Vučić: Vlada Srbije da ne donosi novi Zakon o eksproprijaciji, da organizuje javnu raspravu | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA | 08.12.2021 18:55 > 08.12 19:53\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je večeras da je "zamolio" vladu Srbije da ne donosi novi Zakon o eksproprijaciji već da zamoli Nacionalni konvent o Evropskoj uniji i sve ostale relevantne subjekte kako bi se organizovala javna rasprava o tom pitanju.\n"Znam, svi će reći: 'Ovo je Vučićev poraz' ali, ja sam predsednik svih gradjana, ma koliko god voleo partiju na čijem sam čelu. Znate, ako vidim jednu (karatistkinju) Jovanu Preković da je protiv nečega, a znam da biste je teško naterali da uradi nešto protiv mene kao predsednika, onda znam da ima dosta gradjana, divnih dobrih ljudi, koji su zabrinuti", naveo je on.\nVučić:Rio Tinto tražio novu lokaciju za jalovište, nemamo pravo da uništavamo živote ljudi\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je večeras da je kompanija Rio Tinto koja sprovodi istražne radnje u okolini Loznice tražila da jalovište budućeg rudnika preseli u najplodniji deo Jadra i da on smatra da ne treba da se ispuni taj zahtev.\n"Zbog smanjenja troškova jedne inostrane kompanije nemamo pravo da uništavamo živote većeg broja ljudi nego što je bilo predvidjeno prvobitnim planom", rekao je Vučić na konferenciji za novinare.\nOn je dodao da zbog mira stranovnika u mestima u okolini Loznice koja bi bila pogodjena otvaranjem rudnika litijuma, mora da im kaže "mi smo na vašoj starni i bićemo zajedno sa vama dok ne vidimo šta nam je najbolje da činimo".\nNajavio je osnivanje zelenog fonda za zapadnu Srbiju čijim sredstvima, pored resornog ministarstva, raspolagati i gradjani tog dela zemlje koji će biti u većini u odlučivanju.\nOn je rekao da će od 1. januara 2022. godine Zeleni fond raspolagati sa deset miliona evra i da će gradjani tog dela Srbije odlučivati koji su prioriteti za ulaganja u ekologiju.\nVučić je rekao da će biti ispunjeni zahtevi gradjana Gornjih Nedeljica i drugih sela koji su saopšteni na razgovoru sa njim, da će biti izgradjeni mostovi i regulisan tok Jadra da ne bi plavio.\nDodao je da će Elektromreža Srbije rekonstruisati 25 kilometara dalekovoda i zameniti drvene bandere u lozničkim selima koja su to tražila u razgovoru sa njim.\nIstakao je da je napravljen rapidni skok u ulaganjima u ekologiju u periodu od 2017. godine jer je investirano 562 miliona evra u odnosu na period od 2007. do 2012. godine kada je investirano 226 miliona evra.\nOcenio je da je ekologija budućnost Srbije i da ulaganja govore o napretku Srbije, kao i da ga raduje otvaranje klastera četiri gde je i ekologija što govori o priznanju Srbiji.\nVučić: Nije me pobedila ulica, izašao sam u susret narodu, a ne politikantima\nPredsednik države Aleksandar Vučić izjavio je večeras da njegove odluke o zakonima "nisu njegov poraz i pobeda ulice, već izlazi u susret narodu, običnim ljudima, a ne politikantima koji žele da sve iskoriste". "Neki će ovo tumačiti kao moju slabost, nije mi briga, ali se radujem sreći takvih", rekao je Vučić, na konferenciji za novinare.\nKako je naveo, "zaista se trudio, svi ispostavljeni zahtevi su ispunjeni iako su neki bili opravdani, a neki, iz njegovog ugla, politički hir".\nPrema rečima Vučića, on je uradio šta je do njega, a demonstracije će se nastaviti, "ali narod će znati da je to bes takvih političara a ne potreba gradjana".\nOn je naveo da će sve odluke koje je doneo o zakonima biti "formalno-pravno završene" u petak, komentarišući informaciju da je organizicija "Kreni pokreni" navela da očekuje da se to i reši tada.\nPrema njegovim rečima, zbog "aljakvosti" iz vlade prosledjeno saopštenje i pre njegovog obraćanja kako je vlada povukla odluku da se zakon o eksproprijaciji povuče iz skupštinske procedure.\n"Nije vlada htela da preuzme protivustavno nadležnositi predsednika države i Narodne skupštine, već je neko aljkavo poslao saopštenje medijima", rekao je Vučić, navodeći da je danas unapred obavestio premijerku i druge o odluci koju će doneti.\n"Možete na prste jedne ruke da nabrojite ljude koji su u svakoj vladi, u poslednjih 50 vlada, bili posvećeni tako da rade svaki dan. Ali šta ćete, različite su vrednosti ljudske, ne mogu ja da namećem ono što možda nije sasvim normalno ljudima koji su verovatno sasvim normalni, možda ja nisam", rekao je Vučić.\nVučić pozvao opoziciju na dobru političku utakmicu 3. aprila naredne godine\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić odbacio je kritike opozicije na ulaganja vlasti u oblast ekologije i pozvao ih da izadju na izbore 3. aprila naredne godine.\n"Što se tiče političkih protivnika, pozivam ih na dobru političku utakmicu 3. aprila (naredne godine)... i čestitaću svakome ko me pobedi ", rekao je Vučić.\nRekao je da je u oblast ekologije od 2017. do 2022. uloženo 562 miliona evra, te naglasio da je to "250 puta više" nego u periodu od 2007. do 2012.\nOn je takodje, tokom današnjeg obraćanja, istakao je da je napravljen rapidni skok u ulaganjima u ekologiju u periodu od 2017. godine jer je investirano 562 miliona evra u odnosu na period od 2007. do 2012. godine kada je investirano 226 miliona evra.\nKritikovao je ljude iz vlasti što nisu objasnili gradjanima šta se sve radi u oblasti ekologije i što, kako je naveo, nisu otišli medju narod.\nVučić je nije precizirao na koga misli ali je naveo primer i sa kritikama na lečenje dece.\n"Bezbroj puta sam se ljutio jer nismo objasnili ljudima stvar poput lečenje dece trpite svaki dan kritiku a lečimo devet puta više dece nego što je lečeno pre osam godina", rekao je on.\nPonovio je da su blokade puteva u prethodne dve subote bile nezakonite, te uputio izvinjenje gradjanima koji su, kako je naveo, "trpeli teror neodgovornih ljudi".\nRekao je da je uputio izvinjenje jer "država nije izvršila svoj posao", te za to preuzeo odgovornost na sebe.\n"Ja sam odgovoran za to imenom i prezimenom....sve je to cena demokratije i moramo da gledamo kako zemlja da se dalje razvija i da ide napred", rekao je Vučić.\nTokom obraćanja javnosti predstavio je na mapama šta se sve radi u oblasti ekologije.\nNaveo da je da je "ekologija budućnost", te izrazio zadovoljstvo zbog odluke EU o otvaranju Klastera 4 za Srbiju.\nVučić je rekao i da će sve što je nedavno obećao gradjanima Gornjih Nedeljica biti ispunjeno.\nNaveo da je na tome već počelo da se radi.\nNapomenuo je i da je, zbog mogućih poplava nemoguće da Rio Tinto izgradi deponiju ili jalovište na mestu na kome je to nameravao.\n"Zbog poplava, a dobil smo analizu, nemoguće je da to prihvatimo ...jer bi Jadar platio svake godine visoku cenu", rekao je on.\nVučić: Srbiju nećemo ostaviti bez gasa\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je večeras da Srbija neće ostati bez gasa i da će ga ruski Gasprom isporučivati od 1. januara 2022. godine po istoj ceni kao i do sada od 270 dolara za 1.000 kubnih metara.\n"Srbiju nećemo ostaviti bez gasa", rekao je Vučić na konferenciji za novinare.\nOn je rekao da će se od 1. januara 2022. godine isporučivati dve milijarde kubika godišnje, ali da se razgovara i o isporuci većih količina ako bude trebalo.\n"Razgovaramo i o isporuci veće količine, ako treba i da doplatimo, ali da ne bude po basnoslovnoj ceni", rekao je Vučić.


Francuska: Krivične prijave protiv nevakcinisanih i onih koji iznose dezinformacije?\n10. januara, 2022 Vesti iz Francuske Napišite komentar\nMnogo je ljudi na svetu koji se protive vakcinaciji protiv Kovida i onih koji veruju u određene terapije koje dele sa drugima. S tim u vezi, debata o obavezi vakcinacije koja se završila saopštenjem u kojoj se u nedelju traže odgovarajuće krivične prijave protiv onih koji iznose dezinformacije i nevakcinisanih koji su zarazili druge, piše Liberation.\nDavid Smadja, profesor hematologije, i Benjamin Fellous, advokat pariske advokatske komore, pitaju ove nedelje, putem kolumne objavljene u listu Le Parisien, krivične prijave nevakcinisanim prenosiocima virusa i onima koji plasiraju lažne informacije o pandemiji Kovida-19.\n„Obaveza vakcinacije i krivično oružje omogućili bi da se izmeri krivična odgovornost onoga koji prenosi smrt više nego što zagorčava život sprečavanjem da ode u bioskop ili restoran“, pišu njih dvojica koji traže da se ova obaveza ugradi u zakon.\nNevakcinisani ljudi koji prenose Kovid-19 na druge nalaze se na tapetu dvojice potpisnika. „Trebalo bi da postoji latentni kriminalni rizik za osobu koja svesno odbija da se vakciniše i koja prenosi virus Kovid-19“, pišu oni. Jasno je da oni žele da pojedinac koji trpi ozbiljne posledice nakon zaraze od nevakcinisane osobe može da se okrene protiv njih.\nTagovi: dezizinformatori - navakcinisani - sankcije - sud


Kubanski zdravstveni sistem, Evropska unija i međunarodna solidarnost\nObjavljeno petak, 12 jun 2020 16:32\nAutor Bojan Bobić\nKuba je u borbi protiv pandemije COVID-19 pokazala sve prednosti planske ekonomije i preventivnog delovanja zdravstvenog sistema u zaštiti zdravlja svojih građana, naspram kapitalističkih zemalja Evropske unije, čije vladajuće elite imaju za glavni cilj zaštitu interesa kapitalista i njihovih profita.\nU ranoj fazi pojave pandemije u svetu, kubanske vlasti preduzele su niz preventivnih mera u suzbijanju širenja virusa. Usvojile su nacionalni plan za prevenciju i kontrolu COVID-19 dok je tim virusolga iz Havane tokom februara meseca obučen od strane stručnjaka Panameričke zdravstvene organizacije kako da dijagnostikuje i tretira virus COVID-19. Takođe, zahvaljujući strukturi univerzalnog i javno finansiranog zdravstvenog sistema Kube, koji je baziran na ordinacijama porodičnih lekara i medicinskih sestara u lokalnim sredinama, uspeli su da u kratkom roku zajedno sa studentima medicine i lokalnim društveno-političkim organizacijama obiđu gotovo svako domaćinstvo na Kubi, kako bi ustanovili eventualne simptome bolesti kod svakog pojedinca i na taj način predupredili dalje širenje virusa. Korišćen je veliki broj testova koji u kratkom roku otkrivaju simptome (30 minuta), najviše u slučaju onih građana koji su bili u kontaktu sa zaraženima ili onih koji su dolazili u zemlju iz inostranstva, bilo stranih državljana ili državljana Kube koji su se vraćali iz inostranstva. Zahvaljujući svim ovim preventivnim i pravovremenim merama, stopa zaraženih i umrlih na Kubi je na izuzetno niskom nivou (u momentu pisanja teksta Kuba ima 2,173 obolelih i 83 smrtna slučaja uzrokovanih virusom COVID-19). Latinska Amerika je trenutno žarište globane epidemije i uspeh Kube postaje još očigledniji ako zemlju posmatramo u kontekstu neobuzdanog širenja virusa u Brazilu.\nKako su ovako hitre i temeljne preventivne mere bile moguće u izolovanoj zemlji u razvoju poput Kube? Kuba izdvaja izuzetno visok procenat sredstava iz bruto društvenog proizvoda za potrebe zdravstvenog sistema i raspolaže sa najvećim brojem lekara naspram ukupnog broja stanovnika u odnosu na sve druge zemlje sveta. Kubanski zdravstveni sistem se bazira na preventivnom delovanju i primeni tradicionalne medicine, tj. kombinovanje konvencionalne i alternativne medicine kao što su prirodne metode lečenja, joga, masaža itd. koje se izučavaju na kubanskim medicinskim školama i ustanovama. Svakom građaninu država garantuje besplatnu zdravstvenu zaštitu i obezbeđuje preventivne medicinske preglede, dostupnost ordinacija u ruralnim predelima, opštu vakcinaciju i druge mere koje sprečavaju širenje zaraza i drugih bolesti.\nU većini slučajeva u sprovođenju određenih zdravstvenih mera ili aktivnosti učestvuje i lokalno stanovištvo kroz različite oblike društvenog organizovanja odozdo. Primarna nega obezbeđena je kroz mrežu porodičnih lekara i medicinskih sestara koji su smešteni u lokalne ordinacije u samim naseljima i pružaju non-stop lekarsku negu. Lekari i medicinske sestre žive u samom naselju u kojem rade, pružajući potrebnu lekarsku pomoć u ordinacijama pre podne, dok u poslepodnevnim časovima obilaze na kućnoj adresi osobe kojima je lekarska pomoć potrebna.\nSvaki tim porodičnih lekara i sestara zadužen je u proseku za 120 do 150 porodica.\nMeđunarodna solidarnost Kube\nKuba ne koristi socijalizovani zdravstveni sistem i medicinski kadar samo kako bi zaštitila svoje stanovništvo. Kubanski revolucionarni internacionalizam polazi od obaveze da se pomogne drugim narodima koji se bore protiv imperijalizma ili stradaju pod siromaštvom uzrokovanim kapitalizmom. Medicinska pomoć tako često ide ruku pod ruku sa političkom, ekonomskom i vojnom pomoći. Ova ostrvska zemlja ima dugu tradiciju slanja vojnih ekspedicija širom sveta, uspostavljenu nakon revolucije 1959, sa ciljem da se pomognu revolucionarne snage u oslobađanju država potlačenih od strane imperijalističkih sila.\nKuba je na čelu sa Fidelom Kastrom učestvovala u podršci afričkim državama u antikolonijalnoj borbi još od početka 60-ih godina prošlog veka, pomažući Alžir, Mozambik, Namibiju i Zair. Jedna od najznačajnijih kubanskih vojnih intervencija svakako jeste slanje preko 35 hiljada vojnika u Angolu 1975. godine. Kuba je takođe nakon revolucije pružala internacionalnu medicinsku pomoć pre svega u slučajevima zemljotresa, epidemija i drugih humanitarnih katastrofa. Pomoć je slata prvenstveno u države Latinske Amerike, Afrike, Azije i odskora u Okeaniju.\nJedan od izrazitih primera internacionalne solidarnosti jeste program Deca Černobilja, pokrenut 1990. u mestu Tarara u blizini Havane, nakon eksplozije nuklearnog reaktora 1986. godine. Program koji je finansiralo kubansko ministarstvo zdravlja trajao je do 2011. godine i pružao besplatnu medicinsku pomoć deci iz Ukrajne, Rusije i Belorusije. Do kraja programa 2011. godine, pomoć je pružena preko 25 hiljada dece, koja su obolevala najčešće od kancera, cerebralne paralize, deformacija, bolesti varenja i psiholoških poremećaja. Kuba je na taj način pokazala da, iako predstavlja zemlju u razvoju pod embargom Sjedinjenih Američkih Država, uspeva da pruži veću internacionalnu pomoć drugim zemljama nego najrazvijenije kapitalističke zemlje.\nKuba se takođe solidarisala sa zemljama Zapadne Afrike tokom epidemije virusa ebole u periodu 2014-2015. godine, slanjem dela svojih medicinskih sestara i lekara iz brigade Henri Reve, pre svega u Gvineju, Siera Leone i Liberiju. U tom momentu Kuba je raspolagala sa 4,048 doktora i sestara širom Afrike koji su radili u 32 zemlje i ukupno preko 50 hiljada zdravstvenih radnika u 66 zemalja koji su pružali medicinske usluge.\nTokom pandemije virusa COVID-19, Kuba je jedina karipska zemlja koja je omogućila pristanak britanskog kruzera MS Braemar na svoju obalu, koji je prevozio preko 700 putnika, od kojih je petoro bilo zaraženo virusom. Brod je nedelju dana kružio karipskim morem bivajući odbijen da pristane na obalu od strane drugih karipskih država poput Bahama, Barbadosa i Sjedinjenih Američkih Država. Pristankom na obalu zaraženim putnicima pružena je adekvatna medicinska pomoć i nakon toga putnici su čarter letovima poslati kućama.\nTakođe, dok se epicentar globalne pandemije COVID-19 nalazio u Italiji, kubanske vlasti su poslale deo brigade Henri Reve od 36 doktora i 15 medicinskih sestara u severni deo Italije, Lombardiju, koji je bio najviše pogođen pandemijom, dok je drugu grupu koja je stigla u Italiju činio 21 doktor i 16 medicinskih sestara. Kubanski specijalisti su takođe prisutni u drugim zemljama u borbi protiv korona virusa kao što su Surinam, Nikaragva, Jamajka, Venecuela, Meksiko, Grenada i Južnoafrička Republika, gde pružaju značajan doprinos u suzbijanju ove zarazne bolesti.\nZa razliku od stručnjaka iz kapitalističkih zemalja, koji učestvuju u nekom od programa međunarodne pomoći, kubanski lekari često imaju smeštaj u prigradskim i ruralnim predelima, što im omogućuje integraciju u lokalne zajednice i bolje razumevanje lokalnih potreba.\nGranice zdravstva u kapitalizmu na primeru Evropske unije\nUprkos tome što EU sebe predstavlja kao solidarnu zajednicu evropskih naroda, tokom pandemije svaka od tih zemalja sebično je zatvorila svoje nacionalne granice, ograničavajući resurse koje poseduje samo za svoje potrebe. Italija, kao jedna od zemalja EU koja je najviše pogođena pandemijom (u vreme pisanja teksta Italija je imala 235,278 obolelih i 33,964 umrlih), dobijala je u prvom periodu veću pomoć od Kine i Kube nego od zemalja unije čija je članica, što ogoljuje činjenicu da je EU formirana kao savez kapitalista koji štite vlastite interese, bez ikakve solidarnosti sa običnim radnim narodom. Zemlje EU koje su najviše pogođene pandemijom, pre svega Italija i Španija, dugo vremena su ignorisale pretnju virusa po zdravlje svojih građana, da bi mere koje je preduzimala njihova vlast u daljim slučajevima bile sve represivnije, pokušavajući da nedostatak medicinske opreme i nedovoljne pripreme za pandemiju nadomeste policijskim patrolama i hapšenjem građana, stvarajući ogroman pritisak na zdravstvene radnike da rade u nebezbednim uslovima, bez zaštitne opreme, čime su bili izloženu riziku oboljevanja od virusa ili smrti. Istraživanja pokazuju da su 26% obolelih od virusa u Španiji medicinski radnici, dok je u Italiji taj procenat 10%, a u Lombardiji dostiže čak i 20%. Vladajuće elite u Italiji i Španiji nisu obustavile rad na neesencijalnim radnim mestima kako bi očuvali profite gazda, što je uzrokovalo još veći broj obolelih. Radnici nisu imali adekvatnu zaštitu pri radu, što je dovelo do štrajka radnika u Lombardiji, potom i u Španiji. Jedino putem sopstvenog, nezavisnog organizovanja radnici su uspeli da se izbore za zatvaranje fabrika i na taj način sačuvali svoje živote i živote svojih porodica.\nLjudski život iznad profita!\nPored preventivnog delovanja i ulaganja velikog dela budžeta u zdravstvo, ključan razlog brze reakcije kubanskih vlasti u suočavanju sa pandemijom jeste državno vlasništvo nad zdravstvenim ustanovama kao i zabrana rada privatnih klinika. S obzirom da država raspolaže svim resursima u oblasti zdravstva, ona ima mogućnost da izvrši brzu koncentraciju i relokaciju svih resursa unutar granica države i preusmeri sredstva iz područja koja nisu ugrožena ka onima kojima je pomoć potrebna. To omogućuje da sistem efikasno funkcioniše, sa glavnim ciljem očuvanja javnog zdravlja stanovništva umesto stvaranja profita. Takođe, cilj kubanske internacionalne medicinske pomoći nije samo u tome da se pruži medicinska usluga, već da se u tim zemljama pomogne u izgradnji medicinskog sistema koliko je moguće, da se obuče lekari, stipendiraju studenti medicine drugih zemalja, itd.\nNasuprot tome, u zemljama EU, čije su zdravstvene ustanove delimično ili u potpunostii u privatnom vlasništvu, nije moguće staviti te ustanove na raspolaganje u interesu šire javnosti, upravo zbog privatnog vlasništva i logike profita, niti je moguća integracija tih ustanova u jednu veću celinu zbog njihove rascepkanosti, što taj sistem čini neefikasnim i štetnim po interese javnog zdravlja, sa primarnim ciljem ostvarivanja profita gazda, a ne očuvanja javnog zdravlja. Tokom pandemije neke od kapitalističkih zemalja poput Španije su bile primorane da nacionalizuju bolnice u privatnom sektoru i na taj način ih stave na raspolganje svima kojima je medicinska pomoć bila u tom trenutku potrebna.\nKrize kapitalističkih zdravstvenih sistema izazvane epidemijom COVID-19 virusa ogolile su neefikasnost zdravstvene nege organizovane na profitnim principima. Pored toga, globalna epidemija i ekonomska kriza raskrinkavaju iluziju o EU kao humanom projektu na koji zemlje bivše Jugoslavije treba da se ugledaju. Predrasude o efikasnosti kapitalističkih sistema i geopolitičke predstave o „humanom Zapadu“ i „totalitarnoj“ Kubi padaju u vodu pred realnošću. Radni ljudi u Zapadnoj Evropi sve više dovode u pitanje sistem koji je spreman da žrtvuje ljudske živote zarad održanja profita. U našem okruženju pak raste svest o značaju nasleđene infrastrukture univerzalne i široko-dostupne zdravstvene zaštite iz doba SFRJ.\nPridružite nam se u borbi za odbranu javno-finansiranog zdravstva!\nKapitalizam jeste virus!\nLjudi ispred profita!\n Ukoliko je rezultat bio pozitivan na tom testu, osoba je testirana PCR testom\n The World Bank – Statistic- Physicians (per 1,000 people) - Cuba\n The Curious Case of Cuba – C.William Keck (IV pasus)\n Granma - Cuba appeals to the world to join struggle again Ebola\n European Centre for Disease Prevention and Control - Coronavirus disease 2019 (COVID-19) in the EU/EEA and the UK – eighth update (7 strana)


Preporuke delegacije EFJ – Centar za razvoj lokalnih medija\nPreporuke delegacije EFJ\n„Svi slučajevi ugrožavanja bezbednosti novinara moraju se tretirati ozbiljno, a slučajevi iz prošlosti moraju da se istraže i procesuiraju do kraja. Ako se to ne uradi do kraja, počinioci neće biti kažnjavani“\n„Treba poslati jasan signal – da sloboda medija mora da se štiti i to bezuslovno. Svi napadi na novinare treba da budu osuđeni od strane najviših zvaničnika“, rekao je.\n„Imajući u vidu situaciju u ovom trenutku, pitanje medijske strategije treba veoma brzo da se razreši. Preporučujemo da se organizuju javne konsultacije, koje moraju biti transparente i vidljive i moraju da se dešavaju širom zemlje“, rekao je Bjeregord.\nPrema njegovim rečima, mora biti izdvojeno „pristojno vreme za debatu“, a da to treba spovesti „online i offline“.\n„Ovo mora biti tako transparentno i primišljeno, da je potrebno uzeti u obzir sve preporuke od strana novinara i medija“, rekao je.\n„Postoje mnoga mesta na kojima socijalni dijalog ne postoji, te ga treba zasnovati. Treba obezbediti bolju insfrastrukturu za socijalni dijalog, u koji treba uključiti i poslodavce, a postoji potreba da se izgrade kapaciteti kako bi instutucije mogle da rade“, rekao je Bjeregord.\nOn je rekao da bi bilo dobro i da ombudsman ima „više alata za postupanje i konsultaciju s medijima i medijskim organizacijama.\n„Kada govorimo o pristupi informacijama, potrebno je da pristup bude brži i da vreme čekanja na traženu dokumentaciju bude kraći“, rekao je predsednik EFJ.\nBjeregord je rekao i da je njegova delegacija razgovarala sa Radnom grupom za bezbednost novinara, i da je ocenjeno da ta grupa može da bude dobar instrument, „da može da omogući uzajamno razumevanje i razumevanje načina kako se ovi postupci odvijaju“.\n„Upoznali smo se i sa Savetom za štampu, i tu možemo da preporučimo da je potrebno ojačati savet i ohrabriti medije da ga poštuju. Mi ćemo preporučiti i insistirati da svi mediji budu članovi Etičkog kodeksa Saveta za štampu, jer to ojačava standarde novinarstva i novinarstvo kao profesiju“, rekao je Bjeregord.\n„Ima tu puno posla. Mi ćemo situaciju pratiti vrlo pomno. Vratićemo se, pratićemo izveštaje i sve ono što će se dešavati s našim preporukama“, rekao je Bjeregord i najavio da će ta organizacija uraditi izveštaj o poseti Srbiji, ali da će im za to trebati otprilike mesec dana.


REHAU jedan od 50 lidera u oblasti održivosti i očuvanja klime u svetu.\nOstvarenje punog potencijala zaokruženog lanca vrednosti proizvoda, od dizajna proizvoda do recikliranja, nije samo nerealan san kompanije REHAU, već realnost. Kompanija je decenijama razvijala održive pristupe kroz ceo lanac vrednosti i sprovodila ih u praksi. Ovi napori su prepoznati i REHAU kompanija je uključena u seriju „50 Sustainability & Climate Leaders (50 lidera u oblasti održivosti i zaštite klime)“, koja predstavlja zajedničku inicijativu agencije za medijsku produkciju TBD Media Group i Ujedinjenih nacija.\nPrirodni resursi planete Zemlje su ograničeni, što znači da je od presudne važnosti da ih kompanije koriste na odgovoran i održiv način. Cilj kampanje „50 lidera u oblasti održivosti i zaštite klime“ jeste da privuče pažnju, podigne svest o ovom problemu i pruži kompanijama platformu na kojoj mogu da predstave svoje projekte održivosti i posvećenost pred međunarodnom publikom. „Kao porodična kompanija, REHAU ima dugoročan pristup u pogledu svoje odgovornosti prema budućim generacijama“, objašnjava William Christensen, izvršni direktor REHAU Grupe. „Biti jedan od '50 lidera u oblasti održivosti i zaštite klime stvarni je podsticaj za naših 20.000 zaposlenih da i dalje ulažu napore u bolju održivost i zaštitu životne sredine. Ukratko, želimo da predvodimo put kad je reč o cirkularnoj ekonomiji.“\nDo 2025. godine, REHAU planira da poveća svoju stopu recikliranja u celoj Grupi na preko 15%, uz istovremeno smanjenje emisije CO2 za najmanje 30%. „Verujemo u održivost kao filozofiju koja se odražava u tri osnovne vrednosti: poverenje, pouzdanost i inovacije. Želimo da razvijamo napredne tehnologije kojima se poboljšava život“, naglašava dr Veit Wagner, član nadzornog odbora REHAU Grupe. Korišćenjem recikliranih materijala u proizvodnji umesto novih, emisija CO2 se smanjuje za do 88%. Pored proizvodnje sistemskih rešenja za proizvodnju trajnih polimera koja doprinosi štednji resursa, kompanija REHAU je usmerena na visokokvalitetnu obradu i ponovno korišćenje postpotrošačkih i postindustrijskih otpadnih materijala. Kompanija REHAU već razvija i proizvodi visokokvalitetne proizvode od recikliranih materijala u okviru svih svojih aktivnosti u industriji nameštaja, građevinarstvu i automobilskoj industriji.\nPotpisivanjem sporazuma “UN Global Compact” u maju 2020. godine, REHAU Grupa je jasno pokazala svoju posvećenost odgovornom korporativnom upravljanju i održivosti. „Mi neprekidno i sa svim našim odeljenjima radimo na procenjivanju svoje strategije održivosti“, potvrđuje Christensen. „I nastavljamo da je razvijamo.“\nDr Veit Wagner, član nadzornog odbora REHAU Grupe\nDodatne informacije i video „REHAU: Podsticanje cirkularne ekonomije i očuvanje planete za buduće generacije“ možete pronaći na lokacijama: www.50climateleaders.com/rehau i www.rehau.com/sustainability


Nekom je dovoljan vikend, nekom 10 dana, a nekom ni mesec dana odmora ne znači mnogo. Pogledajte u tekstu da li Vam treba više odmora ili je preporuka horoskopa sasvim dovoljna mera…\nVama je dovoljan i kratki odmor, pa makar i na par dana. Budite hedonista bar za sve to vreme, da biste brzo “napunili baterije”.\nVaša neodlučnost uzrokuje da želite i da budete dugo na odmoru i da ostanete samo par dana. Ipak, jedna nedelja je sasvim dovoljna. Ovo Vam omogućava da imate možda još dan – dva odmora bez osećaja da je odmor gotov čim se vratite kući.


Neizbježna realnost je da evropskim zemljama nedostaje mlada radna snaga, navodi Swing (Al Jazeera)\nRazgovarao: Khaled Schmidt\nGeneralni direktor Međunarodne organizacije za migracije (IOM) William L. Swing očekuje da će se podnošenje zahtjeva za azil te dolazak izbjeglica iz zemalja Bliskog istoka i Afrike u Evropu nastaviti najmanje do 2050. godine.\nU intervjuu za Al Jazeeru Swing dodaje kako IOM u velikom broju izbjeglica vidi nezaobilaznu realnost u svjetlu nastavka demografskog pada u evropskim državama te činjenice da se one pretvaraju u države staraca kojima je potrebna mlada radna snaga iz južnih zemalja, gdje se stanovništvo suočava sa problemom nezaposlenosti.\nČelnik IOM-a smatra kako je pogrešno očekivati da će se priliv izbjeglica zaustaviti zbog činjenice da je zima sve bliža. Prema njegovom mišljenju, oni koji traže utočište u zemljama Evropske unije i u velikim grupama hrle da stignu do svog odredišta, stižu iz područja zahvaćenih sukobima i katastrofama koje već duže haraju Afrikom i Bliskim istokom, zbog čega su izgubili nadu u ostanak i bili primorani potražiti novu domovinu.\nKako gledate na dolazak izbjeglica u Evropu i kakve su, prema Vašem mišljenju, implikacije ovakvih dešavanja?\n– Pretpostavljam da ne bismo trebali biti mnogo iznenađeni dolaskom ogromnog broja izbjeglica sa juga u pravcu sjevera. Osobe koje trenutno pristižu uglavnom dolaze sa teritorija Bliskog istoka i Afrike, koje su pogođene sukobima i katastrofama, u svjetlu odsustva bilo kakve mogućnosti aktivnog pregovora ili političkog procesa kojim bi se oživjela nada u pronalazak rješenja u neko dogledno vrijeme.\nSmatram da je očaj taj koji je nagnao ove ljude da potraže utočište na nekom drugom mjestu, jer je kriza potrajala isuviše dugo. Prema tome, procjene o zaustavljanju priliva izbjeglica zbog toga što se bliži zimski period vidim kao pogrešne.\nHoće li ovakva situacija imati utjecaja na rast stanovništva u evropskim zemljama?\n– Prema studiji IOM-a, ova velika migracija predstavlja neizbježnu realnost i nastavit će se najmanje do 2050. godine. Smanjivanjem rasta stanovništva na sjeveru Evrope, koji se pretvorio u zajednicu staraca, povećao se broj slobodnih radnih mjesta na kojima postoji mogućnost angažiranja radne snage iz “mladih” južnih zemalja koje se, s druge strane, suočavaju sa nedostatkom prilika za zaposlenje.\nOsim toga, sve veće katastrofe i digitalna revolucija koja je omogućila ljudima veoma brzu razmjenu informacija, klimatske promjene i zagađenje okoliša predstavljaju stvarne razloge koji su naveli ogroman broj ljudi da svoju budućnost potraže u nekim drugim državama. Stoga, popunjavanje slobodnih radnih mjesta u Evropi u budućnosti nalaže zapošljavanje mlade radne snage među kvalificiranim migrantima.\nOčekujete li da će se broj izbjeglica koje dolaze u Evropu popeti na milion do kraja tekuće godine?\n– Svakodnevno registriramo broj izbjeglica koje ulaze u Evropu, što nam pruža mogućnost da generalno odredimo broj onih koji su stigli, kao i broj preminulih tokom putovanja, što trenutno iznosi više od 2.800 osoba. Smatram da bi brz odgovor na vaše pitanje glasio da će se migracija sigurno nastaviti i dalje zbog sukoba i kriza koje još traju. Mislim da riječi njemačke kancelarke Angele Merkel, koja predviđa da će se krajem godine broj zahtjeva za azil u njihovoj državi popeti na 800.000, daje određene naznake o tome kakva su očekivanja evropskih vlada vezano za broj izbjeglica koje stižu.\nKako ocjenjujete stavove evropskih zemalja, naročito Njemačke i Mađarske, kada je riječ o odnosu prema izbjeglicama?\n– Mi iz Međunarodne organizacije za migracije želimo iskazati zahvalnost kancelarki Angeli Merkel zbog njenog, ali i stava njene države kojim se izražava solidarnost sa izbjeglicama i uvažavanje njihovih osnovnih ljudskih potreba, kao i Švedskoj i Austriji. Samu pomisao na to da se spriječi ulazak ljudi koji dolaze u ovu ili onu evropsku državu, ili njihovo vraćanje, vidim kao nešto nemoguće i to se neće moći ostvariti, posebno u kontekstu trenutnih dešavanja.\nTakođer, smatram da postoji i pozitivan razvoj u evropskom pogledu nakon sporazuma u aprilu, gdje se stavlja prioritet na spašavanje ljudskih života, kao i da trenutna situacija predstavlja test učinkovitosti Evropske unije i njene sposobnosti za razvijanje zajedničke strategije bavljenja trenutnom izbjegličkom krizom.\nJe li vaša organizacija ponudila savjete ili preporuke evropskim vladama kada je riječ o suočavanju sa trenutnom krizom?\n– IOM radi na pripremi prijedloga i davanja preporuka Evropi još od potonuća prvog broda sa izbjeglicama pred italijanskim otokom Lampedusom u oktobru 2013. godine. Raduje nas što je Evropska unija uvažila naše preporuke za dijalog sa državama iz kojih kreće val migracije. Pozdravljamo i dijalog između Evropske i Afričke unije koji se treba održati u Valletti, glavnom gradu Malte, u novembru kako bi se osigurao siguran i dostojanstven način migracije.\nZahtijevali smo od Evropske unije i saradnju s ciljem formiranja jednog ili dva centra u Libiji za prijem i registraciju tražitelja azila te njihovo slanje u Evropu kako se pri tome ne bi oslanjali na krijumčarske brodice. Ali nestabilnost u ovoj državi sprečava nas da to realiziramo. U ovoj oblasti uspostavili smo saradnju i sa gradonačelnicima velikih libijskih gradova, provodimo i kampanje u cilju osvješćivanja građana u zemljama odakle počinje emigracija kako bismo ih upozorili na opasnost dospijevanja u ruke krijumčarima, a radimo i na osiguravanju programa informatičke pismenosti o državama koje primaju izbjeglice.\nIOM je za mnoge nepoznanica, možete li nam reći nešto više o toj organizaciji?\n– Naša organizacija inicijalno je konstituirana 1951. godine, istovremeno sa formiranjem Visokog komesarijata Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR). Međunarodna organizacija za migracije osnovana je s ciljem suočavanja s posljedicama Drugog svjetskog rata i pružanja pomoći velikom broju raseljenih osoba da počnu novi život u SAD-u, Kanadi, Australiji i drugim zemljama.\nSedamdesetih godina dolazi do povećanja globalnoga trenda Organizacije uporedo sa različitim regionalnim krizama u Kini, Centralnoj Africi i Južnoj Americi. Padom Berlinskog zida 1990. i početkom ere globalizacije, međunarodni karakter naše organizacije postaje čvršći. Broj njenih članica postaje veći, sa manje od 70, koliko ih je tada imala, na 157 trenutnih članica. Također, raste i njen budžet sa tadašnjih 255 miliona na trenutnih 1,5 milijardi dolara. Povećava se i broj zaposlenih sa 2.000 na 9.000, kao i broj mjesta na kojima djelujemo sa 150 na 480.\nOd drugih svjetskih organizacija razlikujemo se po tome što se 97 posto naših zaposlenih nalazi na terenu, dok se u glavnom sjedištu IOM-a u Ženevi nalazi samo 230 radnika.\nBroj naših projekata širom svijeta je 2.500. Prvenstveno smo fokusirani na pitanje izbjeglica i pružanje podrške zemljama članicama, kao i na to da usko sarađujemo sa humanitarnim organizacijama i nevladinim organizacijama na svim kriznim područjima.\nTokom istrage koju je provela Al Jazeera, otkriveno je više slučajeva u kojima su prevareni ostali bez 100.000 dolara.\nMerkel: Evropa mora preuzeti odgovornost\nMi smo snažna država, ali izbjeglice nisu izazov samo za Njemačku, nego i za cijelu Evropu, rekla je njemačka kancelarka.


NEOČEKIVAN OBRT Kija stala na Anabelinu stranu, pa progovorila o TUŽBI\nKija Kockar javno je rekla šta misli o sukobima između Anabele Atijas i Gagija Đoganija, ali i potvrdila da će tužiti njihovu kćerku Lunu.\nAustralijski regulator privatnosti podnio je tužbu protiv Fejsbuka, optužujući društveni medijski gigant zbog dijeljenja ličnih detalja više od 300.000 ljudi, bez njihovog znanja.\nPROBLEMIMA NEMA KRAJA Severinu ovaj put tužila sudija zbog povrede prava ličnosti\nRAD I SAMO RAD Tužili firmu jer im je isplaćivala manje plate zbog PUŠ-PAUZA, izgubili na sudu\nKompanija “Galp”, koja je prestala da plaća zaposlenima vrijeme koje provedu na pauzama za pušenje, dobila je slučaj pred Višim sudom u Španiji.\n"ŽELIM DA SE KLEVETE IZBRIŠU" Žuža najavljuje tužbu protiv OHR\n"ŽIVJELI SMO U ZABLUDI" Crvena zvezda podnijela TUŽBU PROTIV ABA lige\nKošarkaški klub Crvena zvezda podnio je tužbu Trgovačkom sudu u Zagrebu kojom zahtjeva poništavanje odluka Skupštine ABA lige koje su u suprotnosti sa osnivačkim aktima same organizacije.\nPremijer Republike Srpske Radovan Višković izjavio je danas u Banjaluci da postoji mogućnost podnošenja tužbe protiv ministra finansija Federacije BiH (FBiH) Jelke Miličević ukoliko u BiH uskoro ne bude riješen problem raspodjele prihoda od indirektnih poreza.\nKompanija Fejsbukje potvrdila da će isplatiti 550 miliona dolara u nagodbi koja je rezultat tužbe zbog korištenja tehnologije prepoznavanja lica.\nRAZLOZI NA VIŠE OD 30 STRANA Rama tužio Haradinaja zbog kleveta o navodnoj razmjeni teritorija\nAlbanski premijer Edi Rama podnio je Osnovnom sudu u Prištini tužbu protiv odlazećeg premijera Kosova Ramuša Haradinaja zbog kleveta o navodnoj razmjeni teritorija.\n"NEĆEMO DOPUSTITI DA TO PROĐE" Teheran planira da tuži Trampa zbog ubistva Sulejmanija\nTeheran planira da tuži predsjednika SAD Donalda Trampa zbog ubistva komandanta jedinica “Kuds” Iranske revolucionarne garde general-majora Kasema Sulejmanija, izjavio je predsjednik Vrhovnog suda u Iranu Ebrahim Raisi.


“PREDVODIĆU NAŠU DELEGACIJU” Stefanović: Do kraja borba protiv Kosova u Interpolu | Ekspres.net\n“PREDVODIĆU NAŠU DELEGACIJU” Stefanović: Do kraja borba protiv Kosova u Interpolu\n“Nećemo da dozvolimo da zasedanje Generalne skupštine Interpola prođe bez naše borbe. Ja ću predvoditi našu delegaciju i otići ćemo i ranije, kako bismo razgovarali sa velikim brojem ministara unutrašnjih poslova koji suštinski odlučuju o glasanju”, naveo je Stefanović za tv Prva.\n“Hoćemo da ih uverimo da ne postoje ni policijski, ni politički, ni pravni razlozi za prijem tzv Kosova u Interpol i da ne možemo na taj način da narušavamo integritet Interpola i da bi to nanelo štetu ugledu te policijske organizacije”, naglasio je Stefanović.\n“Oni žele da privremene prištinske institucije budu primljene u što više međunarodnih organizacija kako bi time podržali tzv nezavisnost”, rekao je Stefanović gostujući na TV Prva. Ministar je izrazio uverenje da će Srbija, u saradnji sa pratnerima, imati šansu da se bori da ostvari svoje nacionalne interese, bez obzira na to što će borba, kako je rekao, biti izuzetno teška.\nPovezane vesti – JAČANJE EKONOMIJE: Haradinaj kandidat za premijera koalicije ABK i SDP\nTags interpolkosovonebojša stefanović\nSTEFANOVIĆ: Snažne aktivnosti da KiM ne uđe u Interpol STEFANOVIĆ: Treba sprečiti politizaciju Interpola, razgovaramo sa svima STEFANOVIĆ POSLE ODBACIVANJA PRIJEMA KOSOVA U INTERPOL: Dokazano je da je pravo jače od lobiranja Dačić: Podnosim ostavku ako Kosovo uđe u Interpol


Tehnologija Process Mining ili na koji način poboljšati operativnu efikasnost | ICL Services\nTehnologija Process Mining ili na koji način poboljšati operativnu efikasnost\nJedno od najboljih sredstava za objektivnu ocenu poslovnih procesa je Process Mining – tehnologija analize poslovanja koja predstavlja novinu na ruskom tržištu.\nProcess Mining radi sa objektivnim podacima, koji se nalaze u informacionim sistemima, a prilikom ocene poslovnih procesa omogućava korišćenje činjenica u realnom vremenu. Osim toga, uz pomoć ove tehnologije moguće je sprovesti redovne procene i analize efikasnosti procesa, kao i vizualizaciju njihovog kretanja.\nUprkos prednostima i napretku tehnologija, faktor koji ograničava širenje Process Mining metode u Rusiji jeste slaba informisanost poslovnog sveta o ovoj metodi vršenja analize, kao i neophodna značajnija ulaganja u razvoj sopstvenih kompetencija, koji omogućavaju primenu ove metode. Postoje i tehničke prepreke, na primer, nedovoljna automatizacija procesa. Upravo visok nivo automatizacije predstavlja ključni faktor za korišćenje Process Mining metode.\nGore navedene poteškoće u velikoj meri koče razvoj tehnologije u Rusiji, ali kompanija ICL Services već dugi niz godina primenjuje u praksi metodu vršenja analize po Process Mining tehnologiji.\n„Mi primenjujemo Process Mining metodu u svojstvu sredstva za ekspres dijagnostiku problema, koji nastaju u procesima pružanja usluga IT outsourcing-a i u okviru revizije internih poslovnih procesa, - ističe Ajgulj Jeremejeva, rukovodilac službe za organizacioni razvoj kompanije ICL Services i stručnjak u oblasti Business Process Management-a.\nU okviru ove tehnologije, kompanija ICL Services je razradila uslugu dubinske analize i vizualizacije poslovnih procesa (PRO/ЗРЕНИЕ), koja omogućava klijentima da brzo i uz minimalne troškove steknu uvid u način odvijanja procesa, oslanjajući se na činjenice i objektivne dokaze. Usluga omogućava višestruko uvećanje povraćaja investicija od pokretanja reinženjeringa poslovnih procesa, a na račun otkrivanja mogućnosti povećanja efikasnosti.


U PRIPREMI NOVI ZAKON O POREZU NA DODATU VRIJEDNOST: Planira se podizanje praga za ulazak u PDV sistem sa 50.000 na 100.000 KM godišnjeg prometa. Predloženo je i oslobađanje od carina uvozne opreme za proizvodnju, te povoljnije bankarske garancije i pojednostavljena procedura prijave PDV-a elektronskim putem. Jedinstvena stopa PDV-a ostaje 17 odsto\nPodizanje praga za ulazak u PDV sistem sa 50.000 na 100.000 KM godišnjeg prometa o kojem razmišljaju čelnici Uprave za indirektno oporezivanje (UIO) BiH predstavljalo bi značajnu olakšicu za domaću privredu.\nViši prag za ulazak u sistem PDV-a najavio je direktor Uprave za indirektno oporezivanje (UIO) BiH Miro Džakula, a to rješenje trebalo bi da bude predviđeno novim zakonom o PDV-u.\n- Mislim da ćemo morati povećati iznos za prag registracije, jer je postojeći iznos premali. Pokazatelji i analize koje smo radili ukazuju da je previše tih obveznika i da bismo trebali prag podići barem na 100.000 KM - rekao je Džakula.\nPortparol Privredne komore RS Vladimir Blagojević rekao je da oni već godinama insistiraju na podizanju praga za ulazak u PDV sistem na 100.000 maraka po uzoru na rješenja u zemljama okruženja što bi predstavljalo značajnu olakšicu. Poslovna zajednica ima i niz drugih zahtjeva koji se odnose na PDV.\n- Treba obezbijediti viši stepen dostupnosti službenika UIO za upite privrednika i ukinuti troškove odgovora na njih. Neophodno je i smanjiti samovolju inspektora prilikom kontrola jer se često od privrednika zahtijeva dostavljanje podataka u tabelarnom prikazu, što iziskuje ogroman posao, umjesto da prihvate skenirane knjige izlaznih ili ulaznih faktura. Privrednici ukazuju i na različito tumačenje zakona od inspektora do inspektora, dok odgovore na njihova pitanja plaćaju i dugo čekaju. Neophodno je produžiti i rok plaćanja PDV-a sa desetog dana u mjesecu do kraja mjeseca kako bi preduzeća bila relaksirana jer je mnogo izdataka koje imaju na početku mjeseca - kaže Blagojević.\nČlan Udruženja ekonomista RS - SNjOT Predrag Duduković rekao je da već duže vrijeme u analizama insistira na povećanju praga za ulazak u PDV sistem na 100.000 maraka.\n- Najveću korist od toga imali bi preduzetnici koji su trenutno u najtežoj situaciji što se tiče poslovanja. Trenutno imamo nizak prag za ulazak u sistem PDV-a i čim preduzeća uđu u ovaj sistem, njihova roba i usluge su skuplje za 17 odsto i tada se ne mogu izboriti sa velikim trgovačkim lancima ili jakim kućama koje pružaju usluge i na kraju propadaju - ukazao je Duduković.\nNaglasio je da pojedini preduzetnici na razne načine umanjuju svoj promet da ne bi ušli u sistem PDV-a.\n- Oni na taj način izbjegavaju plaćanje PDV-a i prave veću štetu državi nego što bi se izgubilo da prag bude povećan na 100.000 maraka. Povećanjem praga bi bila rasterećena i administracija u UIO jer trenutno postoji veliki broj poreskih obveznika baš iz razloga što je prag nizak - ukazao je Duduković i zaključio da bi povećanje praga donijelo samo pozitivne efekte.\nDžakula je ukazao da je UIO kreirao potpuno novi Zakon o PDV-u s obzirom na to da postojeći nije usklađen sa 112. direktivom Savjeta Evrope. S ciljem davanja olakšica privredi predloženo je i oslobađanje od carina uvozne opreme za proizvodnju, te povoljnije bankarske garancije i pojednostavljena procedura prijave PDV-a elektronskim putem.\nMiro Džakula je istakao da su i u novom zakonu o PDV-u predložili da ostane jedinstvena stopa PDV-a od 17 odsto.\n- Bilo je mnogo kritika na račun jedne stope, ali mi smatramo da je jedna stopa idealna kao i njena trenutna visina. Bićemo spremni i na više stopa ako politika tako odredi - rekao je Džakula.\nIZVOR: Vebsajt Glas Srpske, Marijana Miljić, 31.03.2017.


Sonja Savić biografija - Samo lepa sećanja\nJedna od najznačajnijih jugoslovenskih glumica rodila se u Čačku 15.septembra 1961.godine. Od malena je iskazivala svoj talenat za glumu, pa je tako svoju karijeru započela u amaterskim družinama. Diplomirala je 1982.godine na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu u klasi Minje Dedića, zajedno sa sada poznatim glumcima: Zoranom Cvijanovićem, Branimirom Brstinom, Žarkom Lauševićem i mnogim drugim.\nDebituje 1977.godine u filmu „Leptirov oblak“, a ubrzo se i ulogama u drugim filmovima, kojima je davala svoj lični pečat, izborila za status zvezde i pokazala da neće „igrati kako drugi sviraju“. Na početku svoje karijere igrala je u filmovima „Živeti kao sav normalan svet“, „Una“, „Šećerna vodica“, „Davitelj protiv davitelja“, „Balkanski špijun“, „Čavka“ i drugi, gde pokazuje da je jugoslovenski film imao i te kako talentovanu i lepu glumicu. Na festivalu u Veneciji 1985.godine nagrađena je za ulogu u filmu „Život je lep“.\nTokom ratnih devedesetih zapostavila je filmsku scenu, ali je ipak imala nekoliko značajnih uloga: „Mi nismo anđeli“, „Uvod u drugi život“, „Ni na nebu ni na zemlji“, „Urnebesna tragedija“. Baš u tom periodu, Sonja je stavljena na „crnu listu“ umetnika, zbog svog beskompromisnog stava prema dogmama u srpskoj kinematorafiji. Bila je uspešna i kao rediteljka u sledećim filmovima: „Prvi srpski tehno vodvilj“, „Supernaut- Beograd andergraund“, „Plej“ i „Šarlo te gleda“.\nZa ulogu u filmu „Hleb i mleko“ iz 2001.godine nagrađena je „Zlatnim lavom“ u Veneciji, što je ujedno označilo njen povratak na filmsku scenu. Za ovu ulogu dobila je i nagradu na Festivalu slovenačkog filma, u Portorožu. Takođe je i za naslovnu ulogu u filmu „Jug-jugoistok“ dobila nagradu beogradskog Fest-a „Nebojša Đukelić“. Upravo ulogu u ovom, psiho-triler filmu smatrala je pravom i onom koja će ostati upamćena, a između ostalih, vrhunskim smatra i uloge u filmovima „Šećerna vodica“ i „Braća po materi“. Veliku pažnju publike privukla je u TV seriji „Vratiće se rode“, koja je jedna od najboljih serija posle raspada Jugoslavije. Svoju poslednju ulogu odigrala je u filmu „Zabranjena ljubav“.\nNa žalost, Sonja je preminula 23.septembra 2008.godine u Beogradu, a sahranjena je prema želji svojih roditelja u selu Donja Gorevnica, kod Čačka. Iza sebe ostavila je veliki broj priznanja i nagrada: „Zlatna arena“ u Puli, „Carica Teodora“ za najbolju žensku ulogu u filmu „Živeti kao sav normalan svet“ i Gran pri nagrade „Ćele kula“ za ulogu u „Šećernoj vodici“ na filmskim susretima u Nišu i posebnu nagradu žirija u Veneciji za ulogu pevačice u filmu „Život je lep“. Ostaće upamćena po odigranim ulogama, kroz koje je prikazala celo svoje glumačko umeće, a pre svega kao buntovna i neshvaćena devojčica srpskog filma.\nPreviousSećanje na Rovinj\nNextMirjana Karanović biografija


Koordinacija ministara obrazovanja i znanosti o prevenciji vršnjačkog nasilja – Magazin Plus\nHome/Kultura/Koordinacija ministara obrazovanja i znanosti o prevenciji vršnjačkog nasilja\nKoordinacija ministara obrazovanja i znanosti o prevenciji vršnjačkog nasilja\nbulle Send an email 2016-01-14\nKoordinacija ministara obrazovanja i znanosti u Federaciji BiH, na tematskoj sjednici održanoj jučer u Mostaru, donijela je niz preporuka u cilju suzbijanja vršnjačkog nasilja i maloljetničke delikvencije.\nMeđu preporukama, koje su dogovorili federalna ministrica obrazovanja i znanosti Elvira Dilberović, te resorni kantonalni ministri, su pojačane mjere inspekcijske kontrole, dodatna edukacija nastavnog osoblja, menadžmenta, zavoda, ali i edukacija roditelja, te pooštravanje kaznene politike.\n– Naš sustav obrazovanja konačno mora progovoriti je li dijete uistinu u fokusu obrazovanja. Pedagoški radnici, roditelji i djeca trebaju postati tim, jer nedostaje upravo ta međusobna koordinacija.\nFederalno ministarstvo obrazovanja će u svom programu za 2016. godinu u fokus staviti izdvajanje financijskih sredstava za edukaciju nastavnog osoblja, roditelja i učenika s naglaskom na obrazovnu komponentu – kazala je federalna ministrica.\nDilberović je ocijenila kako smo „svi kao društvena zajednica zakazali kada je u pitanju vršnjačko nasilje“, aludirajući i na nedavni slučaj četrnaestogodišnjeg dječaka Mahira u Sarajevu koji se zbog nasilja vršnjaka nad njim izvršio samoubojstvo, te konstatirala kako se o toj temi do sada nije ozbiljno razgovaralo.\nPozvala je medije da što više populariziraju odgojno-obrazovne emisije, te znanstveno istraživačke djelatnike kao i javna sveučilišta, posebice katedre za psihologiju i pedagogiju i druge interdisciplinarne znanosti, koji mogu pomoći u detektiranju i prevenciji vršnjačkoga nasilja.\nMeđu današnjim preporukama Koordinacije je uspostavljanje jedinstvene metodologije prikupljanja i izrada baze podataka o maloljetničkoj delikvenciji i vršnjačkom nasilju .\nNa upit federalne ministrice o tim podacima, prije današnje sjednice, iz resornih ministarstava je odgovoreno da je zabilježen „vrlo mali broj takvog nasilja“.\nJedna od preporuka je i vođenje javnih kampanja u smislu razvijanja svijesti kod djece i roditelja, ali i ukupne javnosti o važnosti prevencije i pravovremenog djelovanja u suzbijanju vršnjačkog nasilja i maloljetničke delikvencije.\nmahir rakovac maloljetničko nasilje Vlada F BiH\nRukomet - Kvalifikacije: Remi Grčke i Latvije, Litva savladala Kosovo\nKrivolovcima niko ne može stati ukraj, divljač ugrožena


Severna Koreja zapretila da će ispaliti nuklearnu raketu ukoliko SAD odbace dijalog\n"Nadamo se da će situacija biti rešena pre nego što do dođe do ispaljivanja nuklearne rakete", rekao je jedan severnokorejski diplomata agenciji Jonhap i istakao "to zavisi od načina na koji će delovati SAD".\nDrugi severnokorejski diplomata rekao je da je nuklearna proba koju je izvršila njegova zemlja bila manje eksplozivne snage od očekivane, ističući, međutim, mogućnost aktiviranja mnogo snažnije eksplozivne naprave, piše južnokorejski list "Hankjoreh".\nList piše da je taj severnokorejski diplomata sa službom u Pekingu rekao da je proba bila uspešna, ali manjeg obima od očekivanog.\n"Ali, uspešnost probe manjeg obima znači da je moguća proba većeg obima", rekao je taj diplomata za južnokorejski list.\nIsti izvor je najavio da će Severna Koreja preduzeti dodatne mere, ističući da se Severna Koreja ne plaši dodatnih sankcija pošto je već dugo pod američkim finansijskim sankcijama.\n"SAD bi trebalo da pokažu spremnost na razgovore ukoliko žele da reše problem. U suprotnom, mi nastavljamo u istom pravcu", ocenio je severnokorejski diplomata. Taj diplomata je ponovio zahtev Pjongjanga za ukidanje američkih finansijskih sankcija koje su uvedene zvaničnicima zbog falsifikovanja i pranja novca.\n"Dovoljno smo izgubili. Sankcije nikada ne mogu biti rešenje", rekao je on i izrazio spremnost Severne Koreje da odustane od nuklearnog oružja i vrati se pregovorima. "To je moguće čim SAD preduzmu odgovarajuće mere", dodao je on.


Kontakt-centru Srbije za bezbednost dece na internetu 14.000 poziva – Gerila\nGerila > Društvo > Kontakt-centru Srbije za bezbednost dece na internetu 14.000 poziva\nobjavljeno na Feb. 28, 2020 u 12:31 pm\nNajveći broj prijava bio zbog “onlajn ugrožavanja dece u oblasti visokotehnološkog kriminala”.\nPovodom tri godine rada tog centra, navela je da je najveći broj prijava bio zbog “onlajn ugrožavanja dece u oblasti visokotehnološkog kriminala” i tiče se “napada predatora” i zloupotrebe ličnih podataka.\n“Naša deca su, na žalost, na prvom mestu u Evropi po procentu onih koji idu na sastanke sa osobama koje su upoznali na društvenim mrežama, a prednjače po korišćenju interneta i posebno društvenih mreža”, rekla je Matić.\n“Zbog toga je neophodno da ih zaštitimo od potencijalnih opasnosti kojih je u digitalnom okruženju sve više, uključujući i vršnjačko nasilje, takozvane igre izazova i stvaranje zavisnosti od interneta”, rekla je Tatjana Matić.\nBroj telefona kontakt-centra za bezbednost dece na internetu je 19833.\nMaske će biti nabavljene, prodaja ograničena\nTurska neće zaustaviti migracije ka Evropi


Svako četvrto dete u predškolskom uzrastu poseduje digitalni uređaj | Mama i beba\nNalazi istraživanja predstavljeni su na panel diskusiji „Deca i internet – pametno od početka“ koja je održana u prostorijama Cineplexx TC Ušće, uz učešće predstavnika UNICEF-a, Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, stručnjaka, vaspitača, učitelja i roditelja dece predškolskog uzrasta. „Korišćenje digitalnih uređaja predstavlja jedan od posebnih izazova za roditelje i za postavljanje granica u okviru vaspitanja dece.\nOvde dolaze do izražaja vaspitni stilovi roditelja, njihova efikasnost kao i slabe strane. Otvara se i novo područje za saradnju roditelja i predškolskih ustanova i škola, jačanje kompetencija odraslih, kako u oblasti vaspitanja tako i korišćenja savremenih tehnologija. Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja veruje da će rezultati ovog istraživanja, kao i ostale aktivnosti koje se sprovode, uticati na razvoj svesti odraslih o rizicima nerimerenog korišćenja savremenih tehnologija za razvoj dece, značaju osiguranja bezbednosti dece na internetu i potrebi zajedničkog, jedinstvenog i doslednog pristupa“, rekla je Biljana Lajović, specijalista školske psihologije, Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nInternet je deci na raspolaganje stavio veće mogućnosti za obrazovanje i zabavu, ali je, s druge strane, povećao potencijalne rizike izlaganja sadržajima neprimerenim njihovom uzrastu, digitalnom nasilju i raznim vrstama zloupotrebe dece. „UNICEF je u saradnji sa Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja pokrenuo ovaj projekat kako bismo pomogli da se obezbedi sigurno i stimulativno okruženje koje treba da doprinese smanjenju izloženosti najmlađe dece onlajn rizicima. Konkretni ciljevi projekta su obuka učitelja i vaspitača za podizanje svesti i znanja roditelja i dece o rizicima i bezbednom korišćenju interneta, kao i osnaživanje roditelja i dece uzrasta između četiri i osam godina za bezbedno korišćenje interneta. Zahvaljujemo kompaniji Telenor sa kojom partnerski, na ovom projektu, ali i mnogim drugim godinama unazad, gradimo bezbedno internet okruženje za našu decu“, izjavila je Tanja Ranković, rukovoditeljka programa obrazovanja u UNICEF-u.\n· Većina dece se sa digitalnim uređajima susreće u uzrastu od četiri godine: Deca mlađeg osnovnoškolskog uzrasta počinju sa oko pet godina, a mlađi od pet godina već u trećoj godini života.\n· Svako četvrto dete u predškolskom uzrastu i više od polovine dece u školskom uzrastu već poseduje jedan digitalni uređaj.\n· Najčešće korišćen digitalni uređaj među decom predškolskog i mlađeg školskog uzrasta je „pametni telefon”, a potom tablet računari. 70 odsto dece telefon koristi samostalno, 24 odsto uz nečiju pomoć, dok samo 6 odsto dece ne koristi ovaj uređaj.\n· Pokušaj da ograniče detetu vreme provedeno na internetu izazvao je sukob sa decom kod dve trećine roditelja, dok se jedna trećina njih sukobila sa decom zbog ograničavanja dostupnog sadržaja na internetu.\n· Trećina ispitanih roditelja nije dovoljno upoznata sa digitalnim uređajima kako bi umeli da blokiraju sadržaje koji se promotivno nude tokom korišćenja interneta ili spreče svoju decu da ostavljaju „aktivne digitalne tragove na internetu“.\nCBX kolica Bimisi Flex - siva (68801)\nKOLICA ZA BEBE MAXI COSI NOVA 4 WHEELS EARTH BROWN (1303898110)\nQuinny kolica za bebe Zapp Xtra2 (78908320)\nKoliko mališani smeju da gledaju televiziju?


Sednici su prisustvovali: predsednica PO Eleonora Vlahović; članice i član PO Nada Marković, Jelena Vranješević, Tamara Džamonja Ignjatović i Veljko Jovanović; sekretarka PO Biljana Rajić i predsednik Organizacionog odbora Duško Babić.\nNa sednici je organizovana ubrzana izrada formulara za prijavu radova na 62. Sabor psihologa Srbije. Podeljene su uloge i zaduženja u izradi formulara da bi se obezbedilo što jednostavnije prijavljivanje radova, ali i da bi se ispoštovao najavljeni rok početka prijave do kraja januara.\nProgramski odbor je na vreme počeo i sa priprema akreditacije Sabora, a na sednici su se razmatrale mogućnosti obezbeđivanja značajnih i istaknutih gostiju i gošći koji bi održali plenarna predavanja na postavljenu temu Sabora. Kako je tema veoma široka, da podsetimo da je tema „Profesionalni razvoj psihologa“, a skup ima status kongresa sa međunaronim učešćem, o plenarnim predavanjima će se još razgovarati.\nNa ovoj sednici počela su i razmatranja da se, u skladu sa svetskim trendom, poslednjeg dana Sabora (31. maja 2014. godine) obezbedi mogućnost pohađanja jednodnevnog akreditovanog seminara (iz ponude Centra za primenjenu psihologiju). Takav seminar bi im, pored bodbova koje dobijaju za učešće na Saboru, obezbedio i dodatne bodove iz stručnog usavršavanja.\nZa ovogodišnji naučno-stručni skup Sabor psihologa Srbije planirano je veće uključivanje studentskih radova. Veljko Jovanović je izložio plan uspostavljanja i razvoja saradnje sa studentskim organizacijama, za šta je preuzeo zaduženja.\nOpširnije o ovome možete pročitati u priloženom tekstu predsednice PO, a o svim novostima i značajnim informacijama koje su u vezi sa predstojećim Saborom možete se i dalje informisati putem fejsbuk stranice Sabora https://www.facebook.com/NaucnostrucniskupSaborpsihologaSrbije, sajta DPS-a, i Psiholoških novina.


Siniša Lekić: Kozmetičke vladine mjere\nZa razliku od spoljnopolitičke orijentacije i djelovanja na tom polju čije su glavne trase proces učlanjenja u Evropsku uniju i, sada već realizovano, članstvo u NATO-u, za šta sa najvažnijih internacionalnih adresa uglavnom stižu povoljne ocjene, Vladina ekonomska politika se suočava sa ozbiljnom zabrinutošću najznačajnijih međunarodnih institucija koje upozoravaju na veliku opasnost u kojoj se nalaze domaće javne finansije.\nRazlozi za sumorno stanje i perspektivu su istovremeno i razlozi zbog kojih kreditna agencija Moody's smatra da je kreditni rejting Crne Gore, koji je prije godinu dana snižen sa Ba3 na B1 ograničen rastući dugom države, malom ekonomijom, nestabilnim rastom i snažnim oslanjanjem na spoljno finansiranje.\nEkonomski analitičar Zarija Pejović uočava drastičnu nesrazmjeru između zbira stranih direktnih investicija i pozajmljenog novca i, sa druge strane, uvećanja produktivnosti i izvoza.\n"Crna Gora je od 2007. imala skoro pet milijardi direktnih stranih investicija, a javni dug se uvećao za još dvije milijarde. Sa ukupno sedam milijardi eura, Crna Gora je uvećala svoj izvoz sa 180.000.000 eura 2007. na 310.000.000 eura u prošloj godini. To znači da nijesmo imali produktivne investicije u smislu jačanja produktivnih kapaciteta i jačanja izvoza koji bi nam donio prihode i nove fiskalne kapacitete", rekao je Pejović.\nUvećanje javnog duga za dvije milijarde\n"Kreditni izazovi Crne Gore uključuju velike fiskalne i spoljne neravnoteže i visok nivo duga koji ograničava sposobnost apsorpcije šoka u zemlji", kaže se u godišnjoj kreditnoj analizi za Crnu Goru agencije Moody's u kojoj se ističe da je udio duga države u bruto domaćem proizvodu prošle godine porastao na 67 posto, što znači da je više nego udvostručen u odnosu na 2008, kada je bio 28,4 odsto.\nU analizi Moody's-a se navodi da će se fiskalni parametri Crne Gore dodatno pogoršati zbog troškova izgradnje autoputa koji će u narednoj godini dug države gurnuti iznad 80 posto BDP-a i da će se budžetski deficit već ove godine pogoršati na 8,7 odsto BDP-a zbog ubrzanja gradnje autoputa i nastavka pritiska na tekuće izdatke.\nU Ministarstvu finansija niko nije odgovarao na naše telefonske pozive i poruke upućene elektronskom poštom, a ni predsjednik skupštinskog Odbora za ekonomiju Vujica Lazović nije bio u mogućnosti da dâ bilo kakvu izjavu u vezi sa ovom problematikom.\nSlika javnih finansija je loša, ukazuje i ekonomski analitičar Zarija Pejović.\n"Biće veliki izazov obezbijediti milijardu i po eura kolike su finansijske obaveze Crne Gore za naredne dvije godine", ocjenjuje Pejović.\nPrethodno su i najvažnije globalne finansijske institucije upozoravale na opasnost od urušavanja javnih finansija u Crnoj Gori.\nSvjetska banka je, u cilju održanja stope rasta od tri do pet odsto i otvaranja novih radnih mjesta na srednji dugi rok, sugerisala da Crna Gora mora da se pozabavi pitanjem deficita i javnog duga.\n"U ovoj godini u Crnoj Gori očekujemo dalji rast javnog duga, ali ne samo u ovoj već i do 2018. godine, do kada će trajati povlačenje sredstava za finansiranje autoputa", rekla je još jesenas Sanja Madžarević Šujster, viši ekonomista Svjetske banke u kojoj procjenjuju da će javni dug Crne Gore do 2018. godine rasti preko 77 posto bruto domaćeg proizvoda.\nNakon sličnih upozorenja koja su se odnosila na uvećanje rizika za javne finansije, iz Međunarodnog monetarnog fonda je ovih dana istaknuto da bi, pod uslovom da se implementiraju, najavljene Vladine mjere koje bi se primjenjivale od naredne godine, javni dug postavile na održivu putanju.\nVladinim mjerama je predviđeno povećanje poreza na dodatu vrijednost sa 19 na 21 posto, povećanje akciza za cigarete, alkohol, ugalj i gaziranu vodu.\nPored ovih mjera i redefinisanja socijalne politike, planira se zamrzavanje zapošljavanja u javnom sektoru i smanjenje funkcionerskih plata za šest odsto.\nEkonomski analitičar Siniša Lekić smatra da razloga za optimizam ipak nema.\n"Upravo Vladine mjere, koje mi se čine više kao kozmetičke, govore koliko je stanje u Crnoj Gori teško i da problem ne bi riješili ni najavljeni benefiti koje je trebalo da donesu velike investicije: gradnja autoputa i podmorskog elektroenergetskog kabla ka Italiji, nova termoelektrana u Pljevljima, turistička valorizacija uvale Buljarica... od kojih pojedine nijesu ni počele da se realizuju", zaključuje Lekić.


Polaznici Regionalnog centra za talente ostvarili zapažen uspeh - JUGPRESS\nPolaznici Regionalnog centra za talente ostvarili zapažen uspeh\nNa 61. Republičkom takmičenju mladih talenata Srbije koje je održano u Čačku, predstavnici Regionalnog centra za talente Vranje ostvarili su izuzetan uspeh. Vranjanci su osvojili sedam prvih mesta, jedno drugo i osam trećih mesta.\nUčestvovalo je 400 takmičara iz Srbije koji su se nadmetali u 12 naučnih disciplina.\nDiscipline u kojima su pokazali svoje znanje su matematika, fizika, hemija, biologija, geografija, istorija, srpski jezik, književnost, engleski jezik, informatika, zaštita životne sredine i psihologija.\nOva takmičenja talentovanih đaka se znatno razlikuju u odnosu na druga u kojima učestvuju, jer se ovde 50 posto bodova prikuplja rešavanjem testova, a druga polovina na osnovu istraživačkih radova koje su učenici napisali i koje su predstavili komisiji.


Brdska trka Real Motorsport - Avala 2012 - Automagazin\nNa današnjoj konferenciji za medije, održanoj u prostorijama Srpskog automobilskog saveza, najavljena je brdska trka "Real Motorsport - Avala 2012". Na konferenciji su prisustvovali šampion Evrope u automobilskoj disciplini brdske trke, Dušan Borković, direktor trke Srđan Petrović i takmičar Real Motorsporta, Todor Stamenković. Konferenciju za medije je vodio Igor Marković.\nTokom vikenda pred nama, na poznatoj stazi na Avali, dugoj 3.910 metara, vozi se poslednja trka Otvorenog Šampionata AMSS - SAS na brdskim stazama. Pored činjenice da ova trka odlučuje pitanje šampiona na brdskim stazama za 2012. godinu, posebna pažnja je poklonjena humanitarnom karakteru ove manifeastacije. Klub organizator, beogradski "REAL motorsport", odlučio je da sve prihode od startnina uplati na račun za dalje lečenje svog takmičara, poznatog beogradskog vozača Miloša Spasojevića, koji je na treningu pred brdsku trku na Tari u teškom udesu ostao bez noge.\nPored važnih bodova, automobilisti su i ovoga puta pokazali solidarnost, pa će se na stazi naći takmičari koji inače ne voze na brdskim stazama. Među njima će biti i novi šampion Evrope na brdskim trkama u kategoriji 1, Dušan Borković, koji svojim učešćem želi da doprinese atraktivnosti i humanitarnoj misiji. Prema pristiglim najavama, očekuje se učešće više od 50 takmičara iz Srbije, BiH i Crne Gore.\nInteresantan takmičarski vikend sastoji se od dve trke, po jedna tokom subote i nedelje. Treninzi će biti održani za svaku trku posebno, u subotu i nedelju sa početkom u 11:00 cčasova, a trke su na programu oba dana sa početkom u 13:30 časova.\nTrka će se održati na stazi AVALA, koja ima sledeće karakteristike:\nLokacija : Uključenje Avalski put + 120 m – Cilj 60 m pre izlaska na Plato na vrhu Avale\nDužina : 3910 m\nVisinska razlika : 190 m\nStart nadmorska visina : 270 m\nCilj nadmorska visina : 460 m\nŠirina staze : 4.90 m\nMin.širina staze: 4.10m


Reflektujuće torbe za djake prvake - KruševacGrad\nReflektujuće torbe za djake prvake\nPredstavnici gradskog Saveta za bezbednost saobraćaja i kruševačke saobraćajne policije podelili su danas prvacima Osnovne škole “Jovan Popović” torbe za opremu za fizičko, sa reflektujućim trakama, koje treba da doprinesu bezbednosti najmladjih u saobraćaju\nU okviru te akcije preko Školske uprave će do kraja godine svim djacima prvacima u Kruševcu, kojih je oko 1.100, biti podeljene takve torbe, a za to je iz budžeta grada izdvojeno 350 hiljada dinara.\nDjaci prvaci su u kratkom razgovoru pokazali da znaju čemu takve torbe služe, objasnivši da “one svetle u mraku”, a rekli su da se ulica prelazi na pešačkom ili tamo gde je semafor kao i da nikako ne treba da se pretrčava ulica jer “kola mogu da te zgaze”.\nPredsednik Saveta za bezbednost saobraćaja, Dragan Blažić, kazao je da ovo poslednja u nizu akcija koje je Savet u saradnji sa policijom sproveo u ovoj godini. Apelovao je na sugradjane, vozače da tokom predstojećih praznika ne piju ako voze, te na pešake da se kreću po trotoarima i paze da zbog pirotehničkih sredstava ne istrče iznenada na ulicu.\nDa saobraćajna policija kroz edukativne sadržaje tokom čitave godine radi na unapredjenju bezbednosti učesnika u saobraćaju, sa akcentom na bezbednost najmladjih učesnika u saobraćaju kazala je Marija Radivojević, vodja saobraćajnog sektora u kruševačkoj policiji.\nsavet za bezbednost saobracaja\nSPO sumira godinu na izmaku – stekli se uslovi za privredni rast\nSvečana akademija Centra Ministarstva odbrane\nBiciklom do zdravije životne sredine\n16.09.2021 0 298\n14.05.2021 0 326\nSvetosavski đaci: Vukašin Kosijer, OŠ „Jovan Popović“\n03.02.2021 0 422\n21.10.2020 0 268\nJabuka za zdravo detinjstvo\n22.10.2019 0 262\nNova stabla u dvorištu škole “Jovan Popović”\n07.06.2019 0 347\n29. novembra 2021., 04:33


24.09.2019. 10:26h 24.09.2019. 13:03h\nKošarakaš Crvene zvezde Dejan Davidovac rekao je da je cilj crveno-belih u novoj sezoni odbrana trofeja ABA lige, ali i da imaju tim koji može da bude konkurentan i u Evroligi.\n"Došlo je dosta novih igrača, a ostalo je i dosta starih igrača, a sve to znači da ćemo se brže uklopiti. Na pripremnim utakmicama smo mogli da vidimo na čemu smo, šta možemo da ispravimo pred početak sezone. Što se novajlija tiče, mislim da su se svi dobro uklopili, sviđa im se Beograd generalno. Treniramo, radimo i jedva čekamo da krene sezona", rekao je Davidovac Tanjugu.\nZvezda je pripremni period pred novu sezonu, u kojoj će se takmičiti na tri fronta i u Superkupu ABA lige, završila u Grčkoj pobedima nad Olimpijakosom (dva puta) i Peristerijem.\nKošarkaši Zvezde u trijumfalnom raspoloženju kreću put Zagreba, gde u četvrtak protiv Primorske započinju nastup na Superkupu ABA lige, na kome brane trofej osovojen prošle godine.\n"Turnir u Atini završili smo sa tri pobede, ali to su utakmice koje rezultatski nisu bitne. Nismo igrali u kompletnom sastavu, a nisu ni protivnici, tako da to nije preterano merodavno. Kada se napuni hala i krene takmičenje u Evroligi, to će izgledati skroz drugačije. Naravno da je cilj osvajanje Superkupa ABA lige, prva borba za trofej i bilo bi lepo da se otvori osvajanjem tog trofeja. Svi to želimo i potrudićemo se da se to desi", rekao je 24-godišsnji košarkaš.\nEkipa sa Malog Kalemegdana posle godinu dana vraća se u Evroligu, a mišljenje sportske javnosti je da aktuelni šampioni Srbije i regiona imaju najjači tim u poslednjih nekoliko godina.\n"Svi smo jedva čekali Evroligu, za to smo se borili prošle sezone. Evroliga je najbolje evropsko takmičenje, zahteva mnogo toga, ima više ekipa nego prethodnih godina... Što se tiče nas konkretno, ne bih da pričam šta ćemo i kako ćemo. Očekujem da ćemo davatii maksimum na svakoj utakmici. Prvenstveni cilj je ABA liga, a mislim da imamo i takav tim koji može da bude konkurentan i u Evroligi. Idemo utakmicu po utakmicu, pa ćemo da vidimo dokle ćemo stići".\nDavidovac je u prošloj sezoni bio jedan od "džokera" trenera Milana Tomića i u ključnim momentima pravio razliku na parketu.\n"Meni je ovo treća sezona u Zvezdi. Dovedeni su novi igrači, mi stari smo tu i svako se bori za svoje minute, za svoju igru, kako se uklapa u tim, kako će to da izgledati na terenu... Ima tu mnogo stvari od kojih zavisi kako će ko od igrača izgledati", zaključio je Davidovac.


Rezultati ankete CBCG pokazuju da je u drugom kvartalu 2020. godine došlo do pada tražnje stanovništva za kreditima, što je u skladu sa očekivanjima iskazanim u prethodnoj anketi, pišu "Dnevne novine".\nBanke smatraju da je pad tražnje u drugom kvartalu bio vođen pogoršanom ekonomskom situacijom u zemlji, usled pojave korona virusa. Kao faktor pada tražnje banke su evidentirale, pre svega, niže zarade, smanjenje zaposlenosti, kao i lošiju situaciju na tržištu nekretnina, navodi se u dokumentu CBCG.\nTakođe, na pad tražnje za kreditima, prema oceni banaka, uticalo je smanjenje i odlaganje kupovine nekretnina i trajnih potrošačkih dobara, a banke i u trećem kvartalu očekuju pad tražnje stanovništva za kreditima, posebno za stambenim, pre nosi portal crnogorski portal CDM.\nBanke očekuju da bi kriterijumi za odobravanje kredita stanovništvu, kako stambenih, tako i potrošačkih i ostalih kredita, mogli da budu pooštreni u narednom kvartalu.\nTo se pre svega odnosi na pooštravanje kreditnih uslova u pogledu kamatnih marži, zahtevane vrednosti kolaterala, učešća i depozita i hipoteka.\nSmanjena konkurencija, kao i veći rizik zahtevanog kolaterala, prema oceni manjeg dela bankarskog sektora, mogli bi dodatno da utiču na pooštravanje standarda za kredite stanovništvu, navodi se u informaciji.\nS druge strane, u pravcu ublažavanja uslova za odobravanje kredita stanovništvu mogla bi da deluje jedino veća spremnost za preuzimanje rizika.\nUkupno odobreni krediti banaka u Crnoj Gori iznosili su 3,18 milijardi evra na kraju jula 2020, što je rast od 2,6 odsto na mesečnom nivou, dok u odnosu na jul 2019. beleže rast od šest odsto.\nDepoziti u bankama su u julu 2020. godine iznosili 3,3 milijarde evra, neznatno više na mesečnom nivou, dok na godišnjem beleže pad od 3,4 procenta.


Sustinski problem naseg vremena, bez obzira na to sto mnoga drustva i zemlje postaju demokraticniji, je taj sto je sloboda u sve dubljoj nevolji. Njene najvece mogucnosti su ugusivane i gazene dok vecina ljudi jos nije ni shvatila nedostatak slobode, niti je shvatila potrebu da taj nedostatak bude prevladan.\nNasa misija je stoga da promovisemo razumevanje slobode i da ukazujemo na neophodnost individualne slobode kao preduslov za slobodu drustva i ostvarenje demokratije u njenom izvornom smislu. Ova misija je jos neophodnija ako uvidimo da je ideja slobode i same demokratije postala sumnjiva i da racionalizacija drustvene organizacije nije siguran put do vece slobode i demokratije. Bez obzira na Toffler-tip utopizama, naucni i tehnoloski napredak i racionalnost same nauke ne znace nuzno da ce ljudi ziveti racionalno i bez dnevnih mitologija, obmana i predrasuda. Racionalna drustveno-politicka organizacija se cesto, pre nego da bude sredstvo za postizanje slobode, pretvara u tiransko i manipulativno - sredstvo za gusenje sposobnosti pojedinca da deluje racionalno kao slobodno ljudsko bice.\nDemokratija obicno oznacava vladavinu naroda u kojoj ceo narod, svi gradjani imaju istu mogucnost da ucestvuju u vladanju. Ali u stvarnosti, demokratija nije verna ovom idealu koji otelovljuje slobodu i jednakost i daje svakom pojedincu stvarnu moc nad sopstvenim zivotom i ista (ne jednaka!) prava u zajednici. Narod nikada nije bio homogena zajednica i demokratija je redovno bivala svodjena na vladavinu vecine koja je zahtevala pravo da predstavlja celinu naroda. Demokratija je tako postala ne samo vladavina nad manjinom, vec takodje, u Aristotelovoj verziji elitizma, tiranija elite.\nFrancuska i Americka revolucija su pokazale da su drzavne institucije u demokratiji vrlo cesto bliske despotizmu. Rec je o despotizmu i tiraniji elite koji ogranicavaju slobodu u demokratiji do danasnjih dana. Nikada nije bilo demokratskog drustva bez momenta despotizma, koji je posebno ocigledan u novim, postkomunistickim zemljama - cak i ako je najmanje prisutan u demokratskim drustvima.\nSta da kazemo o virtuelnim svetovima i kiberprostoru u tom kontekstu? Da li su oni jos uvek domovina slobode, centar slobodnog misljenja ili jednostavno arhetipski i utopijski prostor, sigurnosni ventil na totalitarizmu drzava stvarnog sveta koji nikada nije bio veci? Ili je to, umesto vrhovnog totalitarizma, cak mesto totalnog porobljavanja slobode, baziranog na konformizmu pojedinaca sto je glavno svojstvo modernog drustva? Ono je sve i nista od toga. Kiberprostor neopozivo odrazava pravi svet, tj. konzumerizam, totalitarizam u formi demokratije, ali takodje, svojim primarnim osobinama on obezbedjuje i veci manevarski prostor za razne tendencije. A taj prostor daleko je od apoteoze slobode. To je jednostavno prostor u kome su medjurelacije transparentnije i slobodne od dnevne mitologije i elementarnih egzistencijalnih imperativa.\nTo je jos uvek prostor za eksperimente, prostor mogucnosti i politicke levice i desnice i ciste kritike i univerziteta i trgovine i umetnosti koji legitimno traze svoj udeo u tome. Vazna stvar za ovaj mali traktat je, medjutim, nacionalizacija kiberprostora, koja se neprekidno nastavlja podjednako s leva i s desna.\nTekuci problemi u evropskim politickim sistemima izgleda da anticipiraju kolaps svih demokratskih procesa, i konacno, nesposobnost vlada da odgovore na zahteve vremena (Huntington). Osnovni problem modernih vlada je rastuci pritisak politickih ucesnika na politicke sisteme i nikada ociglednija nemogucnost politickih sistema da upravljaju ovim nabujalim kompleksom. Sto je moderna drzava vise suocena sa kompleksnim odlukama, sve je onemocalija. Ekonomski i drustveni progres vodi ka sukobima interesnih grupa koji nikada nisu bili veci, ugrozavajuci tako ideal samog progresa, ukljucujuci nametanje ogranicenja na tehnoloski progres. Unesite eksploziju informacija, i udaljenost - sustinska za klasicnu demokratiju - izmedju administratora i naroda postaje gotovo nevazna.\nTesko je ne sloziti se sa Huntingtonovom analizom s obzirom na njegov politicki senzibilitet, ali istovremeno, tesko je ne videti da su recene ideje uveliko uticale na Negropontea i derivate kalifornijske ideologije u progonu nove i demokratske, ali sigurno manje slobodne aktuelne zajednice /drzave. Najopasniji rezultat krize upravljacke sposobnosti je kriza zakonitosti, jer formiranje konsenzusa lezi u srcu demokratske politike, a birokratski (socijalisticki ili liberalni) model u spoju sa nedostatkom konsenzusa je - najgori oblik vladavine. Ovoj dijagnozi Huntington nadredjuje sistem politickog elitizma, ograniceno politicko ucesce itd. Administratori vide tehnoloski napredak i kiberprostor kao nacin izlaska iz ove krize. Pokusaji koji su u toku na Web TV i propagandnim medijima nisu drugo do nastavak vecite teznje ka redukciji pojedinca na puki objekt drustvenih dogadjanja.\nAko razmisljamo o Bakunjinu u smislu zakljucka koji je doneo Chomsky: Posledice ovakvog izbora nisu mracne. Negirajuci nagon za slobodom samo cemo dokazati da su ljudska bica smrtonosna mutacija, evolucioni corsokak; negujuci ga, ako je stvaran, mogli bismo pronaci nacine da se nosimo sa uzasnim ljudskim tragedijama i tome slicnim problemima koji ulivaju strahopostovanje. Ako nagon za slobodom postoji, moramo zakljuciti da borba za slobodu nije nuzno borba za demokratiju - ne u danasnjem svetu. Mnogi ljudi zaboravljaju da u demokratiji nije samo moguce nego je uobicajeno gusiti slobodu pojedinca, tako da demokratija gubi ideju slobode i oslobodjenja.\nRastuci konformizam umesto toga ogranicava i cak unistava najvrednije oblike slobode, lisavajuci tako mnoge ljude njihovih vlastitih vrednosti i cineci ih uniformnim, inertnim i apaticnim. Ako, prividno data, sloboda ne podstice druge vrednosti vec donosi samo nezeljenu tezinu donosenja odluka i neprijatno osecanje odgovornosti, tada ce vecina obicnog sveta biti voljna da je se odrekne i moc da bira zameni materijalnim boljitkom. Ovi ljudi ne smatraju smisao i ciljeve slobode pitanjem smisla zivota, vec naprosto pokusavaju da se prilagode sto bolje mogu kako bi mogli ziveti svoje zivote oslobodjeni neprijatnih iskustava. U ovo vreme i doba najvredniji pojedinci nisu oni koji misle svojom glavom, vec oni koji se uklapaju i stapaju u masu velike organizacije (Microsoft). U jednom takvom dobu, demokratija je najefikasnije sredstvo dominacije a sloboda, kao sto je tvrdio Marcuse, konformisticka demokratska nesloboda. Ipak, ostaje nada da se ljudi nikada nece zadovoljiti time da budu slogovi u bozjim ustima i da ce individualne razlike uvek biti bitna prepreka na putu totalne asimilacije pojedinca u tkivo drzave, kao sto je slucaj u kiberprostoru.\nZato danas bilo kakva borba za slobodu predstavlja jasnu svest o tome da duh konformizma nije human i da je negacija najvisih vrednosti slobode.\nKiberprostor nudi mocno sredstvo razmene izmedju pojedinaca, zajednica i demokratije, i zato, prema Rheingoldu, moramo nastojati da razumemo prirodu CMC-a, kiberprostora i virtuelnih zajednica u svakom vaznom kontekstu - politicki, ekonomski, socijalno, saznajno. Ovo se moze pokazati od kljucne vaznosti ne samo za nas kao pojedince koji u svojim malim dzepovima otpora pokusavaju da se uhvate u kostac s multinacionalizmom i slicnim procesima (jer, kao sto CAE istice, to nije dovoljno) vec takodje i u stalnom demistifikovanju vizije aktuelnih zajednica virtuelnih identiteta, koji nemaju tela, tako da red ne moze biti odrzavan fizickom represijom (J.P.Barlow).\nDok se najveci deo nase borbe za slobodu i slobodno izrazavanje pojedinca nastavlja u virtuelnom svetu, oslobodjenje u stvarnom svetu je jedini nacin da se izgradi virtuelni svet kao prostor slobode.


Radio-amaterizam: Problemi radio-amaterskog pokreta – Peđa Supurović, beležnica\nRadio-klubovi i radio-amaterski pokret ne mogu da opstanu ako nemaju odgovarajući prostor za vršenje obuke i postavljanje radio-stanica. Radio-amateri su spremni da ulažu lični trud, vreme, znanje i novac u obuku novih kadrova ali je obezbeđivanje prostora daleko izvan njihovih mogućnosti.\nPosledica je da su aktivnosti u obuci mladih smanjene. Nekada je svaki radio-klub izvodio bar jednu do dve generacije novih radio-amatera godišnje, a sada tek poneki radio-klub uspe da u nekoliko godina obuči jednu generaciju. Od tako obučenih kadrova mali broj ostane u hobiju, jer nemaju uslove da stečena znanja utvrde i unaprede praktičnim radom.\nMlade je teško motivisati da se posvete ovom hobiju kada ne postoje uslovi, najpre ako radio-klubovi ne mogu da postave rado-stanice i omoguće mladima da ih aktivno upotrebljavaju, pretvarajući tako teorijsko znanje sa obuke u praktične veštine. Radio-amaterska oprema nije jeftina i mnogima je (a pogotovo mladima) jedina mogućnost da je upotrebljavaju rad na klupskim radio-stanicama.\nSve to se odražava i na sposobnost radio-amaterskog pokreta da se odazove u vanrednim situacijama. Još uvek je radio-amaterski kadar, obučen u boljim vremenima, sposoban da odgovori na sve takve zadatke i potrebe, ali oni nemaju mogućnosti da, kao nekada, stvaraju novi kadar koji će ih zameniti. Bez stvaranja novih, mladih obučenih radio-matera, ovaj pokret postaje sve malobrojniji i njegova moć da pomogne kada to zatreba – slabi.\nUtisak je da se država i društvo sete radio-amatera kada su im potrebni, upotrebe ih i onda ponovo zaborave. Ukoliko se takav odnos prema radio-amaterima nastavi, izvesno je da u nekom budućem trenutku, kada budu bili potrebni, radio-amatera više neće biti.\nNeophodno je da država i društvo promene svoj odnos prema radio-amaterskom pokretu. Neophodno je da se radio-klubovima omogući da obavljaju svoj osnovni zadatak – obuku mladih radio-amatera. Sa novim kadrovima jača se pokret, a ujedno se i jača njegova sposobnost da odgovori svim zadacima u sistemu pomoći u vanrednim situacijama, zaštiti i odbrani zemlje.\nTagged veštine, mladi, obrazovanje, radio-amater, radio-amaterizam, radio-klub, radio-tehnika, Telekomunikacije, hobi\nPrevious Previous post: Radio-amaterizam: Radio-amaterski turizam\nNext Next post: Biciklistička ruta Carska Tara\nPopunite izraz tako da bude tačan: * 7 − sedam =


22:50 h > 22:55 h\nU saopštenju dostavljenom KIM radiju DNKiM se pita - Kome smeta i šta je to problematično u sadržaju “Jedinstva”? Šta bi to Srbi trebalo da čitaju na Kosovu i da li to neko, danas u dvadest prvom veku, pokušava da jednoj etničkoj, jezičkoj i kulturološkoj posebnosti odredi šta može da ili ne može da čita?\nPodseća se da je “Jedinstvo” decenijama izlazilo u jednom totalitarnom društvu i nikada nije dospelo u ovakvu situaciju.\nDNKiM apeluje na sve relevantne međunarodne i lokalne institucije da zaustave ovakvo diskriminatorsko ponašanje kosovskih vlasti.\nDNKiM će ukoliko se ovakav trend nastavi pozvati svoje članstvo da se uključe u distribuciju “Jedinstva” tako što će svi članovi pojedinačno preko administrativnih prelaza prenosti nedeljnik “Jedinstvo”.\n“Smatramo da u savremenom dobu nije moguće zaustaviti protok informacija i da će naše članstvo ovakvom akcijom solidarnosti sa kolegama iz nedeljnika “Jedinstvo” praktično pokazati da nije moguće zaustaviti slobodu štampe i pravo na informisanje”, navodi se u saopštenju Društva novinara Kosova i Metohije koje deluje kao ogranak Udruženja novinara Srbije.\nPodsetimo, celokupan tiraž prištinskog nedeljnika "Jedinstvo”, namenjen čitaocima u Kosovskom Pomoravlju, oduzeli su danas kosovski carinici na prelazu Bela zemlja.\n24.02.2021 Saslušani osumnjičeni za učešće u tuči u Lapljem Selu (1202)\n25.02.2021 Gračanica: Protest učenika zbog odluke o pritvaranju mladića (555)


Vlada ulazi u zaduživanje za finansiranje dobro neplaniranih projekata – ZKA\n06 јуна 2018\nVlada ulazi u zaduživanje za finansiranje dobro neplaniranih projekata\nNacionalna Kancelarija Revizije je po prvi put izdala revizorski izveštaj o upravljanju javnim dugovima. Vlada je u periodu 2009 – 2017 godine u potpunosti poštovala dozvoljenu granicu primanja javnih dugova, a nivo duga ne predstavlja opasnost za finansijsku stabilnost države.\nJavni dug je iskorišćen za finansiranje budžetskog deficita i finansijskih investicionih projekata koji se smatraju nacionalnim interesom.\nMeđunarodni i unutrašnji dug ima trend rasta, gde u 2009 godini ukupni dug iznosio 6,12% BDP-a, dok je 2017 godine porastao na 16,63%.\nDok je kvalitet upravljanja javnim dugom ocenjen veoma dobar, zabrinjavajuća je loša sposobnost organizacija za implementaciju projekata da blagovremeno koriste ove fondove. U nedostatku odgovarajućih priprema za početak izvršenja projekata, 295.809.378 evra su sredstva koja nisu povučena/potrošena po sporazumima postignutim sa međunarodnim finansijskim institucijama, iako su bile dostupne za korišćenje.\nKao rezultat nesaglasnosti vremenske dinamike između alokacije kredita i realizacije projekata, isplaćena vrednost naknada za obavezivanje za sredstva ne-povučenih kredita od strane zajmoprimca dostiže kvotu od 890.000€.\nPrimećeno je da je od 6 kapitalnih projekata predviđenih Zakonom o budžetu prema godinama 2014, 2015, 2016 i 2017 i dvogodišnjim projekcijama uključenim i u Srednjoročni Okvir Troškova, realizacija je vrlo niska, dok je u tri od njih vrednost realizacije ili povlačenja kredita je 0%.\nTakva kašnjenja su rezultat loše studije izvodljivosti projekata, kao i nedostataka u stvaranju neophodnih preduslova za uklanjanje svih infrastrukturnih i pravnih prepreka u implementaciji ovih projekata, za koje bi Vlada trebala povećati nadzor.\nS druge strane, trend rasta unutrašnjih dugova, posebno povećanja upotrebe obveznica i smanjenje bonova trezora, utiče na povećanje kamatnih stopa (troška zaduživanja).\nGeneralni revizor je preporučio Vladi da pre početka procesa zaduživanja, treba izvršiti detaljne analize i planiranje kako bi se fondovi pozajmljivanja koriste blagovremeno, na efikasan, efektivan i ekonomičan način, dok bi za tekući dug Vlada treba imati dodato nadgledanje da bi se povećala dinamika korišćenja raspoloživih fondova.


Generalna direktorka "Rio Sava Exploration": Odlučili smo da zastanemo s projektom "Jadar" - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Generalna direktorka „Rio Sava Exploration“: Odlučili smo da zastanemo s projektom „Jadar“\nGeneralna direktorka „Rio Sava Exploration“: Odlučili smo da zastanemo s projektom „Jadar“\nGeneralna direktorka „Rio Sava Exploration“ Vesna Prodanović izjavila je danas da ta kompanija planira da zastane s projektom „Jadar“ i da pozove na javni dijalog kako bi se stanovnici upoznali sa svim aspektima projekta.\nProdanović je u intervjuu agenciji Beta kazala da se projekat „Jadar“ planira u predviđenim zakonskim okvirima, ali da se neće preduzimati nijedan korak koji može dodatno da zabrine stanovnike.\n„Odluku grada Loznice o ukidanju Prostornog plana vidimo kao znak da je potrebno da se s nadležnim institucijama dodatno predstave određeni aspekti projekta. Smatramo da je otvoreni dijalog u interesu svih zainteresovanih strana, zajednice i kompanije, i naredni period posmatramo kao priliku da se razjasne sva sporna pitanja“, navela je direktorica “Rio Sava Exploration”, firme ćerke kompanije Rio Tinto.\nNa pitanje kako tumači nedavnu izjavu predsednika Srbije Aleksandra Vučića da će Srbija „drugačije razgovarati“ s Rio Tintom, Prodanović je kazala da se projekat „Jadar“ u svim svojim fazama razvijao u skladu sa zakonskom regulativom Republike Srbije i prema visokim standradima Evropske unije.\n„Jedan od prioriteta je otvorena komunikacija o svim aspektima projekta, i s tim ćemo nastaviti i u narednom periodu. Uvažavamo komentare da je potrebno da još više komuniciramo. Otvoreni smo za sve konstruktivne predloge i apelujemo da se rasprava o projektu vrati u okvire činjenica i nauke. Samo ‘hladne glave’ možemo da realno sagledamo sve tehničke, ekonomske, socijalne i ekološke aspekte ‘Jadra’. Naravno, sve ovo se odvija u okviru regulative koja se odnosi, ne samo na sprovođenje samog projekta, već i na druge aspekte, uključujući i na zaštitu prava svih stranih investitora“, istakla je Prodanović.\nUpitana kada će biti završena i objavljena Studija uticaja na životnu sredinu projekta „Jadar“, Prodanović je rekla da bi se završile Studije procene uticaja na životnu sredinu, neophodno je da se ishoduje odobrenje o eksploatacionom polju koje će potvrditi koordinate eksploatacionog polja.\n„Ovo odobrenje ne daje eksploataciona prava, niti dozvolu za izgradnju objekata. Studija procene uticaja na životnu sredinu za Projekat „Jadar“ je regulatorni proces kojim rukovodi Vlada Srbije. Kao deo tog procesa, moramo pokazati na koji način ćemo maksimalno, u skladu sa zakonskim odrednicama, umanjiti potencijalne uticaje na životnu sredinu. Kada studije budu gotove biće, prema zakonskoj proceduri, predmet javne rasprave u kojoj će moći da učestvuju svi građani, da daju svoje komentare i sugestije. Finalnu ocenu studije doneće nezavisno telo – Tehnički komitet, koje formira Ministarstvo zaštite životne sredine“, objasnila je ona.\nProdanović je istakla da ne postoji potpisan dokument između Republike Srbije i Rio Tinta u vezi sa sprovođenjem Projekta „Jadar“ iz kojeg proizilaze obaveze za bilo koju stranu.\n„Potpisan je samo Memorandum o razumevanju, neobavezujući dokument koji potvrđuje da će strane potpisnice u dobroj volji i u zakonskim okvirima raditi zajedno na sprovođenju projekta. Ne postoji ni jedan veći i kompleksan projekat koji bilo koja kompanija u bilo kom delu sveta može da sprovede bez aktivnog rada sa svim državnim i lokalnim organima. Takva je situacija i sa našim projektom i to nije ništa neuobičajeno“, kazala je direktorka.\nPo njenim rečima, za kompaniju je najvažnije da se sve sprovodi u skladu sa zakonskom regulativom „na koju se kao investitor oslanjamo kako bismo osigurali da uživamo pravičan i ravnopravan tretman i zaštitu i bezbednost investicije“.\n„Odnosno, da se ni na koji način nezakonitim, nerazumnim ili diskriminatornim merama ne ugrožava naše ulaganje“, naglasila je Prodanović.\nNa pitanje da li postoji dokument na osnovu kojeg bi država Srbija bila u obavezi da Rio Tintu plati odštetu ukoliko se ne dobije dozvola za otvaranje rudnika, Prodanović je kazala da je investicija kompanije Rio Tinto u Projekat ‘Jadar’ investicija iz Ujedinjenog Kraljevstva, s obzirom na to da su osnivači Rio Save kompanije sa sedištem registrovanim u Londonu.\n„Investicija u „Jadar“ je predmet zaštite Bilateralnog sporazuma između Srbije i Ujedinjenog Kraljevstva o uzajamnom podsticanju i zaštiti ulaganja. Taj sporazum je potpisan 2002. godine i ratifikovan 2004. godine. Srbija ima slične sporazume s mnogim stranim državama, i kao i svi ostali sporazumi, i ovaj sporazum predviđa međunarodno priznate mehanizme zaštite investicija“, objasnila je Prodanović.\nUpitana koliko je do sada Rio Tinto uložio novca u istražne radove i kupovinu zemlje na područjima gde je u planu ekspoatacija rude i u zonama uticaja rudnika, Prodanović je kazala da je za razvoj Projekta „Jadar“ do sada opredeljeno 450 miliona dolara.\n„Jula ove godine, Rio Tinto je doneo odluku da za realizaciju projekta opredeli 2,4 milijarde američkih dolara, pod uslovom da ishoduje sve neophodne dozvole i odobrenja. Zahvaljujući visini investicije, „Jadar“ bi bio jedna od najvećih stranih investicija u Srbiji u protekle dve decenije i jedan od najvećih greenfield litijumskih projekata u svetu“, navela je ona.\nNa pitanje da li će kompanija da nastavi da kupuje imanja na područjima gde je u planu eksploatacija rude i u zonama uticaja rudnika, direktorica Rio Save je rekla da će kompanija „nastaviti da sarađuje“ s lokalnom zajednicom i s vlasnicima zemljišta.\n„Svesni smo da je naš projekat usko povezan s njihovom zemljom, načinom života i da im mora doneti i pozitivne stvari i poboljšati uslove života. Proces otkupa zemljišta je prema Zakonu, neophodan uslov za ishodovanje dozvola za izgradnju, i zato je i morao da započne ranije, konkretno, u avgustu 2020. godine. Proces je vođen uz redovne i česte konsultacije sa vlasnicima zemljišta, uz uvažavanje njihovih sugestija i potreba“, kazala je Prodanovićeva.\nDodala je da se program otkupa zemljišta sprovodi na dobrovoljnoj bazi i u skladu sa svim važećim zakonima Republike Srbije, uz primenu najbolje globalne prakse u skladu sa standardima Međunarodne finansijske korporacije, koji definišu mere, poštenu naknadu i unapređene uslove života ljudi koji prolaze kroz proces preseljenja.\n„Do sada ni jedno domaćinstvo koje živi u predviđenom obuhvatu nije eksplicitno odbilo ponudu koja se šalje isključivo po ličnom zahtevu vlasnika, i sa svega nekoliko domaćinstava razgovori su još u toku“, istakla je ona.\nNa pitanje Bete da li se, nakon protesta ekoloških udruženja i građana, razmišlja o odustajanju od projekta otvaranja rudnika litijuma, Prodanović je kazala da je kompanija posvećena razvoju poslovanja u oblasti materijala za proizvodnju baterija i razvoju portfolija proizvoda koji mogu odgovoriti na globalnu energetsku tranziciju.\n„“Jadar“ je u centru tog razvoja, i ukoliko se pribave sva neophodna odobrenja biće razvijan paralelno s novim ležištem u Argentini za koje je ugovor o kupoprodaji već zaključen. Svesni smo da je lokalna zajednica zabrinuta i da protesti odražavaju brigu koju stanovnici Srbije imaju za svoju zemlju. Poštujemo pravo da na javno izražavanje stavova, na demokratski pristup i različite poglede. „Jadar“ je grinfild projekat, podzemni rudnik u nerudarskom području Srbije, i ne čudi da su ljudi zabrinuti zbog uticaja i da žele sve informacije o rudniku. Ono što se naziva ‘društvenom licencom’ za rad je oduvek bilo važno Rio Tintu, u svim zemljama u kojima posluje“, navela je direktorka.\nIstakla je da će Rio Tinto u narednom periodu planira da zastane kada je u pitanju projekat „Jadar“.\n„Hoćemo da pozovemo na javni dijalog, da upoznamo stanovnike sa svim aspektima našeg projekta i odgovorimo na sva pitanja. Izuzetno je teško u uslovima ovako intenzivne antirudarske i negativne kampanje voditi razumnu raspravu na bilo koju temu. Nećemo preduzimati nijedan korak koji može dodatno da zabrine stanovnike i molimo da zajedno racionalno i otvoreno pristupimo analizi svih apekata našeg projekta. Prioritet nam je da ponovo i detaljno sagledamo i eventualno i poboljšamo planirana tehnička rešenja“, istakla je generalna direktorka „Rio Sava Exploration“ Vesna Prodanović u intervjuu za agenciju Beta.\nJadarkompanija Rio TintoVesna ProdanovićBeograd


Pravni okvir i politike upravljanja rizicima u brokersko-dilerskim društvima i ovlašćenim bankama Institutional repository of Institut of Social Sciences in Belgrade\nPravni okvir i politike upravljanja rizicima u brokersko-dilerskim društvima i ovlašćenim bankama\nRSovilj_Promišljanja_aktuelnih_društvenih_izazova.pdf - Published Version\nIzbijanjem svetske ekonomske krize 2007. godine otvorena su mnogobrojna pitanja o uzrocima krize. Po izbijanju ekonomske krize, postavilo se pitanje na koji način pravno urediti upravljanje rizicima u investicionim društvima, odnosno kako preduprediti neželjene posledice krize. Jedan od uzroka krize bilo je potpuno odsustvo pravne regulative, odnosno deregulacija tržišta kapitala. Stoga se predmet rada odnosi na normativne okvire i uslove poslovanja investicionih društava, kao ključnih učesnika na tržištu kapitala. Fokus istraživanja usmeren je na pravni režim, sadržaj, pravne posledice i mogućnosti limitiranja rizika u poslovanju investicionih društava. Cilj rada je da ukaže na koji način će primena novousvojenih međunarodnih standarda uticati na povećanje stabilnosti tržišta kapitala, odnosno kako će doprineti efikasnijem i delotvornijem upravljanju rizicima i kapitalom u investicionim društvima. Kako bismo realizovali postavljeni cilj, predložena međunarodna rešenja ćemo analizirati i uporediti sa rešenjima usvojenim u domaćem pravnom poretku, koja se odnose na položaj investicionih društava. Upravo, upotreba komparativnog metoda omogućiće kritičko istraživanje predloženih rešenja i instituta iz ugla domaćeg prava.\ninvesticiono društvo, izloženost riziku, likvidnost, adekvatnost kapitala, upravljanje rizicima, investment company, risk exposure, liquidity, capital adequacy, risk management


Ambasadorka SAD u BiH Morin Kormak\nAmbasadorka SAD u BiH Morin Kormak izjavila je danas da je odluku o referendumu o Sudu i Tužilaštvu BiH potrebno potpuno ukinuti, a ne suspendovati u Skupštini Republike Srpske, jer bi se sprečilo da ovo pitanje ponovo bude aktivno u budućnosti.\n"Mi smo od samog početka bili vrlo jasni što se tiče referenduma. Suspenzija referenduma ostavlja mogućnost da on ponovno bude predmet rasprave i provodjenja nekada u budućnosti", rekla je Kormak za Radio RS.\nKomentarišući činjenicu da se ne sastaje s predsednikom RS Miloradom Dodikom, ona je istakla da nema problem sa RS, srpskim narodom ili institucijama, već sa političarima koji ne poštuju odluke Ustavnog suda BiH.\nAmerička ambasadorka je još kazala da se političari moraju okrenuti životnim temama, čemu bi doprinelo sprovodjenje Reformske agende, koju su ranije podržale sve političke partije u BiH.\nPrema njenim rečima, jedna od odluka koja bi mogla pozitivno da utiče na živote gradjana u BiH je i ona o izmenama Zakona o akcizama.\nPosebna sednica Skupštine RS na kojoj će se glasati o suspendovanju odluke o referendum o Sudu i Tužilaštvu BiH biće održana 6. novembra, odlučio je danas Kolegijum Skupštine.


Rezultat pretrage za pojam: Patrijarh Irinej\nAFP: SPC izabrala novog patrijarha bliskog vlastima\nBEOGRAD - Srpska pravoslavna crkva izabrala je novog patrijarha bliskog srpskim vlastima, koji će zameniti Irineja, preminulog u novembru od koronavirusa, javila je agencija France press.\nKabinet: Đukanović nije pozdravio Irineja\nPODGORICA - Iz Službe za informisanje predsjednika Crne Gore Mila Đukanovića juče je saopšteno da neće komentarisati očekivanja srpskog patrijarha Irineja da će prvi čovjek države povući odluku o priznanju Kosova.\nBUDVA - Patrijarh Irinej poručio je kako je uvjeren da će predsjednik Crne Gore povući priznanje *lažne države Kosovo i da će se vratiti pravim vrijednostima*.\nVMA: Stanje Irineja stabilno\nBEOGRAD - Zdravstveno stanje patrijarha srpskog Irineja koji se nalazi na lečenju u Vojnomedicinskoj akademiji je stabilno, javljaju danas iz te ustanove.\nPatrijarh Irinej: Stav Sabora je da se Vučić junački bori za Kosovo\nBEOGRAD - Patrijarh je rekao da se divi toj energiji, "jer je svaki drugi dan na putu i vodi teške razgovore van Srbije".\nĐukanović: Da, ja sam izdajnik interesa SPC\nPODGORICA - Ovo su gluposti koje pokušavaju da ometu Crnu Goru na putu njene emancipacije i usvajanja standarda koji će nas učiniti sastavnim delom savremenog društva Evropske unije, naveo je Đukanović.\nPRIJE 465553 MIN\nPRIJE 483117 MIN\nPRIJE 593254 MIN\nPRIJE 610967 MIN\nPRIJE 612574 MIN\nPRIJE 613851 MIN\nPRIJE 614142 MIN\nPRIJE 621069 MIN\nPRIJE 635806 MIN\nPRIJE 666157 MIN\nPRIJE 879029 MIN\nPRIJE 928989 MIN\nPRIJE 985773 MIN\nPRIJE 986385 MIN\nPRIJE 1045815 MIN\nPRIJE 1214527 MIN\nPRIJE 1216882 MIN\nPRIJE 1254605 MIN\nPRIJE 1361592 MIN\nPRIJE 1395806 MIN\nPRIJE 1415499 MIN\nPRIJE 1423557 MIN\nPRIJE 1711349 MIN\nPRIJE 1718223 MIN


Više od 1.500 umrlih u SAD u jednom danu, ukupno zaraženih preko 550.000 - Politički.rs\nSjedinjene Američke Države su u ponedjeljak zabeležile 1.509 umrlih od koronavirusa u jednom danu, gotovo isti broj kao dan ranije, pokazuju podaci univerziteta Džons Hopkins.\nOvime je ukupan broj umrlih od početka pandemije u SAD-u narastao na 23.529, što ih čini najteže stradalom zemljom.\nSada je u zemlji više od 550.000 zaraženih virusom, navodi Američki institut za sprečavanje i suzbijanje bolesti (CDC).\nSavezna država Njujork, žarište epidemije u SAD-u, u ponedjeljak je premašila broj od 10.000 mrtvih od covida-19. Njen guverner ocenio je ipak da je “najgori deo krize” prošao, jer broj pacijenata primljenih u bolnicu očito pada.\nDirektor CDC-a Robert Redfild misli, pak, da se SAD “približava vrhu”.\n“Spremni smo da postavimo još hiljade (kreveta) bude li trebalo. Ne mislim da će nam biti potrebno jer se čini da smo dosegnuli vrhunac, a u nekim slučajevima (brojevi) padaju”, rekao je predsednik Donald Tramp na dnevnoj konferenciji o koronavirusu.\nTramp je ujedno kazao da je u SAD-u obavljeno 3 miliona testiranja na virus. “Tri miliona, više nego u ijednoj drugoj zemlji”, istakao je.\nTramp: Naredne dve nedelje će biti vrlo teške, umreće između 100.000 i 240.000 ljudi\nTagged: KORONAVIRUS, SAD, SJEDINJENE AMERIČKE DRŽAVE