerenje da će uskoro biti zatvorena kancelarija OHR-a u Bosni i Hercegovini. uz istovremeno otvaranje kancelarije Evropske unije i ukidanje bonskih ovlaštenja.


Mateo Renci podnio ostavku na mjesto šefa stranke | Kodex.ME\nBivši premijer prešao u opoziciju\nMateo Renci podnio ostavku na mjesto šefa stranke\nPredsjednik italijanske Demokratske partije Mateo Renci izjavio je da podnosi ostavku na mjesto šefa stranke zbog loših rezultata na parlamentarnim izborima u Italiji.\n05. 03. 2018 - 22:32 Autor: Kodex\nRenci, koji je i bivši premijer, rekao je da njegova partija neće praviti koaliciju sa antiimigrantskom Ligom za sjever i populističkim pokretom Pokret pet zvjezdica.\nOn je optužio te dvije partije da podrivaju evropske vrijednosti i da su koristili govor mržnje kada su govorili o poslanicima iz njegove stranke.\nPrema njegovim riječima, Mateo Salvini iz Lige za sjever i Luiđi di Majo iz Pokreta pet zvjezdica nazivali su njegove poslanike korumpiranim mafijašima koji "imaju krv na rukama".\n"To smo mi. Vladajte bez nas", rekao je Renci i dodao da je mjesto Demokratske partije posle ovih izbora u opoziciji.\nPredsjednik Demokratske partije je priznao da je njegova stranka pretrpjela "totalni poraz" na jučerašnjim izborima i dodao je da će podnijeti ostavku čim nova vlada podnese ostavku.\nPredizborna koalicija koju su formirale, između ostalih, desnica Napred Italija bivšeg premijera Silvija Berluskonija i ekstremno desničarska Liga Matea Salvinija osvojila je oko 37 odsto glasova i daleko je ispred Demokratske stranke lijevog centra bivšeg premijera Matea Rencija koja ima 19 odsto glasova.


To su prve kalkulacije, prenosi RTS, ali i iznosi podatak da će od 130 škola u Beogradu moći da radi samo njih tridesetak koje su obezbedile poligon propisan po novom praviliniku o obuci.\nU MUP-u kažu da je bilo dovoljno vremena, skoro tri godine, da se auto-škole reorganizuju i naprave odgovarajuće poligone, navodi RTS.\nU auto-školama tvrde da je mesečni zakup poligona od 250 do 300 evra, a njegova izgradnja košta 30.000 do 40.000 evra. Od 130 škola na teritoriji Beograda, samo 30 ima rešen poligon, što znači da ostali ne mogu rade dok ne naprave poligon.\n- Naglasio bih da dosta škola nije rešilo ovo pitanje, naročito grad Beograd je problematičan, zbog prostora, od vlasništva prostora onoga koji izdaje tu površinu i drugih detalja - kaže Goran Kojadinović iz jedne auto-škole.\nObuka vozača, ilustracija\nPoligon van grada troši gorivo\nZa kategorije C, D i E situacija je još lošija jer su poligoni mnogo veći, pa će tako nova cena biti viša za 20.000 do čak 35.000 dinara.\n- Obuka će za C, D I E sigurno poskupetio jer zahteva nova ulaganja. Novi autobusi koji mora da se pripreme, opterećenje pod kojim moraju da se voze časovi za C i E kategoriju, kamion i prikolica moraju biti 30 odsto opterećeni, prilikom ispita i prilikom časova, samim tim to poskupljuje cenu časa - kaže Marko Manojlović iz jedne auto-škole za RTS.


Održan okrugli sto dekana ekonomskih fakulteta\nčetvrtak, 26 februar 2015 16:27\nNa Ekonomskom fakultetu Univerziteta u Istočnom Sarajevu (UIS) danas je, u okviru konferencije Jahorinski poslovni dani, održan okrugli sto na kojem su učestvovali dekani ekonomskih fakulteta iz Beograda, Podgorice, Subotice, Niša, Kragujevca, Sarajeva, Tuzle, Banjaluke, Bijeljine, Skoplja, Mostara i Istočnog Sarajeva.\nDekani su razmijenili mišljenja o ključnim pitanjima razvoja ekonomije i ekonomske saradnje u zemljama regiona, a razgovarano je i o mogućnostima medjusobne saradnje u izradi projekata, organizovanju nastave, posebno na drugom i trećem ciklusu studija, razmjeni profesora i studenata, te o zajedničkoj organizaciji naučnih skupova, savjetovanja, ljetnih škola i akademija.\nDomaćin skupa dekan Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Istočnom Sarajevu prof. dr Ljubiša Vladušić izjavio je da su na okruglom stolu razmatrane tri grupe pitanja.\n"Jedna je naša bolja saradnja i komunikacija u smislu istraživanja i naučnih radova, razmjena studenata i profesora, a tu su i doktorske studije po novom bolonjskom procesu, prekogranična saradnja u smislu našeg javljanja na tendere Evropske Komisije kroz istraživačke projekte", istakao je Vladušić.\nOn je podsjetio da se četvrtu godinu zaredom održava konferencija Jahorinski poslovni dani i da se svake godine pokušava novim sadržajima obogatiti konferencija kako bi se došlo do odredjenih rezultata.\n"Mislim da ćemo potvrditi spremnost svih ovih dekana da u budućnosti saradjujemo i da tu saradnju podignemo na viši nivo", naglasio je Vladušić.\nU ime dekana Ekonomskog fakulteta u Beogradu sastanku je prisustvovao prof. dr Aleksandar Živković. On je istakao da je ovaj okrugli sto dobar pravac da se neke stvari sinhronizuju i koodiniraju, kao i da ovaj skup pokazuje jednu veliku želju za razmjenu iskustva iz onih tema za koje su zainteresovani učesnici.\n"Ovaj današnji skup ide u tom pravcu da pokaže jedan zajednički projekat u izradi knjige o regionalnom finansijskom sistemu namenjene studentima master studija koja predstavlja kompleksnu analizu finansijskog sistema. Ta knjiga će biti sigurno uvrštena kao obavezna literatura na svim fakultetima u regionu. To je pokušaj da se prave zajednički projekti u budućnosti", rekao je Živković.\nProdekan za nastavu Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Istočnom Sarajevu doc. dr Marko Djogo osvrnuo se na projekat pisanja knjige "Regionalni finansijski sistemi" i podsjetio je da predmet pod tim imenom postoji na master studiju, a da pritom ne postoji adekvatan udžbenik. Iznio je prijedlog da po jedan ekspert sa svakog fakulteta iz regona učestvuje u pisanju knjige.\nNeki od zaključaka današnjeg okruglog stola su potreba za češćim održavanjem ovakvih sastanaka, podizanje saradnje izmedju institucija na viši nivo, kao i potpisivanje Sporazuma o saradnji ekonomskih fakulteta regiona.


U vrtiće Radosnog detinjstva kreće 8.150 dece - Novi Sad\nU vrtiće Radosnog detinjstva kreće 8.150 dece\n12:08:00 31.08.2020, Komentara: 0\nNovi Sad – Prve dve nedelje septembra,prema rezultatima ankete koju je Predškolska ustanova "Radosno detinjstvo" ranije uputila roditeljima, u novosadskim vrtićima će boraviti oko 8.150 dece.\nDirektorka ove ustanove Marijana Popov kaže za "Dnevnik" da su vrtići sredinom maja obazrivo otvorili vrata, sprovodeći posebne mere predostrožnosti, a ustanova je bila u neprekidnom kontaktu s Institutom za javno zdravlje Vojvodine, gradskim Kriznim štabom i Ministarstvom prosvete da bi boravak mališana bio bezbedan i bezbrižan.\nShodno tome, u vrtićima od sutra će se primenjivati pojačana dezinfekcija svih prostorija, igračaka, materijala i didaktičkih sredstava koje deca koriste.\n- Preporuka je da broj dece u grupama bude smanjen. Nakon Kolegijuma i dobijenih rezultata ankete sprovedene među roditeljima, naša ustanova će koristiti sve raspoložive prostore i tako omogućiti da u jednoj prostoriji ne bude više od 16 dece, što je u skladu s preporukama. U anketi smo predočili roditeljima mogućnost da se kapacitet određenih vrtića brzo popuni. U tom slučaju usmeravali bismo decu i roditelje u objekte u kojima i dalje ima mesta - kaže Popov i dodaje da će, kao i do sada, zaposleni nastaviti da poštuju sve preporučene mere nadležnih: pri dolasku na posao prolaziće kroz dezobarijeru, meriće im se telesna temperatura, dezinfikovaće ruke, nositi zaštitnu opremu i poštovati fizičko odstojanje.\nRoditelji će decu moći da dovedu u vrtiće do 8, a odvode od 14 časova. Pri ulasku u radnu sobu deci će se dezinfikovati ruke i uradiće se trijaža, a roditelji ne bi trebalo da se zadržavaju u objektu kako se ne bi stvarale gužve.\nPo rečima direktoke, Predškolska ustanova ima obavezu da obezbedi takozvanu sobu za izolaciju. Svaki vrtić ima beskontaktni toplomer kojim će se meriti telesna temperatura dece, a ukoliko se primeti da se zdravstveno stanje mališana pogoršava, vaspitač će se odmah obratiti sestri za preventivnu zdravstvenu zaštitu, obavestiti roditelje i dete će s pratiocem otići u sobu za izolaciju i sačekati roditelje.\nUkoliko neko dete ne može da boravi u vrtiću iz zdravstvenih razloga, odnosno ukoliko je bolesno, roditelji su u obavezi da o tome obaveste vaspitača grupe koju dete pohađa i da nakon završetka bolesti donesu potvrdu od pedijatra da je dete zdravo, pojašnjava Popov.\nKada je reč o prijemu dece jaslenog uzrasta, Popov navodi da će se, s obzirom na situaciju, adaptacija s roditeljima novoupisane dece realizovati u dvorištu, u malim grupama, koje ne prelaze preporučeni broj. Za njih će adaptacija trajati dve nedelje, u prvoj nedelji s roditeljima, a u drugoj bez njih.


PočetnaVestiBiznis ITIT TržišteAI nas uvodi u četvrtu industrijsku revoluciju?\n28.05.2018 18:08 | 0 Biznis IT\nKako tehnologije veštačke inteligencije (artificial intelligence - AI) brzo napreduju i primenjuju se u sve većem broju industrija i sektora, ovo dovodi do novih modela ekonomskih aktivnosti i modela rada.\nIstovremeno, AI tehnologija se pokazala kao veoma bitan faktor na tržištu, a proizvodi dalekosežne implikacije na tradicionalne poslovne modele, do te mere da počinje da preovladava stav da svet ulazi u "Četvrtu industrijsku revoluciju".\nOno što zaista razdvaja ovu najnoviju industrijsku revoluciju od prethodnih, jeste prevladavanje AI-ja i tehnološki prodor koji ne utiču samo na industrijske sektore koji se baziraju na radnoj snazi, već i na one koji utiču na istraživanja i razvoj.\nRazlog ovoga je što što AI dozvoljava računarima i drugim automatizovanim mašinskim sistemima da nastave sa učenjem i poboljšavaju svoje veštine kao i efikasnost putem "Machine Learning" tehnologija. Kao rezultat ovoga, mnoge izvršne i profesionalne poslove, koji su se oslanjali na ljudsku procenu i donošenje odluka, sada mogu da obavljaju računari.\nZa razliku od prethodnih industrijskih revolucija, koje su uglavnom imale uticaja na nisko kvalifikovane radnike preko novih tehnologija, sledeća industrijska revolucija kroz koju ćemo proći, verovatno će uticati na to da veći broj obrazovanih ljudi i profesionalaca ostane bez posla.\nU međuvremenu, vlade ne bi trebalo da posmatraju AI samo kao novi metod rasta za ekonomiju, već će morati da proučavaju i posledice koje širenje AI aplikacija ima na društvene i ekonomske prilike, kao i ljudske resurse. Vlade širom sveta već počinju da se bave ovom tematikom.\nNa primer, Velika Britanija je u oktobru prošle godine objavila izvještaj u kojem vlada ove zemlje predlaže niz razvojnih strategija o upotrebi AI-ja, otvaranju podataka, preusmeravanju finansiranja u istraživanja, kao i negovanje talenata, kako bi se osiguralo da će zemlja imati značajnu konkurentnost u susret novim izazovima koje donose AI tehnologije.\nTokom 2016. godine, američka vlada je najavila nacionalnu razvojnu strategiju za AI, a nedavno je osnovan poseban odbor za koordinaciju vladinih napora i omogućavanje stručnjacima da savetuju administraciju o ovom fundamentalnom pitanju.\nMisteriozni Apple uređaj ukazuje na mogući iOS laptop


Crvena zvezda će u okviru šesnaestine finala Lige Evrope odemriti snage sa italijanskim Milanom, a rivali će biti nekadašnji saigrači Dejan Stanković i Zlatan Ibrahimović. Doduše, sada u nešto drugačijim ulogama.\nIako je samo tri godine stariji od Šveđanina, Stanković odavno ne igra, već je otišao u trenerske vode, dok napadač Milana pruža partije na vrhunskom nivou i dobrim delom upravo njemu idu zasluge za uspehe "rosonera".\nVan terena veliki prijatelji, i svojevremeno saigrači u Interu će na to morati da zaborave tokom 180 minuta fudbala u Srbiji i Italiji. Odmah nakon žreba, šef stručnog štaba kluba iz Ljutice Bogdana se oglasio i prokomentarisao isti.\nIbrahimović i Stanković\nPrijateljstvo dvojice legenarnih asova traje dugo, a poslednji "susret", posredstvom savremenih tehnologija imali su na predstavljanju autobiografije Siniše Mihajlovića, koje je organizovano u sklopu jedne televizijske emisije.\nIbrahimović nikada nije krio poreklo s ovih prostora, a veliku popularnost uživa kod pratioca fudbala na Balkanu. Veličinu je pokazao i tokom polplava u Srbiji 2014. godine.\nTada je Stanković pokrenuo kampanju u kojoj je prikupio pola miliona dolara za izgradnju 28 stanova u Obrenovcu, koji je pretrpeo najveću štetu. Stanković nije želeo da govori o ovom velikom gestu, kao ni da otkriva ko je sve pomogao da dođe do realizacije, ali je kasnije otkriveno da se na tom spisku našao i Ibrahimović.\nPored njega, pomogli su i brojni asovi poput Kolarova, Vidića, Ivanovića, Jovetića, Kovačića, Lazovića, Baste, i mnogih drugih...\nDa prati sve što Stanković radi videlo i tokom 2018. godine. Dugogdišnji prijatelj trenera Zvezde je snimio video poruke u znak podrške njegovom kampu "Deki 5", koji organizovao na Zlatiboru.\nZlatan Ibrahimović o fudbalskom kampu DEKI5\nPodsetimo, Stanković i Ibrahimović igrali od 2006. do 2009. godine zajedno u Interu, s tim što je Šveđanin napustio ekipu pred sezonu u kojoj je osvojena "tripleta".


Potpisan ugovor o sprovođenju projekta "Unapređenje zapošljavanja OSI" | Analitika - Informativni Portal\nPotpisan ugovor o sprovođenju projekta "Unapređenje zapošljavanja OSI"\nNVO Opštinsko udruženje multiple skleroze Bijelo Polje potpisalo je Ugovor o sprovođenja projekta ,,Unapređenje zapošljavanja OSI“ sa ZZZCG - 95 odsto opravdanih troškova projekta finansira Zavod za zapošljavanje Crne Gore kroz grant šemu u iznosu od 47.213,30 eura.\nObjavljeno: 22. 07. 2019 - 19:57 Promjenite veličinu teksta: A A A\nPartner na projektu je firma DOO IPKO iz Bijelog Polja.Projekat će se realizovati tokom deset mjeseci. 6 osoba sa invaliditetom će proći kroz obuku za rad na konkretnom radnom mjestu kod poslodavca i zaposliće se svih 6 OSI kod Partnera DOO IPKO na 6 mjeseci tokom trajanja projekta, a tri OSI zapošljavaju se na devet mjeseci nakon trajanja projektatakođe kod partnera DOO IPKO.\nOsobe sa invaliditetom u preduzeću Partnera DOO IPKO će proći kroz teorijski i praktični deo obuke i steći višestruko znanje u oblastima: grafičkoga dizajna, štampe, izrade reklamnih materijala do poljoprivrednih proizvoda, sredstava za zaštitu bilja, sadnog materijala i njihovog održavanja, nabavke robe, rad sa inostranstvom.\nU prodajnom objektu će OSI kod partnera imati prilike da kontaktiraju sa širokim spektrom ljudi, razviće svoje komunikativne sposobnosti.\nOpšti cilj projekta je da se osobe sa invaliditetom radno valorizuju, da ojačaju svoje radne sposobnosti, da se zaposle i socijalno integrišu. Cilj nam je saradnjom s privatnim sektorom povećanje mogućnosti za zapošljavanjem OSI.\nPozivamo sve zainteresovane osobe sa invaliditetom iz Bijelog Polja, koje se nalaze na evidenciji ZZZCG, koje nijesu učesnici drugih projekata, koje nisu bile uključene u projekte po Javnim pozivima br.11-896 od 22.01.2018. godine i br.11-11463 od 31.07.2018.godine, da se prijave i da budu učesnici obuke za rad na konkretnom radnom mjestu kod poslodavca. Obuka će se realizovati tokom trećeg i četvrtog mjeseca realizacije projekta.\nProjekat će se sprovoditi na teritoriji opštine Bijelo Polje. Više informacija možete dobiti na sajtu oumsbp.webs.com, na našoj Facebook stranici @nvooumsbp, Twitter profilu @OUMSBPOfficial, ili dolaskom u našu kancelariju na adresi: Rasadnik bb, 84000 Bijelo Polje ili pozivom na broj telefona 067331 754.\nTagovi: Unapređenje zapošljavanja OSI ZZCG


Uhapšen Edževid Dacić: Policija mu oduzela 70 paketa cigareta i džip - Vijesti.me\nAKCIJA USMJERENA NA SUZBIJANJE ŠVERCA\nPolicija provjerava čije su cigarete: Edževid Dacić\nFoto: facebook Autori: Jelena Jovanović, Svetlana Đokić\nPripadnici Specijalnog policijskog odjeljenja uhapsili su Rožajca Edževida Dacića, zvanog Muzafer, od kog su oduzeli 70 paketa cigareta i džip bez registarskih oznaka.\nPrema saznanjima “Vijesti”, Dacić je uhapšen po nalogu Specijalnog državnog tužilaštva, u akciji usmjerenoj na suzbijanje šverca cigareta.\nNavodno, vrijednost zaplijenjenih cigareta je oko 35.000 eura, a Dacić je duvanske proizvode švercovao preko granice Crne Gore.\n“Provjerevamo da li je Dacić za svoj, ili za račun nekog drugog švercovao cigarete. Tokom istrage utvrdićemo i da li je automobil oduzet od njega korišćen u izvršenju nekog krivičnog djela”, rekao je sagovornik iz istrage.\nIzvor iz SDT rekao je nezvanično da je Dacić odležao 11 mjeseci zatvora zbog pokušaja ubistva.\nMatador 7 mjeseci\n11 mjeseci za pokušaj ubistva?\nČavo_Čibuk 7 mjeseci\nSvašta... a po faci i očima bi se baš reklo da je neka prosvijetljena duša u pitanju. Kako izgled može da prevari... Je l' da ?\ne moj Muzafere .. ne 70 no 700 .. Pa ti nece nista\nnemampojma1 7 mjeseci\nSad cenama muzarefi..evo ih puna cg..sve sa alahom kupuju otvaraju...neka otvorim ja iz cg nesto..na red ne mogu doci od raznih rusa turaka siptara albanaca I dr ..dabogda dzamije sve nikle sve jedna do druge\nPerikle 7 mjeseci\nKoga glasa Muzafer?\nZa kaznu, neka ga zaposle u biblioteku!


“Otadžbina”: Ostala je SAMO GOLA LAŽ od Vučićeve krilatice „Ne dam Trepču, ne dam Valač, ne dam Gazivode“ - Politički.rs\nNarodni pokret Srba sa KiM “Otadžbina”: Od Vučićeve krilatice „Ne dam Trepču, ne dam Valač, ne dam Gazivode“ ostala je samo gola laž\nOd Vučićeve krilatice „Ne dam Trepču, ne dam Valač, ne dam Gazivode“ ostala je samo gola laž.\nPrenos prava snabdevanja, distribucije i prometa električne energije na severu Kosova i Metohije sa Elektro-mreže Srbije na KOSTT predstavlja još jedan dokaz veleizdajničke politike Aleksandra Vučića, navodi se u saopštenju narodnog pokreta Srba sa KiM “Otadžbina”.\nIstovremeno, svedoci smo svakodnevnih pokušaja da se pažnja javnosti skrene sa postojanja dokumenata koji dokazuju ove tvrdnje i koje su prethodnih dana iznosili pojedini mediji kao što su portal „Kossev“, „Večernje novosti“ i mnogi pojedinci među kojima i Mlađan Đorđević predsednik pokreta „Oslobođenje“.\nDirektor Kancelarije za KiM Petar Petković prilikom jučerašnje posete severu Kosova i Metohije pokušao je da demantuje bolnu činjenicu da se Srbija još potpisivanjem Briselskog sporazuma odrekla svoje imovine u svojoj južnoj pokrajini. Da li će prenos prava snabdevanja, distribucije i prometa električne energije biti izvršen 14. decembra, kako su poslednjih dana tvrdili neki mediji, ili će to biti učenjeno nekoliko dana ili meseci kasnije, neće promeniti žalosnu činjenicu da će se Srbija odreći elektro-energetske mreže na Kosovu i Metohiji, ističu u pokretu “Otadžbina”.\nAko je istina ono što tvrdi Petar Petković da se Srbija neće odreći elektro-energetskog sistema na severu Kosova i Metohije postavlja se pitanje zašto prilikom svoje dvodnevne posete severu pokrajine nije obišao trafostanicu visokog napona „Valač“ koja je na samo 3 kilimetra od Kosovske Mitrovice i sa lica mesta uputio poruku da će Srbija sačuvati svoju imovinu.\nPre nekoliko dana Petar Petković je u izjavi medijima konstatovao da preduzeće koje će se baviti distribucijom električne energije na severu Kosova i Metohije treba da formira Zajednica srpskih opština, da bi se juče brže-bolje „ispravio“ i istakao da će ga navodno formirati Vlada Republike Srbije. Prava istina je da ovo preduzeće već postoji i da je registrovano po zakonima samoproglašene republike Kosovo.\nMeđutim, i za ovaj korak u izdaji nije odgovaran Petar Petković, već kao i za sve do sada Aleksandar Vučić. Jer je upravo on Briselskim sporazumom separatistima predao srpsku policiju, ustupio civilnu zaštitu, integrisao pravosudni sistem u separatističko pravosuđe, omogućio prijem tzv. Kosova u sve međunarodne sportske organizacije, predao im telekomunikacije, ukinuo srpske opštine i naterao Srbe da izađu na šiptarske izbore.\nKroz nekoliko dana po slovu istog sporazuma šiptarskim separatistima biće predat i celokupni sistem snabdevanja električnom energijom na severu KiM. Sve ovo je rezultat osmogodišnje vladavine Aleksandra Vučića koji se prilikom dolaska na vlast obavezao da će se odreći Kosova i Metohije.\nOd Vučićeve krilatice „Ne dam Trepču, ne dam Valač, ne dam Gazivode“ ostala je samo gola laž, zaključuje se u saopštenju narodnog pokreta Srba sa KiM “Otadžbina”.\nPolitikon, Naslovna foto: Logo, Printscreen\nTagged: ALEKSANDAR VUČIĆ, IZDAJA, KOSOVO I METOHIJA, MLAĐAN ĐORĐEVIĆ, NARODNI POKRET SRBA SA KOSOVA I METOHIJE OTADŽBINA, OTADŽBINA


Bregzit opet odložen\t- Progovori o pregovorima\nKako navodi britanski Gardijan, "fleksibilno odlaganje" znači da bi Velika Britanija mogla da napusti EU i pre 31. januara ako sporazum o izlasku u međuvremenu ratifikuju i britanski parlament i Evropski parlament.\nEU je insistirala da neće ponovo pregovarati o spozumu o izlasku Britanije iz EU. Britanija takođe ima "obavezu" da predloži kandiadata za Evropsku komisiju. Džonson je ranije rekao da neće nikog nominovati.\nPristajanjem na produženje roka za Bregzit "pisanom procedurom", koja će biti završena najkasnije 30. oktobra, lideri EU će izbeći sazivanja samita u Briselu.\n"Tusk će pokrenuti pisanu proceduru među 27 članica EU u roku od 24 časa", rekao je jedan izvor EU i dodao da se u Briselu nadaju da će sve biti gotovo 29. ili 30. oktobra.


U Apatinu počelo elektronsko dostavljanje rešenja o porezu na imovinu\nDanas su počeli sa radom šalteri MUP-a za lična dokumenta i druge poslove\nDanas su počeli sa radom šalteri Uprave za upravne poslove Ministarstva unutrašnjih poslova u policijskim upravama i stanicama, na kojima građani, uz poštovanje propisane mere zaštite, mogu podneti zahteve za izdavanje ličnih dokumenata i obaviti druge poslove.\nDatum kreiranja 10 maj 2020\nKrpelji vrebaju u svakom kutku okruženom travom i drvećem, a obično su zakačeni za visoke vlati trave. Do sada smo ih se plašili zbog uboda, ali je poslednjih godina većina njih i zaražena.\nEvo kakve će mere važiti u tržnim centrima po otvaranju\nDatum kreiranja 09 maj 2020\nVećina građana je već navikla da u zatvorene objekte, radnje i javne ustanove, odlazi sa maskama i rukavicama, da vodi računa o bezbednoj distanci, kao i da sačeka na red za ulazak.\nPrijava za 100 evra svakom građaninu počinje 15. maja i trajaće do 5. juna\nDatum kreiranja 06 maj 2020\nMinistar finansija Siniša Mali istakao je da je reč o opravdanoj ekonomskoj meri, jer to rade i SAD, Japan, Hongkong, Singapur, a ne samo Srbija.\nPočela isplata uvećanih plata zdravstvenim radnicima, a u četvrtak minimalca\nZdravstvenim radnicima danas su isplaćene uvećane zarade za april, a u četvrtak, 7. maja, sledi isplata minimalne zarade za zaposlene u okviru ekonomskih mera Vlade Srbije podrške privredi.\nGalerija Meander počela sa radom\nDatum kreiranja 05 maj 2020\nU galeriji Mender postavljena je izložba skulptura sa Simpozijuma skulpture "Meander" 2003. autora Marsela Dijaza Garsije. Izložba se može pogledati svakog radnog dana od 8 do 12 časova.\nDatum kreiranja 02 maj 2020\nVrtići će početi sa radom 11. maja, a sve predškolske ustanove moraće da ispoštuju ni manje ni više nego 35 bezbednosnih uslova, baš kako je najavio dr Predrag Kon.\nDatum kreiranja 30 april 2020\nZamenica direktora Instituta "Dr Milan Jovanović Batut" Darija Kisić Tepavčević izjavila je da je boravak u zatvorenom prostoru, pogotovo tamo gde ima više ljudi, potencijalni visoki rizik za nastanak infekcije i savetovala da je najbolje izbegavati odlazak na takva mesta.\nApatinskim penzionerima paketi sa kućnom hemijom\nSvim penzionerima čija su primanja manja od 30 hiljada dinara, na kućne adrese putem volonterske službe, ovih dana stižu i paketi sa kućnom hemijom.\nPenzioneri sutra od 4 do 7 u kupovinu\nPenzioneri će svoju kupovinu moći da obave četvrtka, 30. aprila, između četiri i sedam sati ujutru.


"Sporni dokumenti": Ispituje se da li je Ðokoviæ lagao\nPremijerka je u intervjuu za britansku agenciju Rojters naglasila da se nada da æe konaèna odluka uskoro biti doneta.\nRazumemo restriktivne epidemiološke mere u Australiji, ne tražimo nikakav poseban tretman za Novaka Ðokoviæa, nego samo da se tretira ravnopravno i da dobije fer-šansu, izjavila je premijerka Srbije Ana Brnabiæ.\nBrnabiæ je za Bi-Bi-Si (BBC), dan nakon što je razgovarala sa premijerom Australije, Skotom Morisonom, istakla da je Srbija uz Ðokoviæa, ali da je istovremeno važno i da dve zemlje imaju jaku saradnju.\n"Mislim da saga nije još završena, ali nadam se da æe Novak igrati na Australijan openu", izjavila je Brnabiæ.\nPremijerka je prokomentarisala i to što je Ðokoviæ bio pozitivan na korona virus 16. decembra, a dan kasnije u Beogradu prisustvovao dogadjaju u organizaciji Teniskog saveza Srbije.\n"Ako je tako, onda je to jasno kršenje pravila, medjutim, ono što ne znamo kada je zaista video svoje rezultate, tako da postoji neka siva zona i mislim da jedini odgovor na može da pruži Novak", istakla je Brnabiæ i konstatovala da ne razume zašto neko ne želi da se vakciniše, ali da je demokratski poštovati svaèiju odluku.\nBrnabiæeva, koja je razgovarala u ponedeljak uveèe sa australijskim premijerom Skotom Morisonom, rekla je da je Vlada Srbije spremna da pruži garancije da æe Ðokoviæ poštovati lokalne propise dok je u Australiji.


VIKENDOM AUTOBUSKA LINIJA ZA JEZERO NA MANJAČI – Novosti Plus\nVIKENDOM AUTOBUSKA LINIJA ZA JEZERO NA MANJAČI\nDo jezera u Turističko-rekreativnom centru “Manjača” od sutra će biti uvedena sezonska autobuska linija iz Banjaluke koja će saobraćati subotom i nedjeljom.\nPolazak iz Banjaluke predviđen je u 10.00 časova, a povratak sa jezera u 18.00, saopšteno je iz Gradske uprave.\nPutnici će moći da uđu na svim stajalištima /nova autobuska stanica-Lesnina-Rosulje-Kalvan-stara autobuska stanica-Policijska uprava Banjaluka-Zeleni most-i druga stajališta/, a važiće trenutni tarifni sistem, odnosno pravila koja važe za mjesečne i ostale karte u javnom gradsko-prigradskom prevozu.\nPutnici koji imaju mjesečne karte iz ovog pravca moći će ih koristiti na ovoj liniji.\nCijena pojedinačne karte u jednom pravcu je od 3.40 KM do 4.30 KM u zavisnosti od stajališta na kojem putnici uđu.\nPrevoznik je “Central kompani”.\n← Nastavak dobre saradnje kompanije m:tel i Ministarstva saobraćaja i veza RS\nPOČELA IZGRADNJA DJEČIJEG IGRALIŠTA U NASELJU LAZAREVO →


Atarski putevi za 13 sela - Užicka Republika Press\nOko 20 kilometara seoskih puteva biće uređeno do kraja novembra tekuće godine sredstvima nadležnog ministarstva i grada Užica. Posipanje jalovinom i valjanje puteva popraviće infrastrukturnu komunikaciju u Ribaševini, Karanu, Trnavi, Lunovom selu, Kačeru, Ljubanjama, Biosci, Volujcu, Staparima, Ravnima, Dubokom, Nikojevićima i Kremnima.\nUprava za poljoprivredno zemljište Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine odobrila je 20. juna ove godine gradu Užicu sedam miliona i 691 hiljadu dinara za uređenje poljskih puteva u seoskim mesnim zajednicama, a obaveza grada je da dodatno izdvoji osam miliona i 612 hiljada dinara (bez PDV-a).\nUkupan iznos sredstava nadležnog ministrstva i lokalne samouprave je 16 303 708 dinara a sredstva se moraju iskoristiti do 5. decembra tekuće godine.\nPrema rečima gradonačelnika, Tihomira Petkovića, radi se o putevima koji će se posipanjem jalovinom dovesti u red bez asfaltiranja, a meštanima će omogućiti kvalitetniju putnu komunikaciju. Pored Užica sredstva za revitalizaciju atarskih puteva odobrena su u ukupno 67 gradova i opština na teritoriji Srbije. Petković je istakao činjenicu da su sredstva odobrena zbog dobrih projekata koje je uradila Direkcija za izgradnju, a sa kojima je grad prošao u konkurenciji 160 lokalnih samouprava koliko je konkurisalo za sredstva nadležnog ministarstva.\nInače, sredstvima Ministarstva poljoprivrede i grada Užica biće urađeno ukupno 25 putnih pravaca od kojih je najduži Julina kuća- kuća Slavka Pantića u MZ Karan 2 755 metara. Najkraći seoski put koji će biti revitalizovan je na području MZ Stapari Majdan- Milutinovići u dužini od 180 metara.\nPodsećamo, Ministarstvo poljoprivrede i grad Užice i prethodne dve godine „partnerski“ su finansirali iste radove. U prošloj godini grad je izdvojio oko dva, a Ministarstvo oko šest miliona dinara, dok je 2014. grad učestvovao sa četiri a nadležno ministrstvo sa osam miliona dinara.


OBJAVIO MANIFEST Dužnosnici Novog Zelanda priznali grešku zbog Tarrantovog pisma - Hrvatski Medijski Servis\nOBJAVIO MANIFEST Dužnosnici Novog Zelanda priznali grešku zbog Tarrantovog pisma\nSlužbenici Novog Zelanda priznali su danas da su pogriješili jer su dozvolili Australcu Brentonu Tarrantu, optuženom za ubojstvo 51 osobe u napadu na džamije u Christchurchu, da iz zatvorske ćelije pošalje pismo.\nSve ukazuje na to da je veći dio pisma “bezopasan” i da govori o jednomjesečnom boravku Tarranta u Rusiji 2015. godine. Međutim, u pismu se, također, upozorava na “veliki sukob” koji predstoji.\nPrema pisanju medija, u porukama koje je objavljivao Manshaus na dan napada on tvrdi da ga je “Sveti Brenton Tarrant” odabrao za napad.\nU pucnjavi u tržnom centru u gradu El Paso na zapadu države Texas tijekom vikenda ubijene su 22 osobe, a 24 je ranjeno./HMS/\nNovi sukobi izbili su u srijedu između azerbajdžanske vojske i snaga etničkih Armenaca i obilježili najžešći sraz u sukobu koji traje već desetljećima, od...


f Otpad jedan od najvećih ekoloških problema u Srbiji - Arhus Centar Subotica\nOtpad jedan od najvećih ekoloških problema u Srbiji\nSvega 19 odsto industrijskog otpada se prerađuje, a tek jedan procenat koristi za proizvodnju energije. Novu strategiju treba razviti kao investicionu šansu za razvoj zelene ekonomije, koja će uz, zdravu životnu sredinu, doneti nova ulaganja i radna mesta.\nNeodgovarajuće postupanje sa otpadom jedan je od najvećih ekoloških problema u Srbiji. Godišnje se proizvede više od 8,2 miliona tona novog industrijskog otpada, od čega je neopasnog 7,9 miliona tona, dok ostatak čini opasni otpad, podaci su Agencije za zaštitu životne sredine. Svega 19 odsto industrijskog otpada se prerađuje, a tek jedan odsto koristi za proizvodnju energije dok Nemačka ima 6.000 postrojenja iz kojih se preradom otpada dobija električna i toplotna energija. U Srbiji 81 odsto ili oko 6,5 miliona tona otpada ostaje na lokacijama gde je proizveden. Od ukupnog industrijskog otpada 67 procenata čini leteći pepeo, a ostalo je šljaka, prašina, otpad iz prehrambene i metalske industrije, kablovi, rečeno je u Privrednoj komori Srbije (PKS), na javnoj debati Upravljanje industrijskim otpadom u Srbiji.\nNovu strategiju upravljanja otpadom treba razviti kao investicionu šansu za razvoj zelene ekonomije, koja će uz zdravu životnu sredinu, doneti nova ulaganja i radna mesta. Javno-privatno partnerstvo dobar je model za realizaciju infrastrukturnih projekata u toj oblasti, istaknuto je na skupu.\nMilivoje Miletić, savetnik predsednika PKS ukazao je na značaj uređenja tržišta sekundarnih sirovina u Srbiji, u skladu sa savremenim evropskim propisima i ekološkim dostignućima. Treba dobro da se pripremimo za poglavlje 27 u okviru pregovora sa EU, koje se odnosi na ekologiju. Važno je da se preduzeća upoznaju i pripreme za zelenu proizvodnju koja je održiva i za njih prihvatljiva, rekao je Miletić dodajući da je edukacija ključna za uspeh i napredak.\nUpravljanje otpadom u Srbiji regulišu dva pravna akta - Zakon o upravljanju otpadom i Zakonom o ambalaži i ambalažnom otpadu koji su dobrim delom harmonizovani sa EU standardima. Srbiji je neophodno postrojenje za upravljanje opasnim otpadom, a već dugo godina postoji inicijativa, objasnio je Filip Radović, direktor Agencije za zaštitu životne sredine.\nO stanju industrijskog otpada u prestonici govorio je Goran Trivan sekretar za zaštitu životne sredine, Grada Beograda. Kako je istakao, glavni problemi u Beogradu su mešanje industrijskog sa komunalnim otpadom i neopasnog sa opasnim, nizak nivo reciklaže, kao i tretman otpadnih voda. Kao prioritete naveo je izgradnju postrojenja za tretman opasnog otpada i postrojenja za reciklažu, što se može realizovati kroz javno privatno partnerstvo. Do 2020. godine, podsetio je, biće zabranjen izvoz opasnog otpada i svaka država to pitanje moraće da reši u svojim granicama. Potrebni su posebni administrativni uslovi da bi se taj posao valjano uradio, dodao je Trivan.\nSiniša Mitrović, savetnik predsednika PKS naveo je da industrijski otpad mora postati novi resurs – nova šansa za zelenu ekonomiju. Neophodna nam je nova doktrina koja će u potpunosti da valorizuje industrijski otpad, jer ne možemo da dovodimo u Srbiju nove brendove, a da nemamo adekvatnu infrastrukturu, istakao je Mitrović.\nO problemima upravljanja industrijskim otpadom i mogućim rešenjima govorili su i Aleksandar Jovović, profesor na Mašinskom fakultetu u Beogradu, Maja Milić, menadžer za upravljanje opasnim otpadom, Kemis – Gorenje Ekologija i drugi učesnici debate.\nPKS i Centralnoevropski forum za razvoj (CEDEF) od 17. decembra 2013. do 5. juna 2014. godine organizuju šest javnih debata o upravljanju komunalnim i industrijskim otpadom. Sledeća, treća po redu debata biće održana 21. marta, a tema je Tehnologija i oprema za upravljanje otpadom i tretman otpadnih voda.\nJavne debate se organizuju da bi se našla optimalna rešenja za probleme tretiranja otpada, a po završetku ciklusa biće objavljen vodič ,,Preporuke za Zelenu Srbiju''


Pravilnik o solidarnoj pomoći u Ministarstvu unutrašnjih poslova | Nezavisni Sindikat Policije\nPravilnik je objavljen u "Službenom glasniku RS", br. 105/2016 od 26.12.2016. godine, a stupio je na snagu 3.1.2017.\nOvim pravilnikom uređuju se bliži uslovi i kriterijumi za dodelu solidarne pomoći, kao i visina solidarne pomoći, zaposlenima u Ministarstvu unutrašnjih poslova (u daljem tekstu: Ministarstvo).\nSolidarna pomoć se dodeljuje do iznosa raspoloživih sredstava, a u skladu sa sredstvima opredeljenim finansijskim planom za tekuću godinu. Sredstva za dodelu solidarne pomoći planiraju se godišnje, na bazi utrošenih sredstava u prethodnoj godini.\nPravo na solidarnu pomoć ostvaruje se u skladu sa odredbama člana 176. Zakona o policiji, a na osnovu zahteva koji se podnosi u roku od tri meseca od dana nastupanja Zakonom predviđenog slučaja. Zahtev za ostvarivanje prava na solidarnu pomoć mora da sadrži opredeljen novčani iznos solidarne pomoći i urednu dokumentaciju kojom se dokazuje opravdanost zahteva.\nSolidarna pomoć u toku godine, u slučajevima predviđenim Zakonom o policiji, zaposlenom se može dodeliti najviše do visine tri prosečne plate bez poreza i doprinosa, po zaposlenom u Republici Srbiji, prema poslednjem objavljenom podatku organa nadležnog za poslove statistike, a u skladu sa raspoloživim sredstvima. Visina solidarne pomoći, određuje se u skladu sa težinom i dužinom trajanja bolesti, potrebnim ortopedskim pomagalima i aparatima za rehabilitaciju, dužinom trajanja zdravstvene rehabilitacije, utvrđenim stepenom invalidnosti, potrebnim lekovima i dr.\nPravo na solidarnu pomoć ostvaruje se na osnovu pisanog zahteva zaposlenog, odnosno roditelja ili staratelja maloletnog deteta, organizacionoj jedinici nadležnoj za ljudske resurse Ministarstva. Podneti zahtev treba da sadrži i pismeni pristanak podnosioca zahteva, odnosno lica na koje se zahtev odnosi, za obradu podataka, shodno Zakonu o zaštiti podataka o ličnosti.\nU slučaju lečenja duže ili teže bolesti zaposlenog ili člana njegove uže porodice, zaposlenom se može dodeliti solidarna pomoć za lečenje u zdravstvenim ustanovama koje se finansiraju iz sredstava obaveznog zdravstvenog osiguranja, pod uslovom da se nastali troškovi ne mogu refundirati na teret sredstava Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje. Uz zahtev zaposleni dostavlja sledeću dokumentaciju: 1) odgovarajuća medicinska dokumentacija izdata od strane referentne zdravstvene ustanove, odnosno lekarske komisije ili od izabranog lekara i lekara odgovarajuće specijalnosti, koja ne može biti starija od 12 meseci; 2) potvrda da se nastali troškovi ne mogu refundirati na teret sredstava Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje. Solidarna pomoć se može dodeliti i za lečenje u drugim zdravstvenim ustanovama, ukoliko se uz zahtev priloži odgovarajuća medicinska dokumentacija referentne zdravstvene ustanove, kojom se potvrđuje da se lečenje ili intervencija ne mogu obaviti u zdravstvenim ustanovama koje se finansiraju iz sredstava obaveznog zdravstvenog osiguranja. Pod dužom ili težom bolesti, smatraju se kancerogena oboljenja, teški oblici kardiovaskularnih i drugih oboljenja koja zahtevaju hirurške zahvate, transplantaciju organa i tkiva, neurološka oboljenja, oboljenja koja ostavljaju trajne posledice i invaliditet, odnosno one bolesti koje su kao takve predviđene u listi teških i trajnih bolesti, nadležne zdravstvene ustanove u kojoj se lice na koje se zahtev odnosi leči.\nPravo na solidarnu pomoć za nabavku ortopedskih pomagala, aparata za rehabilitaciju i nabavke lekova, ima zaposleni ili članovi njegove uže porodice, ukoliko se pomagala, aparati ili lekovi ne obezbeđuju na teret Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje. Uz zahtev zaposleni dostavlja sledeću dokumentaciju: 1) odgovarajuća medicinska dokumentacija izdata od strane referentne zdravstvene ustanove, odnosno lekarske komisije ili od izabranog lekara i lekara odgovarajuće specijalnosti, kojom se dokazuje da je njihovo korišćenje neophodno u postupku lečenja, odnosno održavanja telesnih sposobnosti u skladu sa propisima koji regulišu oblast ostvarivanja prava na zdravstvenu zaštitu, a koja ne može biti starija od 12 meseci; 2) odgovarajuća medicinska dokumentacija kojom se dokazuje da je njihovo korišćenje neophodno u postupku lečenja, a radi poboljšanja ili vraćanja izgubljene funkcije tela nastale kao posledica akutne bolesti ili povrede, pogoršanja hronične bolesti, medicinske intervencije, kongenitalne anomalije ili razvojnog poremećaja, a prema priloženoj odgovarajućoj medicinskoj dokumentaciji, koja ne može biti starija od 12 meseci; 3) original računa, odnosno predračun (uz obavezu naknadnog dostavljanja računa); 4) potvrda da se pomagala, aparati ili lekovi ne obezbeđuju na teret Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje. U slučajevima iz stava 1. ovog člana, može se dodeliti solidarna pomoć najviše do iznosa koji je određen u članu 4. ovog pravilnika.\nU slučaju neophodnosti upućivanja zaposlenog na zdravstvenu rehabilitaciju, potrebno je uz zahtev priložiti mišljenje referentne zdravstvene ustanove o neophodnosti upućivanja na dalje lečenje u zdravstvenu ustanovu specijalizovanu za rehabilitaciju, uz potvrdu da se nastali troškovi ne mogu refundirati na teret sredstava Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje.\nU slučaju nastanka težeg oblika invalidnosti zaposlenog, koja je nastala kao posledica povrede na radu ili profesionalnog oboljenja, ili je izazvala teško telesno oštećenje i znatno umanjenje radne sposobnosti i ukoliko isto zahteva povećane troškove u funkciji održavanja zdravstvenih, profesionalnih i radnih sposobnosti, potrebno je uz pisani zahtev dostaviti i rešenje referentne ustanove o utvrđenoj invalidnosti, odnosno rešenje o oceni radne sposobnosti, koje ne može biti starije od 12 meseci.\nZaposleni ima pravo na solidarnu pomoć za hitnu nabavku, lekova koji se obezbeđuju na teret Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje. Uz zahtev zaposleni dostavlja sledeću dokumentaciju: 1) odgovarajuća medicinska dokumentacija izdata od strane referentne zdravstvene ustanove, odnosno lekarske komisije ili od izabranog lekara i lekara odgovarajuće specijalnosti; 2) original računa odnosno predračun (uz obavezu naknadnog dostavljanja računa); 3) potvrda da se lekovi obezbeđuju na teret Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje i da će sredstva za nabavku lekova biti refundirana od strane Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje; 4) izjava zaposlenog da će po dobijanju sredstava od Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, sredstva uplatiti na račun Ministarstva, u roku od pet dana. U slučajevima iz stava 1. ovog člana, može se dodeliti solidarna pomoć, najviše do iznosa koji je određen u članu 4. ovog pravilnika.\nU slučaju smrti zaposlenog, maloletnoj deci, priznaće se pravo na solidarnu pomoć, po podnetom zahtevu roditelja ili staratelja, a na osnovu podataka koji opravdavaju osnovanost zahteva, koje je Ministarstvo u obavezi da pribavi po službenoj dužnosti elektronskim putem od organa koji vodi službenu evidenciju o činjenicama koje su neophodne za odlučivanje. Maloletnoj deci priznaje se pravo na solidarnu pomoć, najviše do iznosa utvrđenog u članu 4. ovog pravilnika. Pomoć se isplaćuje licu zaduženom za staranje nad maloletnom decom zaposlenog, kod koga je nastupila smrt.\nSolidarna pomoć, odnosno nadoknada po istom osnovu, ne može se ostvariti iz sredstava Ministarstva, ukoliko je u celini ostvarena iz sredstava Republičkog fonda za zdravsteno osiguranje, Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje, drugog pravnog lica u javnom sektoru ili drugog davaoca pomoći, odnosno nadoknade, što će se dokazivati dostavljanjem potvrde nadležne ustanove.\nSolidarnu pomoć, iz raspoloživih sredstava Ministarstva, u skladu sa utvrđenim kriterijumima i uslovima, kao i redosledom podnošenja, odlukom, dodeljuje ministar ili lice koje on ovlasti, a posle ocene ispunjenosti uslova od strane organizacione jedinice nadležne za ljudske resurse Ministarstva.\nSolidarna pomoć se po svim osnovima utvrđenim Zakonom o policiji, može dodeliti više puta u toku iste kalendarske godine, ali ukupno u maksimalnom iznosu do najvišeg iznosa utvrđenog članom 4. ovog pravilnika. Organizaciona jedinica nadležna za ljudske resurse Ministarstva, vodi evidenciju o podnetim zahtevima i donetim odlukama.\nZaposleni pravo na solidarnu pomoć može ostvariti samo do visine stvarnih troškova, a najviše do iznosa utvrđenog u članu 4. ovog pravilnika. Stvarnim troškovima smatraju se troškovi za nabavku lekova, ortopedskih i aparata za rehabilitaciju, troškovi lečenja prilikom upućivanja u ustanove specijalizovane za rehabilitaciju, a koji se ne mogu obezbediti obaveznim zdravstvenim osiguranjem preko Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, a predloženi su od strane referentne zdravstvene ustanove tercijernog nivoa kao jedini vid lečenja. Navedeni stvarni troškovi zavisno od vrste usluge koja se zahteva dokazuju se računom, predračunom ili profakturom. U slučaju da je zaposleni ostvario naknadu po istom zahtevu od strane drugog davaoca, odnosno u skladu sa drugim propisima iz oblasti obaveznog socijalnog osiguranja, pripada mu pravo samo na razliku u visini ostvarene naknade i stvarnih troškova, odnosno do iznosa utvrđenog u članu 4. ovog pravilnika.\nUkoliko je Ministarstvo zaključilo ugovor o osiguranju zaposlenih sa društvom za osiguranje, kojim su obuhvaćeni slučajevi predviđeni ovim pravilnikom, pomoć se neće dodeljivati na način opredeljen ovim pravilnikom iz sredstava Ministarstva, namenjenih za ove svrhe, od dana primene navedenog ugovora.\nIzuzetno, ako je iznos tražene solidarne pomoći, odnosno stvarnih troškova, veći od iznosa isplaćenih osiguranih suma, po prethodno pribavljenom mišljenju organizacione jedinice nadležne za ljudske resurse Ministarstva o osnovanosti zahteva, može se isplatiti razlika do iznosa utvrđenog u članu 4. ovog pravilnika.\nOrganizaciona jedinica nadležna za poslove finansija Ministarstva, ima obavezu kvartalnog izveštavanja o realizovanim zahtevima za dodelu solidarne pomoći, organizacionoj jedinici nadležnoj za ljudske resurse Ministarstva. Svi zahtevi za dodelu solidarne pomoći razmatraju se prema redosledu podnošenja.\nOvaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije ".\nBroj 01-6882/16-7 U Beogradu, 15. decembra 2016. godine


Tužilaštvo BiH podnelo optužnicu protiv Baričanina\nTužilaštvo BiH podiglo je optužnicu protiv Saše Baričanina (42) sa Pala, koji se tereti za ratne zločine protiv čovečnosti na području sarajevskog naselja Grbavica.\nBaričanin se tereti da je počinio ubistvo, silovanje upotrebom sile ili pretnje direktnim napadom na život i telo, i izvršio nečovečna postupanja u nameri nanošenja teških fizičkih i psihičkih povreda, odvođenje u ropstvo i pljačku imovine, saopšteno je iz Tužilaštva BiH.\nOptužnica ga tereti da je 13. jula 1992. godine sa Veselinom Vlahovićem Batkom došao u kuću porodice Balvanović na Grbavici, odakle su prisilno odveli troje članova ove porodice, pa ih nakon toga lišili života.\nBaričanin je optužen i da je prisilno odveo jedno žensko lice, koje je držao zatvoreno u jednom stanu više dana, gde je žrtvu više puta silovao i omogućio jednom licu da isto učini, sve dok žrtva nije uspela da pobegne, saopšteno je iz Tužilaštva BiH.\nOptužnica je prosleđena na potvrđivanje Sudu BiH, a optuženi se nalazi u pritvoru.


NAJUDALJENIJI LJUDSKI OBJEKAT U SVEMIRU SNIMIO ČUDAN ZVUK: Da li je svet na pragu otkrića nove civilzacije? (VIDEO)\nIzvor: SrbijaDanas.com, 11.Maj.2021, 12:48\nVojadžer 1 snimio zuvk izvan Sunčevog sistema\nNASA letelica "Vojadžer 1", najudaljeniji objekat u svemiru koji je čovek ikada stvorio, uočio je zvuke u prostoru izvan Sunčevog sistema i snimio ih. Uzrok ovog niskofrekventnog "brujanja" za sada nije poznat, ali se pretpostavlja da potiče od plazme ili međuzvezdanih gasova.\nJedan je od dva svemirska broda koja su lansirana pre čak 44 godine, Vojadžer 1 je 2012. godine ušao u međuzvezdani prostor, čime >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << je postao najudaljeniji objekat u svemiru napravljen ljudskom rukom i sada se nalazi van Sunčevog sistema, a instrumenti na svemirskom brodu uhvatili su i snimili konstantan zvuk, prenosi Indipendent.\nNaučnici smatraju da je najverovatnije da je u pitanju buka koja dolazi iz prostora izvan granica našeg sistema, a veruje se da zujanje emituju međuzvezdani gasovi ili talasi plazme koji se nalaze u uglavnom praznom prostoru između zvezda.\n- Zvuk je veoma slab i monoton, jer se nalazi u uskom frekvencijskom opsegu - rekla je Stela Koh Oker, naučni sardnik u oblasti astronomije na Kornelu, koja je uočila konstantan zvuk.\nVoyager 1 Is Detecting a 'Hum' of Plasma Waves in The Void of Interstellar Spacehttps://t.co/3KevwEnw08\n— ScienceAlert (@ScienceAlert) May 10, 2021\nNalazi sugerišu da se sa međuzvezdanim gasom događa mnogo više nego što su naučnici ranije mislili. Naučnici nisu sigurni koja aktivnost bi mogla da bude uzrok ove buke, ali pretpostavljaju da je to možda rezultat "termički izazvanih oscilacija u plazmi".\nIstraživači se nadaju da će analizom ovog zvuka doći do zaključaka o tome kako međuzvezdani prostor „komunicira“ sa granicom Sunčevog sistema i kako tu granicu, poznatu kao heliopauza, oblikuje šire međuzvezdano okruženje.\nIako je "Vojadžer 1" sada nazamislivo udaljen od nas, čak 22 i po milijarde kilometara od Zemlje i ne prestaje da se udaljava, može da nam pošalje informacije.\nTo je ograničena količina podataka i istraživači primaju od letelice oko 160 bitova svake sekunde, što je mnogo manje od 21 kilobita koje je mogao da emituje kada je krenuo na put 5. septembra 1977.godine.\nRadio Televizija Vojvodine: Vojadžer zabeležio buku izvan Sunčanog sistema\nBlic: "Vojadžer" zabeležio buku izvan Sunčanog sistema


Željko nahvalio Guduru, ali i Zvezdu: "Ovde igraju neuporedivo bolje" - Sportske.net\nŽeljko nahvalio Guduru, ali i Zvezdu: "Ovde igraju neuporedivo bolje"\nTrener Fenerbahčea je govorio pred sutrašnju utakmicu protiv Crvene zvezde, istakao je važnost tog meča, a govorio je i napretku srpskog košarkaša.\nFenerbahče je u Beogradu, večeras imaju trening, a najtrofejniji evropski trener Željko Obradović se obratio novinarima pred sutrašnju utakmicu protiv Crvene zvezde.\n"Ovo je sedmica u kojoj se igraju dve utakmice, nije lako za igrače Crvene zvezde i moje ekipe, ali to je nešto na šta smo navikli. Od petka i od utakmice koje smo igrali protiv CSKA, juče protiv Makabija i sutra protiv Crvene zvezde, ekipa mora da uloži maksimalnu energiju, koncetraciju..."\nRetko ko je ove sezone uspeo da izađe kao pobednik u dvorani "Aleksandar Nikolić", Željko Obradović se nada da će i njegova ekipa sutra to uspeti.\n"Faktor "Pionir" definitivno postoji, samo PAO I Himki su dobili utakmicu. Oni igraju neuporedivo bolje ovde nego na strani", rekao je Željko.\nO ambicijama u Evroligi nije želeo previše da priča, bitno mu je da ekipa daje sve od sebe na svakom meču.\n"Ambicije Fenera su da odigramo tri utakmice na najvišem mogućem nivou, videćemo posle toga koga ćemo dobiti u plej-ofu. Bitno je da imamo prednost domaćeg terena, a forma je takođe nešto što je prioritetno", rekao je on uz konstataciju da su svi igrači zdravi i da su spremni za najveće napore.\nMarko Gudurić je košarkaš koji je odigrao sasvim solidnu sezonu u Feneru, a Željko je za njega imao samo reči hvale.\n"Izuzetno sam zadovoljan, marko je momak koji je posvećen, sluša, želi da napreduje i to je jedini pravi put", rekao je najtrofejniji evropski trener.\nO nastavku takmičenja u Evroligi, plej-ofu i F4, nije želeo previše da troši reči jer su mu bitnije utakmice koje su do kraja regularnog dela.\n"Nisam razmišljao o protivniku koji bi nam odgovarao, ko god da dođe, sigurno će nam biti teško. Jedino što želimo je da ekipa bude zdrava i da imamo dobar trening. Predaleko je F4, nećemo razmišljati o tome. Sutra imamo utakmicu, posle toga Himki, zadnja utakmica protiv Malage koja uvek igra maksimalno. Mnogo kombinacija postoji, nećemo o tome razmišljati", završio je Željko Obradović.


Srbija idealan posrednik između EU i Rusije - Sputnjik Srbija\n14:05 10.06.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\n„Predsedavamo OEBS-u. Ako zaista žele da se pomire, idealan predsedavajući je Srbija. Posle nas ne može da dođe zemlja koja želi u EU, a ima dobre odnose sa Rusijom“, rekao je Nikolić, odgovarajući na pitanja na konferenciji za novinare koju je održao zajedno sa palestinskim predsednikom Mahmudom Abasom.\nOn je istakao da Srbija nikad nije pokazivala moć već snagu u međunarodnim odnosima zato što je imala princip, i kao bivša Jugoslavija i danas.\n„Princip je međunarodno pravo. Ko želi Srbiju kao neutralnog medijatora u razgovorima i pregovorima, uvek će je imati kao na dlanu“, rekao je Nikolić.\nNikolić je, na pitanje novinara da li Srbija može da doprinese smirivanju strasti između Palestine i Izraela, rekao da kad bi se svi sukobljeni u svetu na neki način oslonili na Srbiju, „ne bismo imali vremena da spavamo noću“.\nNavodeći kao primere Kinu i Japan, Jermeniju i Azerbejdžan, Rusiju i Gruziju, Makedoniju i Grčku, za koje je rekao da su prijatelji Srbije, Nikolić je istakao da Srbija svakoj od tih zemalja nudi dobre usluge.\n„Sa svakom od njih možemo da uspostavimo kontakt koji bi možda doveo do rešavanja problema“, rekao je Nikolić i naglasio da je najteži spor između EU i Rusije.\nOn je istakao i da Srbija očekuje otvaranje poglavlja sa Evropskom unijom i da ulaže maksimalne napore da taj proces počne što pre.\n„Srbija od EU očekuje da prizna i valorizuje napredak koji je Srbija ostvarila u svim segmentima“, rekao je Nikolić.\nposrednik, Nikolić, EU, Tomislav Nikolić, Srbija


F1: Hamilton na tri točka pokorio "Silverston"\n2 Avg 2020 - 17:15 Sport Link\nKako prenosi Sport Klub, vozač Mercedesa Luis Hamilton ostvario je treću pobedu zaredom, pošto je slavio na Velikoj nagradi Britanije, četvrtoj trci ovogodišnjeg šampionata Formule 1, uprkos tome što je u poslednjem krugu ostao bez prednjeg pneumatika.\nFoto: Reuters/Bryn Lennon/Andrew Boyers/Formula 1 Twitter\nVozač Mercedesa Luis Hamilton istakao je da nije bio siguran hoće li završiti trku za Veliku nagradu Britanije pošto mu je pukao prednji pneumatik.\nBritanac je na čuvenom 'Silverstonu' ostvario treću pobedu zaredom ove sezone.\nTrka je bila izuzetno uzbudljiva u samoj završnici. Tri kruga pre kraja prvo je Botasu pukao pneumatik, zbog čega je morao u boks, da bi se isto desilo i braniocu titule u poslednjem krugu.\n"Do same završnice sve je išlo glatko. Valteri je pretio, ja sam uspevao da kontrolišem situaciju. Kada sam čuo da je njegov pneumatik pukao, pogledao sam svoj i činilo mi se da je sve u redu", rekao je Hamitlon.\n"Bolid se kretao bez problema dalje, a onda je u poslednjem krugu i meni pukao pneumatik. Umalo mi je srce stalo. Molio sam se samo da završim i da ne budem previše spor. Nisam mislio da ću uspeti da prođem poslednje dve krivine. Na kraju sam bio opušten. Dobio sam informacije koliko Valteri kasni. Nikad nisam doživeo nešto ovako".\nBritanac se tako po sedmi put u karijeri našao na najvišem stepeniku pobedničkog postolja na 'Silverstonu'.\nVozač Red Bula Maks Ferstapen i Šarl Lekler iz Ferarija bili su zadovoljni krajnjim ishodom trke za Veliku nagradu Britanije.\nPobedu na 'Silverstonu' ostvario je Luis Hamilton, iako mu je u poslednjem krugu pukao prednji pneumatik. Dugo je iza njega bio Valteri Botas, koji je zbog istog problema pao na 11. poziciju.\nNa kraju je Ferstapen završio kao drugi, a Lekler kao treći.\n"Bilo je i srećno i nesrećno. Mercedesi su bili prebrzi. Onda je Botasu pukao pneumatik. Odlučili smo posle toga da odem u boks, kako bih bio spreman za završnicu. A onda je Hamilton imao problem... Ipak, drugo mesto je dobar rezultat. Zadovoljan sam", rekao je vozač Red Bula.\nOstvarenim je zadovoljan i Lekler, koji se drugi put ove sezone našao na podijumu.\n"Bila je neobična trka. Čim sam čuo da Valteri ima problema sa gumama, usportio sam. Mi smo uradili najbolje što smo mogli danas. Srećan sam kako je sve izgledalo od početka do kraja. Iskoristili smo šansu koja nam se ukazala", istakao je vozač Ferarija.\nOvogodišnji šampionat Formule 1 nastavlja se već narednog vikenda trkom u čast 70. godišnjice prve trke u istoriji, takođe na 'Silverstonu'.\nNemački vozač Niko Hilkenberg zbog tehničkih problema na bolidu Rejsing Pointa nije mogao da učestvuje u trci za Veliku nagradu Britanije.\nIpak, pred sam početak trke pojavili su se problemi na bolidu i on nije mogao da startuje.\nPostoji mogućnost da Hilkenberg ipak vozi na Silverstonu, pošto će se i narednog vikenda voziti na čuvenoj stazi.\n"Sledeći vikend nije potvrđen. Moraćemo da sačekamo nekoliko dana".


Počinje peta sezona emisije "Ritam sporta" na TV Budva - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nNovu sezonu emisije "Ritam sporta" od sada možete pratiti na kanalu TV Budva ponedjeljkom i petkom, premijerno od 15h.\nEmisija "Ritam sporta" je prvi put emitovana 31. avgusta 2013. godine, i kao takva je bila jedina koja ima interakciju sa publikom u trajanju od 90 minuta.\nDo sada je prikazano 307 emisija u četiri sezone, kazao je za portal RTV Budva, Dušan Vujović, urednik i voditelj emisije.\nOn je istakao da ova sezona emitovanja emisija počinje dosta kasnije dodajući je najbitnije da spremni uđu u 2020. godinu, koja će biti prebukirana sportskim događajima, počevši od januara, a kulminacija svega biće Olimpijske igre od 24. jula.\nPromjene koje će biti uvedene idejom reditelja Ivana Ivanovića i urednika i voditelja, Dušana Vujovića su skraćenje emisije sa 90 na 60 minuta uz propratnu dinamičnost emisije sa interakcijom gledalaca.\n"Takođe su, promjenjeni dani emitovanja te se emisija neće prikazivati subotom i nedjeljom već ponedjeljkom i petkom, premijerno od 15h, dok će se reprize emisije prikazivati u kasnim večernjim časovima (negdje oko 23h). Ideja za ovom promjenom se rodila još 2015. godine ali zbog ličnih i poslovnih obaveza nije mogla biti realizovana", objasnio je Vujović.\nPostojeće rubrike, kako dodaje, su zadržane uz dodatak novih u vidu osvježenja emisije.\n"Kako je interakcija sa gledaocima Crne Gore veoma bitna potrudićemo se da što prije vratimo i nagradni kviz", kazao je on.\nUpravo preko ove emisije Dušan Vujović je došao do nagrade za najboljeg mladog sportskog novinara Crne Gore 2015. godine.\nNaš kolega Dejan Negić dao je jednu sjajnu konstataciju, da se Dule vraća sa kraćom kosom i nikad dužom pričom, a mi mu želimo uspješnu petu sezonu.\nIgor Rakočević gost 335. Ritma


Klub Victory - pioniri tajlandskog boksa u Novom Sadu (FOTO) (VIDEO) | NSU\nVesti (arhiva) Klub Victory – pioniri tajlandskog boksa u Novom Sadu (FOTO) (VIDEO)\nKlub Victory – pioniri tajlandskog boksa u Novom Sadu (FOTO) (VIDEO)\nAko niste znali, Novi Sad je među priznatim borilačkim sportistima širom sveta poznat i kao ”grad kik boksa” – u proteklih desetak godina gotovo da ne postoji internacionalno takmičenje sa kog novosadski klubovi nisu došli sa medaljama.\nU Novom Sadu stanuju prvaci sveta, Evrope, Balkana, a među njima ističu se i imena Saše Dragića, Sare Zećiri i Strahinje Mitrića iz kluba ’’Victory’’.\nKlub Victory može se pohvaliti sa 3 osvajača Evropskog kupa Serbian Open koji je održan u Beogradu pre 3 nedelje, a u inostranstvu imaju pregršt profesionalnih i amaterskih turnira, medalje na svetskim i evropskim prvenstvima , svetskim i evropskim kupovima i prvenstvima Balkana.\n’’Profesionalni borci ovog kluba nastupaju često u ovom delu Evrope, a najviše u Slovačkoj, gde je scena profesionalnog tai boksa i K1 dosta jaka. Pre nedelju dana imali smo nastup sa vanserijskim nokautom našeg Strahinje Mitrića na pocetku druge runde’’, kaže za portal NS Uživo Bogdan Stojčić, osnivač kluba Victory, i dodaje da takmičarski tim tog kluba čine još i Mladen Samouković i Nikola Popović i jos neki novi klinci čije rezultate tek čekaju.\nKlub Victory osnovan je 2010. godine na Novom Naselju, i kako kažu, jedan su od osam novosadskih borilačkih klubova koji zajedno sarađuju.\n‘’Kroz rad sa drugim klubovima svi zajedno stasavamo i napredujemo i verujem tek ćemo donositi velike rezultate u naš grad. Moram pomenuti saradnju sa svim klubovima -Vojvodinom, Tronom i drugima u Novom Sadu, Warrior-om iz Veternika, Spartom iz Temerina, a na dugoj listi saradnika sui klub iz Futoga i mnogi drugi’’, kaže Stojčić.\nOsnovne discipline kluba Victory su tajlandski boks (muay thai) i K1 disciplina kik boksa, a sarađivali su i sa borcima iz MMA sporta. Iako je popularnost tih disciplina u svetu borilačkog sporta vrlo velika, primetno je da u Srbiji mali broj ljudi razliku između njih i pravila borbe.\n’’Tajlandski boks i K1 su dve srodne grane udaračkog borilačkog sporta – obe se odnose na borilacki sport u kojem se borba odvija po rundama. Udarci koji su dozvoljeni u K1 disciplini su udarci rukama, nogama i kolenima, dok je u tai boksu dozvoljeno i udaranje laktovima, kao i elementi borbe iz klinča’’, objašnjava Stojčić i dodaje da je njihov klub ’’pionir’’ u tajlandskom boksu u Novom Sadu, uz Miodraga Jotića i klub ’’Vojvodina’’, jer su među prvima u gradu počeli da treniraju tu kompleksnu disciplinu sa velikom tradicijom u svetu.\nU klubu Victory ne treniraju samo profesionalni borci. Kako kažu, imaju razvijenu rekreativnu grupu u kojoj treniraju i muškarci i žene od 15 do 50 godina. Rekreativci treniraju svakog dana od 20 do 22 časa.\n’’Imamo i poseban ženski termin odvojen samo za žene i devojčice i više rekreativnih grupa koje funkcionišu u raznim terminima. Pokušavamo da prilagodimo i približimo ove borilačke discipline svima, iako su naizgled komplikovane, kao i da pokažemo da borilački sportovi nisu sinonim za nasilje, već jedna usputna stanica za razvijanje tela i duha u mladima i odraslima i odličan povod za druženje i sticanje lepih životnih iskustava’’, zaključuje Stojčić.


"SPKD Prosvjeta" u Austriji organizovala predavanje mladih istoričara o "Srpskim ratnim zarobljenicima u Austrougarskoj" - Naši u svetu\nObjavljeno 17/11/20 u 13:00\nSrpski klubovi i udruženja u Austriji, zbog mera uvedenih sa ciljem sprečavanja širenja koronavirusa, nisu u mogućnosti da održe planirane aktivnosti, koje neki sele u digitalni svet, pa je tako SPKD Prosvjeta u Austriji organizovala predavanje o “Srpskim ratnim zarobljenicima u Austrougarskoj” preko aplikacije “Zum”.\nOni su u izlaganju povodom Dana primirja i nedelje u kojoj se obeležava kraj Velikog rata izneli do sada manje poznate detalje o internaciji u Austrougarskoj za vreme Prvog svetskog rata i o Srbima koji su bili u logorima širom monarhije. tako su između ostalog naveli da je među 150.000 interniranih Srba u Austrougarskoj tokom Velikog rata bili i izdavač Geca Kon, Jelisaveta Načić, prva žena arhitekta u Srbiji, pesnik Sima Pandurović, veliki svetski naučnik Milutin Milanković i mnogi drugi.\n“Prema dopisu austrijskog MUP-a, oko 33.000 Srba je tu stradalo. Procene su različite, od 21.000 na više”, rekao je Stojadinović.\n“Sistem logora je bio dobro osmišljen i počeo da se primenjuje već od avgusta 1914. godine. Zarobljenici su internirani po jednom od četiri kriterijuma – vojnici država Antante, vojno sposobni civili tih država, politički sumnjivi stranci ili domaći državljani i porodice onih iz druge i treće grupe. Srba je bilo u sve četiri grupe”, pojasnio je Stojadinović.\nVeliki broj srpskih intelektualaca je završio u internaciji, bivši predsednik vlade Vladan Ðorđević, arhitekta Vladan Ilkić, izdavač Geca Kon, prva žena arhitekta u Srbiji Jelisaveta Načić, pesnik Sima Pandurović…“, rekao je Sarić.\n„Pitanje je na koji su način žene, deca do 14 godina i starci, koji su internirani, mogli da pruže bilo kakav oružani otpor ili da predstave opasnost po monarhiju“, rekao je Sarić.\n„Najpoznatiji primer bio je primer vojvode Radomira Putnika, koji je tri dana pre objave rata, bio uhapšen na železničkoj stanici u Budimpešti, gde je „skinut sa voza“, ali je pušten posle diplomatske intervencije“, ispričao je Sarić.\n„Ekskluzivno smo pronašli pismo našeg zarobljenika Aleksandra Dimića iz 1915. godine. On piše sestri u Beogradu i navodi da je hrana dobra, da je ima dovoljno, da se majka ne brine… To govori da je ishrana na početku bila dobra. Takođe, piše joj i da ne šalju novac, jer ga ima dovoljno, ali i da im ne daju sve, što znači da je verovatno jedan deo čuvara uzimao ta sredstva“, naveo je Sarić.\nAustrijaPredavanjeSPKD ProsvjetaSPKD Prosvjeta Austrija\nBerlin: Hapšenje zbog velike pljačke dragulja u muzeju u kojem je jedna od najvećih evropskih kolekcija blaga


Auto sport: Izuzetna sezona za čačanski WRR Rejsing - Ozonpress :: internet portal\nAuto sport: Izuzetna sezona za čačanski WRR Rejsing\nTag: auto sport, sezona, WRR rejsing\nU organizaciji Auto-moto saveza Srbije (AMSS), Sportskog auto i karting saveza Srbije (SAKSS) i Moto saveza Srbije (MSS) u hotelu Metropol Palace su u utorak 24. januara promovisani su najuspešniji motociklisti i automobilisti u prethodnoj sezoni. Svečanu dodelu priznanja najboljima ovoga puta uveličali su Žan Tod, predsednik Međunarodne automobilske federacije (FIA) Žan Tod, i dr Wolfgang Srb predsednik Međunarodne moto federacije Evrope (FIM Europe).\nVladica Rabrenović i suvozačica Ana Golić\nŠto se tiče moto sporta takmičari čačanskih moto kros klubova Tanasko Rajić i Termorad AMSK Čačak, kao što smo već pisali, u prošloj godini su ponovo ostvarili zapažene rezultate, ali da Čačak bude prepoznatljiv i u okvirima auto sporta, odnosno relija, svojski su se i u prošloj sezoni potrudili članovi čačanskog WRR Rejsinga. Posle izuzetno uspešne 2016. takmičarske godine Vladica Rabrenović, Aleksandar Dučić, Nenad Savić, Ana Golić, Milan Ninović i Viktor Savić su i u 2017. ostvarili izuzetne rezultate.\nVladica Rabrenović, perjanica i prvi čaovek WRR rejsinga, u Reli šampionatu Srbije osvojio sedmu šampionsku titulu. Koliko su Rabrenović i njegov Reno klio sport R3 bili dominantni najbolje ilustruju četiri pobede u pet trka koliko je voženo prošle sezone. Šampionska titulu u klasi IV Reli šampionatu Srbije prošle godine je pripala Užičaninu Aleksandru Dučiću koji nastupa za WRR Rejsing, dok je njegov suvozač Dejan Golić u 2017. godini bio najbolje bio rangiran u u kategoriji suvozača.\nOsim u Reli šampionatu Srbije čačanski WRR Rejsing je nastupao i u Šampionatu Srbije na kružnim stazama u okviru koga je Dejan Savić u Jugu osvojio drugu uzastopnu šampionsku titulu u klasi automobila zapremine do 1.400 kubnih santimetara. Na kružnim stazama, ali u klasi N1 automobila zapremine do 1.150 kubnih santimetara, takođe u Jugu, zapažen rezultat je zabeležila i Ana Golić koja se već čitavu deceniju kao jedina dama takmići u najbrojnijoj klasi Šampionata na kružnim stazama. U trci na kraljevačkom Beranovcu Golićeva je u izuzetno oštroj konkurenciji zabeležila šesto mesto i na taj način WRR Rejsingu donela značajne bodove u ekipnoj konkurenciji.\nMilan Ninović Crash\nZa WRR rejsing u prošloj godini je u nekoliko trka Reli šampionata Srbije u automobilu Jugo nastupao i Milan Ninović, dok je Viktor Savić boje WRR-a branio u Karting šampionatu Srbije.\nOdlični nastupi u prošlogodišnjoj takmičarskoj sezoni doneli su čačanskom WRR rejsingu i vicešampionsku titulu u ekipnoj konkurenciji, što je sve skupa rezultovalo da WRR rejsing postane jedan od najuspešnijih čačanskih sportskih klubova.\nPrva mesta za učenike Ekonomske škole


Tanjug 24. maja 2019. 11:59\nBEOGRAD – Deseti „Mikser festival“, pod sloganom „Cirkuliši“, posvećen održivom razvoju i cirkularnoj ekonomiji, počeo je danas u Muzeju nauke i tehnike u Beogradu međunarodnom konferencijom „Shift“, u okviru koje će inostrani stručnjaci podeliti svoje iskustvo u vezi s temom festivala.\nŠef Delegacije Evropske unije u Srbiji Sem Fabrici istakao je na otvaranju da je koncept cirkularne ekonomije u potpunosti ukorenjen u evropski ekonomski sistem i sastavni je deo glavnih ciljeva EU.\nStalna predstavnica UNDP-a u Srbiji Fransin Pikap, koja je nedavno došla iz Indije, izrazila je zadovoljstvo što poput Indije i u Srbiji vidi da su postulati cirkularne ekonomije u srži tradicije i naglasila da to nije samo stvar ekonomije, već kulture i svakodnevnog bivstvovanja.\n„Vidimo svuda oko sebe nemarnu upotrebu resursa, što ugrožava ekološki balans i našu budućnost. Moramo sprečiti dalje zagađivanje okoline, jer u tom pogledu ne postoje granice, to je globalno pitanje koje utiče na sve nas“, rekla je Pikap.\nMinistar zaštite životne sredine Srbije Goran Trivan rekao je da Srbija čini dva posto teritorije Evrope, ali njen udeo u pogledu biljnog diverziteta je više od 40 posto, životinjskog više od 67 posto i više od 74 posto kada su u pitanju ribe i beskičmenjaci.\nProgram ovogodišenjeg Mikser festivala, koji će se odvijati do 26. maja na više lokacija na Donjem Dorćolu, obuhvatiće devet programskih celina: „Shift“, radionica „Cirkulaton“, smotra inovacija „Innovation Expo“, Dizajn zona, CirculArt, Hrana 2.0, Mikser Bazar, Mikser kids hub i muzicki program.


U Srbiji dve trećine udruženja i polovina privrednika nezadovoljna učešćem u donošenju zakona - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » U Srbiji dve trećine udruženja i polovina privrednika nezadovoljna učešćem u donošenju zakona\nU Srbiji dve trećine udruženja i polovina privrednika nezadovoljna učešćem u donošenju zakona\nU Srbiji dve trećine udruženja i polovina privrednika smatra da se njihovi stavovi ne uvažavaju dovoljno, zbog čega je potrebno jačati komunikaciju i aktivnije uključiti privredu u početne faze izrade zakonskih propisa, rečeno je na današnjoj završnoj konferenciji projekta „Javno-privatni dijalog za razvoj“.\n„Donošenje zakona i primena propisa bili bi značajno efikasniji ukoliko bi bili realizovani u saradnji sa privredom“, navodi se u saopštenju Nacionalne alijanse za lokalni ekonomski razvoj (NALED) koja je učestvovala u realizaciji projekta.\nPrema rečima predsednika UO NALEDA-a Vladislava Cvetkovića trenutno je za zajednički rad na reformama otvoreno 97 odsto poslovnih udruženja, 80 odsto javnog sektora i 70 odsto privrede.\n„Prema našem istraživanju, pogledi na uspešnost javno-privatnog dijaloga u praksi se značajno razlikuju. Privreda ističe da su nacrti propisa sada dostupniji na vreme i u tom segmentu je zabeležen značajan pozitivan pomak, ali moramo da imamo u vidu da i privrednici i udruženja ukazuju da je za poslednje tri godine opala njihova uključenost u regulatorni proces“, rekao je Cvetković.\nDodao je da je u cilju promene tog trenda i jačanja međusektorske saradnje NALED pripremio Vodič za javno-privatni dijalog.\nProjekat je u protekle četiri godine realizovao NALED u saradnji sa Republičkim sekretarijatom za javne politike, uz finansijsku podršku Američke agencije za međunarodni razvoj.\nDirektorka misije USAID u Srbiji Suzan Fric rekla je da je cilj projekta bio da se izgradi partnerski odnos sva tri segmenta društva u sprovođenju politika od javnog značaja i osnaži civilni sektor za zagovaranje reformi.\n„Ulogu civilnih organizacija videli smo pre svega u zagovaranju tema od značaja za njihove članove i odabrali smo šest velikih reformskih inicijativa – reformu paušalnog oporezivanja, ukidanje regulatornih prepreka razvoju organske proizvodnje, zaštitu pčela, unapređenje sistema upravljanja otpadnim vodama, razvoj projektne nastave i nastave na daljinu, kao i podsticanje fer konkurencije u javnim nabavkama“, rekla je Fric.\nO značaju dijaloga u procesu izrade propisa, kako je navedeno, govori i činjenica da će efekte šest reformskih inicijativa pokrenutih u okviru projekta, osetiti i šira zajednica koja obuhvata više od1.000.000 građana Srbije, 870.000 učenika i njihovih profesora, 120.000 preduzetnika paušalaca, 20.000 pčelara, 12.000 ponuđača u postupcima javnih nabavki i gotovo 7.000 organskih proizvođača i 5.000 lokalnih i republičkih inspektora.