Dodik: Smanjiti PDV na dječiju hranu, odjeću i osnovne namirnice - Akta.ba\nDodik: Smanjiti PDV na dječiju hranu, odjeću i osnovne namirnice\n19.12.2019. 08:47 / Izvor: SRNA\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik rekao je da je u BiH potrebno smanjiti stopu PDV-a na dječiju hranu, odjeću i osnovne prehrambene namirnice.\nDodik je ocijenio da PDV u tom smislu treba da bude pet, šest odsto, ali da nije siguran da u BiH postoji spremnost za tako nešto.\n"Ipak, trebalo bi u tom pogledu da se racionalno misli i napravi neka nova matematika. Nepravedno je da na luksuznu robu plaćate PDV od 17 odsto, kao na mlijeko i dječiju hranu. U tom smislu treba naći pravdu i smanjiti stope na dječiju hranu, odjeću i osnovne prehrambene namirnice", rekao je Dodik večeras za RTRS.\nOn je dodao da za sada nema saglasnosti o povećanju stope PDV-a u BiH, koja je najniža u regionu.\nDodik, koji je lider SNSD-a, rekao je da će politička reprezentacija iz Republike Srpske na najbolji način predstavljati Srpsku u zajedničkim institucijama u Sarajevu.\nOn je dodao da je na nivou BiH stvorena srpska politička reprezentacija okupljena oko SNSD-a, te da će predsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija okupiti ljude i iz drugih reprezentacija s ciljem koncipiranja politika koje bi mogle da budu zajedničke, poput onih u vezi sa finansijskim tržištima i Međunarodnim monetarnim fondom (MMF).\n"Najteže godine u ekonomskom i finansijskom smislu prolaze nas bez MMF-a, posljednje dvije godine nema aranžmana sa MMF-om. Ima potpisanih, ali se ne realizuju. Sada ih MMF najavljuje, ali je veliko pitanje da li nam MMF više treba u tom pogledu. MMF dolazi sa rigoroznim zahtjevima, od kojih je jedan da se drži javna potrošnja, a to znači da se smanjuju plate u javnom sektoru. Smatramo da je plata najvažniji razlog što ljudi odavde odlaze u inostranstvo i traže nove poslove", kaže Dodik.\nOn je naglasio da je povećanje plata jedna od politika koja mora da bude realizovana, i, kako je naveo, postoje primjeri, ekonomska saznanja i znanja o tome kako to treba da bude učinjeno.\n"To uopšte nije teško uraditi. Moramo povećati plate u naredne dvije-tri godine sigurno 30 do 40 odsto. U cijeloj BiH time se akumulira veća potrošnja, a kada se to uradi to znači veći prihod. Ne smijemo ostati na ovom nivou, naš rast je spor. Tri odsto u poređenju sa okruženjem nije ni malo, ali nije dovoljno za iskorak, da se osjeti ta dobrobit", smatra Dodik.\nOn je istakao da je neophodan i dogovor o zaštiti domaće proizvodnje.\n"Pustite liberalnu teoriju koja ide za tim da su multinacionalne kompanije glavne, a da država ne znači ništa. Mi nemamo multinacionalne kompanije, imamo malog proizvođača, privrednike kojima treba da pomognemo, a to ne može da učini niko drugi nego država", rekao je Dodik.\nOn je najavio da će predložiti da svako na svom nivou akumulira 50 miliona na godišnjem nivou za pomoć domaćim privrednicima.\n"Ukoliko, recimo, neko u tekstilnom sektoru ima mašine nabavljene prije 30 godina, a nema novca za novu generaciju mašina koje su mnogo produktivnije, država bi trebalo da izdvoji 20 do 30 odsto za obnovu mašina jer će bolje da rade. To treba da bude orijentacija", ističe Dodik.\nOn je naveo da Republika Srpska danas ima 275.000 zaposlenih, što je, kako je naglasio, najveći broj od kada Srpska postoji.\n"Ali, mi hoćemo veće plate i bolji standard, a to možemo da uradimo ukoliko radimo sa poslovnom zajednicom, pomognemo", kaže Dodik.\nOn je istakao da je i prije deset godina govorio da BiH raspolaže čistom vodom, dodajući da je 80 odsto potrošnje obične flaširane vode u BiH uvezeno iz inostranstva.\n"Zar ne bi bilo pametno da se okupimo i kažemo - imamo resurse, fabrike i za naše tržište bi bilo potrebno toliko i toliko kapaciteta, pa da vidimo mogu li se povećati, da pomognemo da na izvoru vode bude sagrađena fabrika. Onda možemo da kažemo na granici, kao što i nama to rade, ovo nije dobar kvalitet i da se zaštitimo", naveo je Dodik.\nProjekat izgradnјe nove trase na Koridoru 5c vrijedan 140 miliona eura\nSvi pričaju, a niko ne traži smanjenje PDV-a\nBiH dobila novo Vijeće ministara, Turković i Bevanda Tegeltijini zamjenici\nPetra Kočića 78000 Banja Luka


Uputstvo za dijasporu: Evo kako se vrši popis državljana BiH koji žive u inozemstvu | Poskok\nUputstvo za dijasporu: Evo kako se vrši popis državljana BiH koji žive u inozemstvu\nMinistarstvo vanjskih poslova BiH je svim diplomatsko-konzularnim predstavništvima BiH (DKP) radi pravovremenog informiranja državljana BiH u inozemstvu, uputilo informaciju o popisu stanovništva BiH i procedurama po kojima će se popis obaviti – potvrđeno je Feni u Uredu za odnose s javnošću MVP-a BiH.\nNajvažnije informacije u vezi s mogućnostima i načinima učešća u proceduri popisa državljana BiH u inostranstvu, a radi otpočinjanja priprema za popis kako u sjedištu MVP-a BiH tako i u DKP-ima BiH, MVPBiH je zatražilo u siječnju ove godine od Agencije za statistiku BiH nakon obraćanja pojedinih DKP-a BiH zahtjevom za dostavu informacija o popisu stanovništva u BiH.\nTako su DKP-i BiH, između ostalog, obaviješteni da MVPBiH organizira i provodi popis shodno članu 32. Zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u BiH u 2013. godini.\nPrema tom članu, MVPBiH organizira i provodi popis članova diplomatsko-konzularnih predstavništava BiH, diplomatskog osoblja u međunarodnim organizacijama i institucijama, te članova njihovih porodica koji s njima borave u inostranstvu.\nTakođer, DKP-i su obaviješteni da će državljani BiH koji žive u inozemstvu, a imaju prebivalište u BiH i odsutni su duže od 12 mjeseci popisati prema članu 40. Zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u BiH u 2013. godini, da se popisivanje ovih osoba vrši na posebnom obrascu koji propisuje direktor Agencije za statistiku BiH, te o dostupnosti, načinu popunjavanja i dostavljanja obrazaca.\nOvi obrasci se popunjavaju samostalno i dostavljaju poštom Agenciji za statistiku BiH najkasnije do 15. oktobra 2013. godine.\n– Iako popisivanje državljana BiH u inozemstvu, osim članova DKP-a BiH shodno navedenom članu 32. Zakona, nije u direktnoj nadležnosti MVP-a BiH, ovo ministarstvo je svim DKP-ima BiH skrenulo pažnju da je pravovremeno informiranje o terminima i procedurama popisa neophodan uvjet za uključivanje najvećeg broja građana BiH u ovu aktivnost, posebno imajući u vidu da je Zakonom predviđeno da je učešće u popisu obavezno za sve građane BiH, te je u tom smislu zatražilo puni angažman svih uposlenih u DKP-ima BiH – ističu u MVP-a BiH.\nDodaju i da je MVPBiH u okviru svojih nadležnosti, a u saradnji s Agencijom za statistiku BiH, na web adresi Ministarstva postavilo link kojim se svi zainteresirani povezuju sa zvaničnom popisnom web stranicom (http://www.popis2013.ba/index.php/bs/).\nOvaj link vodi direktno do popisnih obrazaca za popis u inostranstvu, kao i do uputstva za popunjavanje obrazaca.\nIstovremeno, svim DKP-ima je upućena informacija u kojoj je navedeno da je link postavljen na web stranicu, te da o tome informiraju sve zainteresirane, kažu u MVP-u BiH.


Ruski vojnik Šišimarin na sudskom pretresu u Kijevu, 19. maja 2022.\nUkrajinski državni tužilac pozvao je sud da ruskog vojnika Vadima Šišimarina osudi na doživotnu zatvorsku kaznu zbog ubistva nenaoružanog civila, u prvom suđenju za ratne zločine od početka ruske invazije 24. februara.\n21-godišnji tenkista Šišimarin pozvao je udovicu Katerinu Šelipovu da mu oprosti zbog ubistva njenog supruga Oleksandra u sjeveroistočnom ukrajinskom selu Čupakivka, 28. februara.\n"Priznajem krivicu i molim Vas da mi oprostite", rekao je Šelipovoj na suđenju. Vojnik je u srijedu priznao krivicu za ubistvo i rekao da je pucao u civila na nalog svog komandanta.\nUbistvo Oleksandra Šelipova je događaj koji Ukrajina i zapadne zemlje vide u mnogo širem kontekstu: Ukrajina je optužila Rusiju za zvjerstva i brutalnost nad civilima za vrijeme invazije i navodi da je identifikovala više od 10.000 mogućih ratnih zločina. Rusija demantuje da napada civile ili da je počinila ratne zločine.\nKremlj je saopštio da nema informacije o suđenju i da zbog toga što nema diplomatsku misiju u Ukrajini nema mogućnost da pruži pomoć optuženom.\nUdovica je rekla pred sudom da je na dan kada joj je suprug ubijen čula pucnjavu u svom dvorištu i da je potrčala ka mužu koji je već bio mrtav.\n"Bio je pogođen u glavu. Vrištala sam, vrištala sam strašno", ispričala je dok joj je glas podrhtavao.\nŠelipova je rekla sudu da se ne bi protivila da Šišimarin bude pušten Rusiji u okviru razmjene zarobljenika, kako je rekla, "da bi se vratili naši momci" iz Mariupolja.


Đurić: Zauzeli Gazivode da bi Tači mogao da se slika i voza u čamcu - Sputnjik Srbija\n13:48 29.09.2018 (osveženo 14:16 29.09.2018) Preuzmite kraći link\n„Tači i njegovi naoružani teroristi uradili su to da bi Tači mogao slobodno da se šeta, slika i vozi u čamcu po jezeru Gazivode. Da bi do toga došlo, morali su da sklone i uhapse sve sa puta. U Centru za ekologiju i razvoj sporta su vezali ljude i hapsili ih sa ciljem da zauzmu i zastraše ceo srpski narod na KiM“, ističe Đurić.\n„Ovo se desilo naočigled cele međunarodne zajednice i svi koje smo zvali i obavestili šta se desilo, ćutali su. Nema odgovora ni iz EU ni iz NATO-a“, napominje Marko Đurić.\nNaglašava da je Srbija upozorila sve u Prištini i međunarodnoj zajednici da neće tolerisati agresiju na naš narod na severu Kosova, niti bilo kakav oblik nasilja prema našem narodu.\n„Predsednik Vučić je upoznao i upozorio međunarodne predstavnike da ovakva vrsta ponašanja nije prihvatljiva i da Srbija u skladu sa Rezolucijom 1244 namerava da štiti svoj narod“, poručuje Đurić.\nDodaje da predsednik Vučić u ovom trenutku na posebnoj lokaciji ima sastanak sa načelnikom Generalštaba i drugim vojnim i policijskim zvaničnicima.


Balša Božović: Fer izbori ili revolucija | Autonomija\nBalša Božović: Fer izbori ili revolucija\n"Pošteni izbori nas vode u razrešenje situacije, koja predugo traje"\nNarodni poslanik Demokratske stranke (DS) Balša Božović izjavio je da za radikalnu transformaciju stanja u društvu i državi postoje samo dva rešenja – fer izbori ili revolucija.\nOn je za televiziju Naša rekao da je odgovorna opozicija uvek sklona mirnim i demokratskim rešenjima, kakvi su izbori, prenosi se u saopštenju DS-a.\n„Ako se vlast opredeli za odbranu stečenih privilegija, materijalnih i drugih beneficija, uprkos potrebi za demokratskim promenama, onda mi preuzimamo odgovornost za produbljivanje konflikta i nesnošljivu podeljenost“, rekao je Božović.\nOn je rekao da veruje da međunarodna zajednica uviđa opravdanost zahteva opozicije za održavanje izbora u fer i demokratskim uslovima.\n„Pošteni izbori nas vode u razrešenje situacije, koja predugo traje“, dodao je Božović.


Mirović: Novosađani dobili praktično nov park\nNOVI SAD – Predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović i gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević obišli su Kamenički park, spomenik prirode, najveći i najstariji park u Novom Sadu u kojem su realizovane brojne aktivnosti na revitalizaciji i uređenju prostora.\n,,Sremska Kamenica i grad Novi Sad dobili su, praktično, novi Kamenički park, jer su posle ovih radova stvoreni uslovi da se 365 dana u godini ovde može boraviti. Uređene su staze i rasveta, a radovi su još uvek u toku”, rekao je Igor Mirović, predsednik AP Vojvodine.\n,,Dogovorili smo za sledeću godinu nove radove u saobraćajnoj i komunalnoj infrastrukturi”, dodao je Mirović i istakao uspešnu saradnju sa gradom Novim Sadom i najavio planove oko izgradnje novog mosta i prečistača na Dunavu, kao i pogona za pogon za reciklažu.\n,,Oživeli smo najveći i najstariji park u Novom Sadu, koji je decenijama bio zapušten. Danas Kamenički park predstavlja oazu mira i zelenila i pozivam sve Novosađane da ga posete i uživaju“, rekao je gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević.\nOvaj park će imati pravu sadržinu tek kad bude pun ljudi koji će pre svega uživati u zdravoj okolinu, istakao je Vučević i najavio izgradnju novog novosadskog parka na mestu između Detelinare i Novog Naselja, te pozvao Novosađane da mu daju predlog za ime tog parka.\nIzmeđu ostalog, u Kameničkom parku su izgrađene pešačke staze, postavljeni javna rasveta, nov urbani mobilijar kao i dečje igralište.\nSpomenik prirode Kamenički park je površinski najveći park u Novom Sadu – 33ha 65a 15m2.\nOdlukom Skupštine grada proglašen je za značajno prirodno dobro III kategorije, a poveren je na upravljanje JKP „Gradsko zelenilo“ Novi Sad.


Ko je kupio poslovnu zgradu 'Centroeksporta' od 2.000 kvadrata u strogom centru grada u Čika Ljubinoj 3? Kolika je bila cena zgrade i da li je održana licitacija ili je prodata direktnom nagodbom? Ko je potpisao rešenje o prodaji zgrade i da li je ugovoreni iznos uplaćen? Ovo su samo neka od pitanja koja se nameću nakon što je guverner Dinkić obelodanio da je sejšelska firma 'Majron sejls' uplatila 335.000 evra na račun beogradske firme 'Centroeksport', koja je u likvidaciji. Odgovor na ova pitanja u Trgovinskom sudu u Beogradu i od njegovog predsednika Gorana Kljajevića, koji su nadležni pošto je preduzeće u likvidaciji, nismo dobili iako smo uredno poslali pisani zahtev kako su tražili. Kako 'Blic' nezvanično saznaje, ugovor o prodaji poslovne zgrade 'Centroeksporta' sejšelskoj kompaniji je potpisao predsednik suda Goran Kljajević, jer je likvidacioni upravnik Miroslav Đošić to odbio da uradi. Od samog upravnika nismo mogli da dobijemo potvrdu pošto se nije pojavio na svom radnom mestu.\nInače, na samoj zgradi koja je gorela 1995. i od tada nije u funkciji stoji natpis preduzeća 'Centrokop' iz koje je proizašao 'Centroeksport' i sanduče firme 'Majron sejls'. Ova kompanija je registrovana u Trgovinskom sudu 22. maja sa sedištem u Čika Ljubinoj 3, kao direktor je upisan Ivan Zarić, a rešenje o registraciji je potpisao Goran Kljajević.\nPre dva meseca objavljen je javni konkurs za prodaju poslovne zgrade 'Centroeksporta', ali nije poznato da li licitacija uopšte održana. U slučaju kad je prva licitacija neuspešna, likvidacioni upravnik ima pravo da na sledećoj prodaji licitacionu cenu snizi za 50 odsto, a ako i ona bude neuspešna, onda poslovni prostor može da proda po slobodnoj nagodbi, uz saglasnost Likvidacionog veća na čijem je čelu sudija Dušan Marčićev.\nZa atraktivni poslovni prostor u Čika Ljubinoj pre tri godine je, prema rečima nekadašnjeg pravnog zastupnika 'Centroeksporta', advokata Branislava Matijaševića, bio zainteresovan Britanski savet, ali je ponuda odbijena. On kaže da se tada govorilo o ceni od 2.000 evra po kvadratu, što znači da bi suma za celu zgradu bila četiri miliona evra. Dakle, ako je uplata 'Majron sejls' od 335.000 evra predstavljala cenu zgrade, znači da kupljena za desetak puta manju sumu od prethodno nuđene. Prema Matijaševićevim rečima, Zoran Janjušević je dobro poznat u 'Centroeksportu', jer u Sremskoj ulici u sedištu 'Centrofina', firme-ćerke 'Centroeksporta', od 2000. radi njegova firma 'Tangent'. U Trgovinskom sudu je 6. 6. 2003. Janjušević ponovo upisan kao direktor firme 'Tangent' sa neograničenim ovlašćenjem. Upućeni tvrde da nije čudno što se obe Janjuševićeve firme nalaze na adresama firmi-kćerki 'Centrokopa' poznatima po saradnji sa firmama povezanim sa Sejšelima.


Da li je ovo ipak najveći faktor za razvoj autizma? - Bebac.com\n08.08.2019. / Izvor: CityMagazine.rs\nIstraživači i roditelji već decenijama pokušavaju da otkriju šta je uzrok poremećaja autističnog spektra (ASD)\nNajnovija studija koja je zasnovana na više od 2 miliona ispitanika iz pet zemalja (Danska, Finska, Švedska, Izrael i Australija) otkrila je da oko 80% rizika od razvoja autizma potiče od nasleđenih genetskih faktora, a ne od uticaja okruženja.\n„Sav prikupljeni materijal koji smo analizirali, uključujući pet različitih uzoraka, upućuje na to da su genetski faktori najvažniji”, rekao je autor studije Sven Sandin, statističar i epidemiolog u švedskom institutu Karolinski. Taj podatak bi mogao zvučati iznenađujuće za majke i očeve koji godinama čitaju razne priče koje ističu druge moguće faktore rizika kao što su zagađenje vazduha ili upitna teorija o vakcinaciji. Ipak, stručnjaci kažu da su mediji i javnost bili suviše usredsređeni na ulogu ovih faktora u nastanku autizma, iako je zapravo genetika glavni uzročnik.\nGeni su najveći faktor rizika, ali još uvek ima mnogo pitanja o tome koji tačno\nU novoj studiji, Sandin i njegovi koautori koristili su modele za analizu podataka o stanovništvu iz pet zemalja koje je uključivalo više od 2 miliona ljudi, od kojih je kod više od 22.000 dijagnostikovan autizam. Došli su do zaključka da nasleđeni geni čine oko 80% rizika od autizma kod dece sa ovim poremećajem.\nTaj visoki procenat poklapa se sa rezultatima sličnih nedavnih studija koje su takođe došle do zaključka da su geni glavni faktor koji doprinosi ovom poremećaju.\nNaravno, istraživači su decenijama znali da genetika doprinosi autizmu. Ali sada kada je utvrđeno koliko je značajan faktor nasleđa, postoji sve veći pritisak da se odredi koji specifični geni doprinose tome i na koji način.\nSvesnost porodičnog rizika može pomoći u ranoj intervenciji\nBudući roditelji koji znaju da imaju neku porodičnu istoriju autizma mogli bi da razmisle o razgovoru sa genetičarem. Svest o porodičnoj istoriji i potencijalnim faktorima rizika takođe može pomoći roditeljima i pedijatrima da obrate posebnu pažnju na rane znakove autizma. Istraživanja jasno pokazuju da rane intervencije, koje mogu početi već u drugoj godini života, mogu pomoći u poboljšanju fizičkih, emocionalnih i komunikacijskih veština.\nSrpkinje rano ulaze u menopauzu\njos jedna namestena studija.. zasto se onda broj obolelih od autizma svake godine povecava, poslednjih 30ak godina?\nsigurno svako od nas poznaje bar jedno autisticno dete, a da li mu i neko u porodici ima autizam???


Vesti online / Srpski informativni portal / EU udara na Turski tok\nEU udara na Turski tok\nDokument je dat na razmatranje i glasanje u okviru plenarne sesije Komiteta za spoljne poslove. U projektu rezolucije čiji je tekst već utvrđen u Komitetu nalazi se i poziv Beogradu da razvije energetsku politiku tako da smanji zavisnost od ruskog gasa.\nSrbija je mali potrošač koji godišnje uveze dve milijarde kubnih metara ruskog gasa (Bugarska sa takođe sedam miliona stanovnika troši 4,8 milijardi). Kao što su "Vesti" pisale, deonica Turskog toka po dnu Crnog mora završena je prošle nedelje, a ruski energetski gigant Gasprom opredelio je dalju trasu kroz Bugarsku, Srbiju, Mađarsku i Slovačku.\nBugari ulažu 1,5 milijardi evra\nReč je o trasi kojom je trebalo da ide Južni tok, od čega je Bugarska odustala 2014. godine pod američkim pritiskom. Ovog puta, bugarska ministarka energetike Temenuška Petkova izjavila je da je ta zemlja spremna da učestvuje. Deonica Turskog toka preko bugarske koštaće 1,5 milijardi evra, a državna kompanija Bulgartransgaz narednog meseca zakupiće buduće kapacitete.\nI direktor Srbijagasa Dušan Bajatović izjavio je da se Srbija priprema za izgradnju Turskog toka i da se sve radi u skladu s evropskim pravlima. On je kazao da je od Agencije za energetiku Srbije već zatražena dozvola za izgradnju Turskog toka i da je sada taj projekat pred Energetskom zajednicom koja ima rok od 60 dana da se izjasni.\nSpremni i Mađari i Slovaci\nPrema Bajatovićevim rečima, ovaj projekat se razlikuje od Južnog toka koji se realizovao na osnovu međudržavnog sporazuma. Sada se sve radi se po srpskom Zakonu o energetici koji je u sebe implementirao sva pravila Trećeg energetskog paketa EU. Bajatović kaže da su papiri tako urađeni da odluka Energetske zajednice ne može biti negativna.\n- U suprotnom, to bi značilo da Severni tok dva do Nemačke ispod Baltičkog može da se gradi, a da zemlje jugoistočne Evrope nemaju takvu mogućnost - rekao je Bajatović.\nMađarska je prošlog meseca tražila od Brisela da se ne meša u projekat Turskog toka, a Slovačka državna kompanija je saopštila prošle da je spremna za prijem gasa iz Turskog toka.\nSrbiji opet sankcije?\nEnergetska zajednica (EZ) bi na ministarskom sastanku u Skoplju mogla uvesti nove sankcije BiH i Srbiji.\nNajteže sankcije mogu se očekivati zbog neispunjavanja obaveza iz Trećeg energetskog paketa u vezi sa gasnom politikom u BiH.\n- Odluka je na ministrima da li će biti usvojene nove sankcije. O kojim tačno merama bi se moglo raditi, zasad ne možemo govoriti jer one još nisu objavljene - rekla je Barbora Pojner, portparol Sekretarijata EZ.\nNi Mirko Šarović, ministar spoljne trgovine BiH, još ne zna o kojim sankcijama bi se moglo raditi.\n- O predlogu mera zvanično još nemamo ništa. Tu su mere i za Srbiju i još neke zemlje. Znamo da je pitanje sankcija na dnevnom redu, a mi ćemo se boriti da ih ne uvedu - rekao je Šarović.\nIzvor "Vesti" kaže da će se ukor odnositi na to što se u velikoj meri koristi prljava energija, odnosno ugalj u termoelektranama umesto gasa. Ali, i da bi moglo biti problema što ne postoji otvoreno tržište električne energije. Primedbe su i da Srbija ima nedopustivo nisku cenu struje.\nOd Srbije se očekuje da delimično ili u celini privatizuje elektroprivredu, posle čega bi kupci podigli cenu struje za stanovništvo i privredu.\nDve cevi po dnu mora\nJedna cev Turskog toka kapaciteta od 14,8 milijardi kubnih metara godišnje već je postavljena ispod Crnog mora i ona će snabdevati Tursku. Druga cev, kapaciteta 15,8 milijardi, namenjena je Bugarskoj, Srbiji, Mađarskoj i Slovačkoj. Polovina te trase već je urađena ispod mora, a planirano je da se Srbija i Bugarska tom cevi snabdevaju već 2020. godine, mađarska godinu dana kasnije, a Slovačka 2022, kad Rusi očigledno nameravaju da potpuno obustave tranzit gasa preko Ukrajine. Predviđeno je da se postave ukupno četiri cevi.\nBajatović kaže da su Gasprom i turski Bitir potpisali 130 kilometara kopnenog dela gasovoda, a da se Bugari spremaju da grade prvih 40 kilometara.\n- Narednog meseca ćemo Bugari i mi raspisati obavezujuće zakupe kapaciteta. Prethodna studija je pokazala da ima više nego dovoljno interesenata - naveo je Bajatović.\nProjektom Južni tok bilo je predviđeno da Srbija godišnje zaradi na tranzitu gasa oko 50 miliona dolara. Ruski Sputnjik sada navodi da će zarada biti mnogo veća: od 150 do 300 miliona evra.\nProblem i oružje\n"Evropski parlament poziva Srbiju da poveća saglasnost sa spoljnom i odbrambenom politikom EU, uključujući odnose s Rusijom", navode RIA Novosti jednu od tačaka dokumenta. Osim toga, u tekstu se izražava "uznemirenost što Srbija nastavlja vojnu saradnju sa Rusijom i Belorusijom".\nReč je o zajedničkim vojnim vežbama Slovensko bratstvo, kao i o naoružanju koje Srbija nabavlja iz Rusije. Pojedini analitičari iz Moskve navode da će Rusija u budućnosti napuniti Srbiju oružjem kako bi bila sposobna da samostalno obezbeđuje gasovod.\nOvog puta u Srbiji se vodilo računa da se projektom ne gura prst u oko Briselu i Vašingtonu.\n- Srpsko-rusko preduzeće Južni tok Srbija u januaru je preimenovano u Gastrans.\n- Naziv trase kroz Srbiju izmenjen je u Magistralni gasovod granica Bugarske - granica Mađarske.\n- U budžetu su obezbeđena sredstva za dokapitalizaciju zajedničke kompanije.\n- Narodna skupština primila je predlog izmena zakona radi brze eksproprijacije i pribavljanja dokumentacije.\nUz upozorenje Srbiji, Evropski parlament sprema se da ovog meseca podrži gasovod koji bi iz Izraela trebalo da se izgradi do Južne Italije. U Briselu se nadaju da bi tako mogli da spreče da se krak Turskog toka preko Grčke odvoji ka Italiji. Međutim, budući izraelski gasovod i Transjadranski iz Azerbejdžana imaće ukupan kapacitet 20 milijardi kubnih metara gasa, a ukupan kapacitet Turskog toka je oko 58 milijardi. Pri tom Izrael nema toliko velike rezerve gasa, a Azerbejdžan ni novca da raširi nalazišta. Stoga eksperti gasne i naftne berze u Sankt Peterburgu predviđaju da će Azerbejdžan eventualne viškove prodavati u EU upravo kroz Turski tok.\nIdeolog ograničenja izvoza ruskog gasa u EU je Amerika. Problem je što se evropska nalazišta u Severnom moru iscrpljuju, a potrošnja stalno raste, pa EU više od trećine uvezenog gasa dobija iz Rusije i to se stalno povećava.\nMegalomanski američki plan za uvoz gasa u EU iz Katara je propao pošto je Sirija preživela i tuda ne može da se gradi gasovod. Evropska nada u gasovod do Irana ugasla je kada je Amerika obnovila sankčije.\nSAD nude Evropi svoj tečni gas iz škriljaca, ali je on skuplji, kao i transport brodovima, a zahteva i desetine milijardi evra za gradnju lučkih terminala. Osim toga, američke kompanije obavezale su se ugovorima da snabdevaju azijsko tržište, pa su prošle nedelje za grejanje uvezli gas iz Rusije. I to brodom preko francuske kompanije Enži, kako bi se zaobišle sankcije koje su SAD uvele Rusiji.


Balkan rock : Južne vesti\nNiški rok sastavi sviraju za pomoć lečenju trogodišnjaka\n11:03, 5. 12. 2019.\nHumanitarni koncert na kome će se prikupljati novac za malog Romana Šarenca kome je potrebna pomoć za nastavak lečenja, najavljuju iz Udruženja "Balkanrok", održaće se u petak, 6. decembra u niškom klubu Black stage. Sviraće mladi niški rok sastavi Carpinus, Voodoo i Helium.\nGrčki metal bend na "Balkanroku" - u toku konkurs za demo bendove\n18:04, 26. 8. 2019.\nOve godine biće održan 10. jubilarni "Balkanrok fest" - 20. septembra u Banovini, a prema najavama organizatora, glavni izvođač je grčki metal sastav "Warhammer". Do 30. avgusta su prijave demo bendova.\n“Opposite way” - pobednici „Balkanroka" idu na Gitarijadu u Zaječar\n10:49, 18. 6. 2017.\nOd 5 mladih demo bendova koji su se sinoć predstavili publici na amfiteatru na keju u Nišu, najviše glasova odneo je „Opposite way“, dok su iza njih bili „Neželjeno dejstvo“ i „Voodoo“. Ovi sastavi osvojili su snimanje po tri pesme u profesionalnom muzičkom studiju.\nPank i rok bendovi na humanitarnoj svirci za lečenje mlade mame\n11:56, 15. 5. 2017.\nZa Miljanu Ristić Stanković iz Vranja koja je obolela od leukemije samo nekoliko meseci pošto je postala majka, Udruženje “Balkanrok” organizuje humanitarnu svirku 20. maja u Nišu, na kojoj će nastupiti bendovi “ABS”, “Bunker”, “Opposite Way” i “Dok 7”. Koncert će se, najavljuju, održati u Banovini od 20 sati, a ulaznice koštaju 200 dinara.\n"Hazel Purple" pobednik "Balkanroka"\n16:01, 19. 9. 2016.\nMladi niški pop-rok bend „Hazel Purple“ pobedio je na ovogodišnjem „Medijana Balkanrok festivalu“. Drugo mesto osvojio je pank-rok sastav „Bunker“, dok su na trećem mestu aleksinački pankeri „Trandže“. Ova 3 benda snimiće po 3 pesme u profesionalnom studiju.\nNa "Balkanroku" se takmiči 5 demo bendova\n13:15, 15. 9. 2016.\nNa ovogodišnjem “Medijana Balkanrok festivalu” na Amfiteartru nastupiće 5 niških bendova, a 3 najbolja imaće priliku da snime po 3 pesme u profesionalnom studiju. Festival se održava u subotu 17. septembra od 20 sati.\n"Cross border fest" dovodi u Niš tri metal benda\n13:39, 16. 8. 2016.\nMetal bendovi iz Srbije i inostranstva sviraće u klubu "Black stage" u petak 19. avgusta od 21 sat u okviru prvog “Cross border festa”.\nU finalu "Balkanrock festivala" 5 demo bendova\n16:21, 15. 9. 2015.\nU finalu "Medijana Balkanrock festivala" koji će u petak 18. septembra, uz nastup Kolje i Grobovlasnika, biti održan na amfiteatru nišavskog keja nastupiće 5 bendova odabranih na konkursu.\nNiška grupa “Kuća” objavila album\n12:10, 30. 9. 2014.\nIzdavačka kuća “Balkanrock-records” lansirala je album “Portreti” niškog benda “Kuća”.\n“ABS” pobednik ”Medijana Balkanrock festivala“\n14:32, 20. 9. 2014.\nPet bendova nastupilo je sinoć na amfiteatru na nišavskom keju u okviru takmičarskog programa “Medijana Balkanrock festivala“, dok su u revijalnom delu mini-koncert održali “Inspektor Blaža i kljunovi“.\nFilmski festival na Oblačinskom jezeru\n11:29, 16. 7. 2014.\nOd 18. do 21. septembra na Oblačinskom jezeru nadomak Merošine, biće održan Festival studentskog dokumentarnog i kratkometražnog filma “Chery's film festival”.\nNiški bend “Kontras” izdao debi album\n09:27, 18. 6. 2014.\nSka-pank bend “Kontras” iz Niša objavio je svoj prvi album “Grad” na kome se nalazi 15 pesama, a izdavač je "Balkanrock Records".\nVečeras “Balkanrok fest”\n13:15, 12. 9. 2013.\nNa amfiteatru na keju u Nišu od 21 sat ljubitelji muzike moći će da čuju 5 mladih niških demo bendova.\nDemo bendovi na “Balkanrok festu”\n10:00, 10. 9. 2013.\nNiški autorski demo bendovi sviraće za svoje sugrađane na IV “Balkanrok festu” u amfiteatru na keju u četvrtak, 12. septembra od 21 sat.\nMark Rainey iz Niša izdao EP\n10:34, 19. 8. 2013.\nPod imenom Mark Rainey, niški gitarista, pevač, kompozitor i producent Marko Marjanović izdao je EP "Stay" sa 4 pesme za izdavačku kuću "Balkanrock records".\nSingl vlasotinačkog i beogradskog benda\n11:34, 30. 7. 2013.\nVlasotinački bend "Fluid Underground" je sa beogradskim "Visećim vrtovima Vavilona" objavio zajednički singl "Kao nekada".\nZavršen peti "Balkan Streets Festival"\n15:43, 24. 6. 2013.\nPeti po redu "Balkan Streets Festival" završen je juče u jutarnjim časovima na čuvenom izletištu Ćoška. Prema proceni organizatora festivalske programe pratilo je oko 4.000 ljudi.\nDebi izdanje niškog benda "Ego"\n12:11, 20. 5. 2013.\nNiški bend "Ego" sledećeg ponedeljka, 27. maja, objaviće debi izdanje koje će se besplatno preuzimati preko sajta izdavačke kuće Balkanrock records.\n"Stereolimit" objavljuje online izdanje\n11:00, 16. 4. 2013.\nNiški pank-rok bend "Stereolimit" objaviće svoje novo EP izdanje "Lavirint" koje će od ponedeljka, 22. aprila, biti dostupno za besplatno preuzimanje sa sajta Balkanrock.


EEN ključni instrument unapređenja konkurentnosti malih i srednjih preduzeća u Evropi - Udruženje poslovnih žena Srbije\nPovodom obeležavanja deset godina uspešne realizacije projekta Evropska mreža preduzetništva (EEN), dodeljene su nagrade kompanijama koje su na najuspešniji način iskoristile usluge mreže i potpisale poslovne ugovore sa firmama iz inostranstva.Uručene su zahvalnice partnerima koji su učestvovali u sprovođenju projekta u Srbiji. Kako je istaknuto na svečanosti, EEN je ključni instrument strategije EU za podizanje konkurentnosti malih i srednjih preduzeća u Evropi.\nMarko Čadež, predsednik Privredne komore Srbije (PKS), rekao je da je Srbija od samog početka uključena u EEN i da je skoro 17.000 srpskih i malih i srednjih preduzeća koristilo usluge ove mreže. Cilj EEN, objasnio je Čadež, jeste otvaranje vrata i pružanje mogućnosti malim i srednjim preduzećima za učešće u poslovnim susretima i misijama, pomoć prilikom transfera tehnologija, u oblasti zaštite intelektualne svojine, razvoja istraživačkih projekata, podrška u tumačenju i primeni propisa, do mogućnosti korišćenja programa i fondova EU.\n– Najvidljivija i najkonkretnija korist za kompaniju meri se brojem ugovora. Više od 300 malih i srednjih kompanija, uz podršku EEN, potpisalo je ugovore sa inostranim partnerima, izašlo na strana tržišta ili ojačalo poziciju na onima na kojima su već poslovali – rekao je Čadež.\nJadranka Joksimović, ministarka za evropske integracije, istakla je da nema održivog razvoja bez stabilnog i snažnog sektora malih i srednjih preduzeća.\n– Mala i srednja preduzeća su kičma i oslonac najrazvijenijih evropskih regiona. Kada postanemo članica i mi ćemo imati pristup strukturnim fondovima EU koji su neuporedivi u odnosu na ono što danas koristimo kao zemlja kandidat – rekla je Joksimovićeva.\nŠef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici ohrabrio je kompanije da najbolji način iskoriste usluge EEN i mnogobrojne alate koje nudi i podsetio da su predstavnici Evropskog investicionog fonda i pet banaka u Srbiji potpisali ugovor o pomoći u finansiranju malih i srednjih preduzeća, što je veoma važno za razvoj ovoga sektora.\nMladen Šarčević, ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja ukazao je na važnost uspostavljanja čvrstih veza između obrazovanja i nauke sa privredom, kao i da se sistemski radi na tome, posebno na uvođenju dualnog obrazovanja.\nMarko Kovačević, rukovodilac Centra za EU integracije PKS i koordinator Konzorcijuma EEN Srbija predstavio je rezultate projekta u protekloj deceniji. Svečanosti je prisustvovao Goran Knežević, ministar privrede u Vladi Srbije, predstavnici poslovnih asocijacija, akademske zajednice.\nJubilarne nagrade EEN uručene su predstavnicima kompanije Swiftty d.o.o. Beograd – IT start-up koji predstavlja prvu „cloud responsive“ platformu za konverziju PSD u HTML 5 i CSS 3 fajlove. Laureati su i Resor d.o.o Gadžin Han – preduzeće za proizvodnju novih i remont starih komunalnih nadogradnji, Ukras d.o.o. Vranje – preduzeće za proizvodnju zaštitnih rukavica, Vitalis Komerc d.o.o. Niš – preduzeće za proizvodnju medicinskih preparata, Beauty Imagini Beograd – holistički centar koji se bavi tradicionalnim tehnikama masaže, antistres i detoks programima.\nNagrađeni su i Marija Handmade Šabac – umetnička radionica za izradu odeće i nakita, WIKA Merna tehnika d.o.o. Beograd – preduzeće za proizvodnju elektronskih, mehatroničkih i mehaničkih instrumenata za merenje pritiska; Belit Beograd – kompanija za dizajn, razvoj, implementaciju i integraciju IT rešenja i udruženje „Leskovački ajvar“ koje čini 15 proizvođača Jablaničko-pčinjskog okruga i jedino ima registrovanu oznaku geografskog porekla pod nazivom “ leskovački ajvar“. Nagrada je pripala i kompaniji Jasmil Arilje.\nNa svečanosti su uručene zahvalnice partnerima koji su učestvovali u sprovođenju projekta u Srbiji – Udruženju poslovnih žena, Centru za transfer tehnologije – Univerziteta u Beogradu, Institutu za nuklearne nauke „Vinča“, Auto-klasteru Srbije, Beogradskom sajmu, Advantage Austria Serbia, Master centru Novosadskog sajma, EU info centru, Nemačko-srpskoj privrednoj komori, Belgrade Venture Forumu.\nEEN mreža je aktivna u preko 60 zemalja širom sveta i okuplja 3.000 eksperata koji dolaze iz više od 600 organizacija. Evropska mreža preduzetništva pruža set standardizovanih usluga sektoru malih i srednjih preduzeća, koji se odnose na internacionalizaciju poslovanja, podršku u pristupu finansiranju, programima i fondovima EU, informisanje o propisima i pravilima EU, pomoć prilikom transfera tehnologija, zaštite intelektualne svojine i razvoja istraživačkih projekata.\nU Srbiji je za sprovođenje usluga EEN mreže zadužen Konzorcijum EEN Srbija, čiji je koordinator Privredna komora Srbije, dok su ostale institucije u Konzorcijumu Inovacioni centar Mašinskog fakulteta u Beogradu, Institut „Mihajlo Pupin“, Poslovni inkubator Novi Sad, Univerzitet u Nišu i Razvojna agencija Srbije.


Hajdin: Voždovac je prava sredina za mene - Sportska centrala\nHajdin: Voždovac je prava sredina za mene\n25 jul 2019. 19:09\nCrvena Zvezda i Voždovac su završili dogovor o kojem se pričalo proteklih dana. Stefan Hajdin je novi igrač „zmajeva“, u kojima će provesti narednu sezonu na pozajmici.\n– Nekoliko klubova je pokazalo interesovanje za mene u ovom prelaznom roku, ali nakon razgovora sa stručnim štabom Voždovca i sa upravom kluba uvideo sam da je ovo prava fudbalska sredina za mene. Na prvom mestu volim da za saradnike imam dobre ljude, i da budem deo zdrave i poštene priče, a to će u Voždovcu biti slučaj.\n– Ekipa se još uvek uigrava i to je vidljivo, prelazni rok nije gotov, tako da ne sumnjam da će u narednom periodu ekipa da se stabilizuje i da dokaže da ima potencijal za visoke domete. Novi saigrači i svi u klubu su me sjajno dočekali, i već sam sada srećan zbog dolaska na „Krov“.


Izbeglice krenule peške ka Austriji\nOsvježeno 4. septembar/rujan, 2015.\nIzbjeglice na putu ka Austriji\nJedan izbeglica iz Pakistana umro je u petak kada je doživio kolaps na šinama nakon što je oko 350 ljudi pobeglo sa železničke stanice u mađarskom gradu Biske, javila je mađarska državna televizija.\nPolicija je saopštila da nije jurila ovu grupu migranata i da je muškarac kolabirao na oko 800 metara od stanične zgrade. Država televizija prenela je da je čovek pao i udario glavom u šine.\nOva grupa migranata prethodno je krenula sa glavne železničke stanice u Budimpešti prema Beču, nakon što im vlasti nisu dozvolile da se ukrcaju u vozove za Austriju. Oni su tokom dana probili jednu policijsku barikadu na autoputu i nastavili putovanje.\nU međuvremenu, "Gardijan" prenosi na svom veb sajtu da mnogi Mađari daju hranu i vodu migrantima koji su u petak krenuli peške autoputem od Budimpešte prema austrijskoj granici i Beču.\nBi-Bi-Si je javio da se u blizini željezničke stanice "Keleti" u Budimpešti dogodio sukob desničarskih eksremista i izbeglica, ali da je sada mir ponovo uspostavljen i da ljudi sjede kao znak protesta.\nMeđunarodni železnički saobraćaj obustavljen je četvrti dan na budimpšetanskoj stanici Keleti, gde se prema proceni izveštača stranih agencija, nalazi preko 2.000 migranata koji i dalje čekaju u očajnim uslovima da vozovi prorade, a mnogi su kupili karte koje su platili nekoliko stotina evra.\nU odvojenom događaju, policija je dozvolila u četvrtak grupi izbeglica da uđe u voz, koji je kasnije zaustavila u gradu Biškeu, 35 kilometara od Budimpešte, jedan od pet predviđenih za azilatne u Mađarskoj. Izbeglicama je naređeno da siđu i registruju se i smeste u obližnji izbeglički centar.\nNa policijsku akciju izbeglice su uzvratile povicima "Nemačka, Nemačka", pokazajući transparente na kojima je pisalo "SOS", "Upomoć" i "Moram otići u Nemačku da bih preživeo".\nŠef policijske kontrole Laslo Balaš rekao je da se 16 ljudi dobrovoljno prijavilo u centru, a oko 500 njih je odbilo i odlučilo krenuti peške ka Austriji.\nRSE specijal: Izbeglička kriza\nIzbeglice pokušavaju da izbegnu te kampove jer im nije želja da traže azil u Mađarskoj koja ekonomski slaba već gotovo svi žele da idu u Nemačku.\nIstovremeno, u Kobaneu je u petak sahranjen trogodišnji sirijski dečak Ajlan Kurdi, njegov petogodišnji brat Galip i njihova majka Rehan, koji su se utopili u četvrtak nadomak turske obale.\nFotografija utopljenog sirijskog dečaka koji je pronađen na plaži u Bodrumu nakon što su se prevrnula dva čamca sa izbeglicama, uzdrmala je Evropu u kojoj raste napetost pred naletom desetina hiljada izbeglica i migranata.\n(Kobane: Sahranjen Ajlan sa bratom i majkom; Video/Rojters)\nKobane: Sahranjen Ajlan sa bratom i majkom\nPremijeri Češke, Slovačke, Mađarske i Poljske pozvali su u petak Evropsku komisiju da na sastanku evropskih ministara unutrašnjih poslova 14. septembra predstave "održive" mere za rešenje migrantske krize.\nPremijer Češke Bohuslav Sobotka izjavio je da su se ministri Višegradske grupe na sastanku u Pragu saglasili da je neophodno da EU pojača kontrolu svojih granica, borbu protiv krijumčara i da uspostavi nove centre za prijem i registraciju migranata u zemljama u koje dolaze.\nSobotka se izjasnio protiv uvođenja obaveznih kvota za izbeglice koju zagovara Evropska komisija uz podršku Pariza, Berlina i Rima.\nSlovački premijer Robert Fico izjavio je da su automatski mehanizmi bili neprihvatljivi, dok premijer Poljske Eve Kopač smatra da države članice EU moraju da samostalno odluče kako će rešavati krizu, prenosi Rojters.\nSastanak u Pragu država članica "Višegradske grupe" bio je prilika da češki, slovački i poljski zvaničnici potvrde solidarnost sa mađarskim kolegom Viktorom Orbanom, čija država se bori sa velikim prilivom izbeglica koji prolaze preko njene teritorije u želji da stignu u Austriju ili Nemačku.\nU zajedničkom saopštenju, objavljenom nakon sastanka, premijeri ove tri države su izrazili spremnost da pruže dodatnu pomoć Mađarskoj.\nOrban: Postaćemo manjina na vlastitom kontinentu\nReka migranata koja se sliva u Evropu beskonačna je i ukoliko Evropska unija ne zaštiti svoje granice mogu stići desetine miliona novih, kazao je u petak mađarski premijer Viktor Orban.\n"Sada govorimo o stotinama hiljada no sledeće godine govorit ćemo o milionima i tome nema kraja. Odjednom ćemo videti da smo postali manjina na vlastitom kontinentu", kazao je Orban pozivajući Evropu da "pokaže snagu u zaštiti svojih granica".\n"Evropa se mora pozabaviti uzrocima dolaska migranata a ne se samo koncentrisati na to kako da ih razdeli među zemljama jer će se uskoro suočiti s milionima", upozorio je Grzegorz Schetyna, poljski ministar spoljnih poslova.\nOve godine u Mađarsku je stiglo 160.000 migranata, a 90.000 ušlo je u zemlju u poslednja dva meseca.\nIstovremeno, od sastanka šefova diplomatija EU posvećenog problemu izbeglica u petak međunarodna javnost očekuje preciznije smernice za rešavanje izbegličke krize, koja se procenjuje, najvećom od Drugog svetskog rata.\nGuters: EU da pokaže suštinu\nVisoki komesar za izbeglice UN Antonio Guteres apelovao je u petak da najmanje 200.000 podnosilaca zahteva za azil bude prihvaćeno u Evropskoj uniji (EU) prema kvotama obavezujućim za sve članice Unije.\n"Osobama koje podnose validne zahteve za zaštitu (...) treba da bude omogućen program grupnog prihvata, uz obavezno učešće svih članica EU", navodi se u saopštenju Guteresa.\nOn je naveo da je, prema prvim procenama, potrebno obezbediti takav smešaj za najmanje 200.000 podnosilaca zahteva za azil.\nOn je rekao da u Evropu nije decenijama stigao tako veliki broj izbeglica i da je potrebno uložiti ogroman zajednički napor za rešavanje situacije.\nVisoki komesar UN za izbeglice naveo je da je za rešavanje problema "potrebna zajednička strategija koja će se zasnivati na odgovornosti, solidarnosti i poverenju".\nEvropska komisija će zatražiti od zemlja članica da hitno raspodele 160.000 izbeglica po Evropskoj uniji kako bi se bolje suočili s izbegličkom krizom, potvrđeno je Rojtersu u kabinetu predsednika Komisije Žan Kloda Junkera. U junu su vlade članica EU odbile predlog Evropske komisije o prihvatu 40.000 azilanata.\nSličan apel uputio je i predsednik Evropskog saveta Donald Tusk. On je pozvao države članice da udome najmanje 100.000 izbeglica, što je mnogo više od trenutnog sporazuma, koji podrazumeva njih 32.000.\nI Jelisejska palata je saopštila juče da će Nemačka i Francuska predložiti Briselu "jednake kvote" za prihvat izbeglica u Evropi.\nBritanija će primiti "dodatnih više hiljada izbjeglica" iz Sirije, izjavio je danas britanski premijer Dejvid Kameron.\nOn je rekao da je Britanija već primila oko 5.000 Sirijaca u okviru postojećih programa relokacije i da će nastaviti da prima izbeglice.\n"Imajući u vidu obim krize i patnje naroda, mogu da kažem da ćemo učiniti više u relokaciji više hiljada sirijskih izbjeglica", rekao je Kameron novinarima u Lisabonu nakon sastanka sa portugalskim kolegom.\nMerkel ima rešenje\nNemačka kancelarka Angela Merkel donela je plan za rešenje izbegličke krize u Nemačkoj, koji između ostalog, predviđa strože uslove za dobijanje azila i ukidanje džeparca.\nTo je objavio nemački tabloid "Bild" koji navodi da bi Merkel o svom planu u sedam tačaka trebalo ovog vikenda da se dogovori sa svojim koalicionim partnerima, socijaldemorkatama.\nTaj plan, između ostalog, predviđa pooštrenje uslova za sticanje azila, ukidanje takozvanog "džeparca" od 143 evra mesečno i skraćenje roka za deportaciju na jednu sedmicu, uz petogodišnju zabranu ulaska, što se odnosi, pre svega, na građane Srbije i drugih balkanskih zemalja sigurnog porekla, piše danas "Bild".\nMerkelova želi da do kraja oktobra sve izbeglice budu smeštene u čvrstim objektima, navodi tabloid kao prvu tačku i ukazuje da u ovom trenutku u Nemačkoj najmanje 20.000 izbeglica još živi u šatorima.\nKancelarka planira i ubrzanje postupka za sticanje azilantskog statusa, što bi posebno moglo da se odnosi na pridošlice s Balkana, koje nemaju skoro nikakvu šansu da dobiju azil u Nemačkoj.\nMerkelova predviđa i da se izbeglicama, koji dobiju status azilanta, omogući učenje jezika i pristup obrazovnom sistemu, s ciljem da se oni brzo osposobe za tržište rada, prenosi tabliod, što je treća tačka plana, dok u četvrtoj predlaže da se keš-novac od 143 evra mesečno više ne isplaćuje, već da se ljudima, dok traje azilantski postupak i dok su u prihvatnim centrima, pružaju usluge-bonovi za hranu, garderobu i ostale potrebe.\nKada je reč o pravu na azil, tu se mogu očekivati pooštrenja, odnosno izmena odgvarajućeg člana Ustava, za koji se zalaže podružnica njene Hrišćansko-demokratske unije u najmnogoljudnijoj pokrajini Severnoj-Rajni Vestfaliji, što bi značilo da više nema svako automatski pravo da zatraži azil u Nemačkoj.\nŠesta tačka plana, odnosi se na proterivanja i to bi, takođe, moglo da se odnosi, pre svega, na građane sa Balkana.\nOnaj ko iz "zemalja sigurnog porekla", poput Srbije, Bosne ili Makedonije dođe u Nemačku, trebalo bi da u roku od jedne sedmice bude deportovan nazad i da dobije zabranu ulaska do pet godina.\nOsim toga krug "zemalja sigurnog porekla" trebalo bi da bude proširen i na Albaniju, Kosovo i Crnu Goru, prenosi "Bild".\nPutin: Uzrok krize američka spoljna politika\nKoren aktuelne migrantske krize je u pogrešnoj spoljnoj politici Zapada, posebno SAD, na Bliskom istoku i severnoj Africi, rekao je u petak ruski predsednik Vladimir Putin.\n"Kakva je to politika? To je politika nametanja svojih standarda, ne uzimajući u obzir istorijske, verske, nacionalne i kulturne specifičnosti regiona. To je prvenstveno politika naših američkih partnera", rekao je Putin novinarima na Istočnom ekonomskom forumu u Vladivostoku.\nOn je dodao da je iznenađen kako američki mediji kritikuju Evropu zbog okrutnosti prema migrantima.\n"SAD uopšte ne osete priliv migranata, dok Evropa, koja slepo sledi instrukcije Vašingtona, podnosi najveći teret", istakao je Putin, dodajući da se ova kriza mogla i očekivati.\nKobane: Sahranjen Ajlan Kurdi sa porodicom\nMemorijalni kompleks Šehidsko mezarje Kamičani\nBroje se glasovi na Kosovu\nLustracija sudija u BiH?\nPoslovno povezivanje dijaspore BiH


Mine - Blic Online\nOpasnost preti u 118 opština BiH: Mine razaraju porodice i 26 godina od rata\nPogibija dva lovca od mine ovog meseca, potpuno je uništila dve porodice, a tri naroda u BiH vratila 26 godina unazad, u vreme ratnih razaranja.\nMine ubijaju i žene i decu: U opasnosti pola miliona ljudi u BiH\nPrema podacima iz 2018. godine, u posleratnom periodu u BiH je od mina poginulo 613, a lakše i teže povređeno 1.143 ljudi.\nŽivot u gradu OKOVANOM MINSKIM POLJIMA: Decenijama posle rata ljudi ginu od eksplozija\nRat u BiH je okončan pre skoro 26 godina, ali mine, koje su zaraćene vojske posejale devedesetih i danas ubijaju. Doboj je grad koji je najviše u BiH pogođen ovim problemom, a životne priče žrtava svedoče o razmerama tragedije.\nBiH jedna od NAJUGROŽENIJIH U SVETU: Do danas pronađeno 136.148 mina\nCentar za uklanjanje mina u BiH je povodom Međunarodnog dana borbe protiv mina, 4. aprila saopštio je da je u Bosni i Hercegovini do danas pronađeno 136.148 minsko-eksplozivnih sredstava.\nDeminerska vojna Oružanih snaga Bosne i Hercegovine i u složenim okolnostima pandemije virusa korona predvodi napore na uklanjanju mina zaostalih širom naše zemlje, poručuju iz Ministarstva odbrane BiH, kroz reportažu o deminerima i njihovim aktivnostima. Nakon što je konačno rešeno pitanje neblagovremenog produženja akreditacije za izvođenje protivminskih aktivnosti, prouzrokovano kasnim imenovanjem Komisija za deminiranje u BiH, Oružane snage BiH nakon tromesečnog prekida, nastavljaju s deminiranjem i to po metodu „oslobađanja zemljišta“.\nBLOKIRAN MOST NA BEGEJU Pronađene neeksplodirane mine, policija zatvorila ceo rejon\nViše neeksplodiranih ubojnih sredstava pronađeno je u rejonu mosta na Begeju, na putu od Zrenjanina ka Belom Blatu.\nOd ratnih sukoba u BiH prošle su 24 godine, ali je na njenoj teritoriji i dalje oko 8.050 sumnjivih opasnih područja zbog mina, površine 995.87 kvadratnih kilometara i 917 potvrđenih opasnih područja, površine 22.14 kilometara kvadratnih.\nDa li će BiH zaista zbog kašnjenja u provođenju ključnog projekta ostati bez 10 miliona evra, koje je EU već rezervisala za deminiranje ili je u pitanju još jedno političko nadgornjavanje?\nU proteklih sedam dana petoro ljudi u BiH je stradalo od eksplozije minsko-eksplozivnih sredstava zaostalih iz rata, a među njima je bio i jedan 15-ogodišnji dečak.\nSAN O ŽIVOTU U EU JAČI OD STRAHA Migranti koji ilegalno prelaze granicu često IDU KROZ MINE\nMigranti koji prolaze kroz BiH svakodnevno su suočeni s brojnim problemima. Oni koji se odluče granicu BiH proći ilegalnim putem, često prolaze zarasle i nepristupačne šumske terene pune mina.\nUGROŽENO POLA MILIONA LJUDI U BiH još 75.000 do 80.000 mina\nU BiH se još nalazi od 75.000 do 80.000 mina na dva odsto cele površine, pri čemu je ugroženo pola miliona stanovnika, rečeno je danas na sastanku zamenika ministra odbrane BiH Seada Jusića sa predsedavajućim Konvencije za zabranu protivpešadijskih mina Hansom Bratskarom i ambasadorom Norveške u BiH Guri Rusten.


Vučić: Na KiM otišli lekari iz Beograda da pomognu u borbi protiv korone - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Vučić: Na KiM otišli lekari iz Beograda da pomognu u borbi protiv korone\n8 96 421 2950\n02.april 2020. Izvor: Tanjug\n"Danas sve što je bilo kamiona, naših i njihovih, sve su pustili, valјda je takva situacija i pustili su nam i naše lekare da prođu", rekao je Vučić.\nIstakao je da se lekarima divi na hrabrosti i na tome što su pokazali šta je Hipokratova zakletva ali i koliko vole svoj narod.\n"Našem narodu na KiM mogu da poručim samo to da smo uz njih, kao i uz bilo koji drugi deo naše zemlјe", rekao je Vučić na konferenciji za novinare.\nNa pitanje kakva je epidemiološka situacija u srpskim sredinama na KiM, zamenica direktora Instituta za javno zdravlјe Milan Jovanović Batut, Darija Kisić Tepavčević, rekla je da se u svim delovima zemlјe radi intenzivan epidemiološki nadzor, u cilјu sagledavanja koliko je opterećenje bolešću u pojedinim delovima zemlјe.\n"Posebna pažnja jeste usmerena ka tom delu naše zemlјe i u tom smislu su dodatni timovi u toku jučerašnjeg dana otišli na područje KiM", rekla je Kisić i dodala da u ovom momentu ne može da iznese tačne podatke.\nOna je navela da se kontinuirano prati obolevanje i umiranje u cilјu sprečavanja infekcije, isto kao i u ostalim delovima zemlјe.\nNa pitanje koliko se pacijenata sa KiM leči na Klinici za infektivne i tropske bolesti u Beogradu, načelnik te klinike Goran Stevanović rekao je da se najteži bolesnici sa KiM leče u KC Niš jer je to najbliži centar koji može da pruži pomoć.\nDodao je da je to odlučeno jer lјudi sa teškom kliničkom slikom ne mogu da izdrže duži transport.\n"Radili smo dosta na pojačanju timova na KiM", rekao je Stevanović i dodao da su na KiM otišli stručnjaci iz Beograda, između ostalih i jedan infektolog, redovni profesor Univerziteta u Beogradu.\n"Radimo na pojačavanju mogućnosti i kapaciteta zdravstvene službe, ali i da mobilišemo kapacitete u najbližoj zdravstvenoj ustanovi koja može da pruži pomoć, a to je Niš", rekao je Vučić.\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju dr Petar Petković sastao se danas sa ambasadorkom Narodne Republike Kine u Republici Srbiji Čen Bo ...\nPetković: Političari iz Prištine pritiscima potvrđuju ugroženost Visokih Dečana\nČinjenicu da Visoki Dečani zaslužuju mesto na listi “Evropa Nostra” sedam najugroženijih lokaliteta kulturnog nasleđa u Evropi, danas su u svom pismu ovoj organizaciji potvrdili predstavnici privremenih institucija ...\nAlјbin Kurti nastavlјa da zamajava i svoju i međunarodnu javnost, gotovo svakodnevnim izjavama o nekakvoj tužbi protiv zvaničnog Beograda za navodne ratne zločine i genocid ...\nPetković sa Boneli o povratku interno raselјenih lica na Kosovo i Metohiju\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju dr Petar Petković razgovarao je danas sa šeficom Kancelarije Visokog komesarijata UN za izbeglice (UNHCR) u Srbiji Frančeskom Boneli ...


Blumberg: Zakerberg izgubio 7 milijardi dolara za par sati | Mačva zdravog razuma\nNaslovna Društvo Blumberg: Zakerberg izgubio 7 milijardi dolara za par sati\nBlumberg: Zakerberg izgubio 7 milijardi dolara za par sati\nBogatstvo osnivača Fejsbuka za samo nekoliko sati umanjeno je za sedam milijardi dolara zbog višesatnog prekida rada popularne mreže, piše Blumberg.\nOvaj list dodaje da su akcije popularne mreže samo danas pale za 5 odsto, dok su od septembra za čitavih 15 odsto.\nSamo od 13. septembra, Zakerberg i Fejsbuk izgubili su preko 13 milijaradi dolara, kada je vrednost ove kompanije iznosila 140 milijardi dolara. Sada vrednost ove kompanije iznosi blizu 121 mililjardu dolara, čime je vlasnik Fejsbuka po bogatstvu pao na peto mesto iza Bila Gejtsa.\nSve ovo dešava samo dan pošto je Fransiz Haugen, uzbunjvač iz Fejsbuka, otkrila u jednom intervjuu da ova društvena mreža daje prednost profitu nad javnim dobrom. Svoje tvrdnje potkrepila je sa više od deset hiljada stranica internih istraživanja i dokumenata.\nPrethodni tekstNovi zakon u NBA: Nevakcinisani gube novac\nSledeći tekstZverev na tapetu ATP


Viking 145/80R13 75T WINTECH zimska auto guma cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nViking 145/80R13 75T WINTECH zimska auto guma cene\ncena od 3.490,00 do 3.490,00 din | prodavnica (2)\nTaurus 145/80R13 75Q 601 zimska auto guma\nTaurus 155/70R13 75Q 601 zimska auto guma\nViking letnja auto guma 145/80R13 75T CityTech II letnja auto guma\nViking letnja auto guma 145/70R13 71T CityTech II letnja auto guma\nViking letnja auto guma 135/80R13 70T CityTech II letnja auto guma\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Viking 145/80R13 75T WINTECH zimska auto guma po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Viking zimska auto guma 145/80R13 75T WINTECH na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Zimske auto gume cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Viking Zimske auto gume, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Viking 145/80R13 75T WINTECH zimska auto guma sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Viking 145/80R13 75T WINTECH zimska auto guma. Pre kupovine, podatke za Viking zimska auto guma 145/80R13 75T WINTECH proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


CIKBiH ovjerio 64 političke stranke i 183 nezavisna kandidata - Kozarac.ba\nCentralna izborna komisija Bosne i Hercegovine (CIKBiH) danas je ovjerila 64 političke stranke za učešće na lokalnim izborima u oktobru za one izborne jedinice za koje su ispunile uvjete propisane zakonom i 183 nezavisna kandidata.\nTakođer, CIKBiH danas je ovjerio prijave 27 političkih stranaka, 19 nezavisnih kandidata, 11 udruženja građana za učešće u izborima za predstavnike nacionalnih manjina u izbornim jedinicama kojima su statutom utvrđena, odnosno zagarantirana mjesta za predstavnike nacionalnih manjina u općinskim vijećima/skupštinama opština.\nPortparolka CIK-a BiH Maksida Bajramović je danas na pres-konferenciji u Sarajevu kazala da je CIK utvrdio da određene političke partije imaju nedostatke u podnesenim prijavama te im je ostavio rok od 48 sati od prijema obavijesti CIK-a da otklone te nedostatke i nepravilnosti.\nPrema njenim riječima, Penzionerska stranka Republike Srpske i Narodna bošnjačka stranka nisu dostavile dokaz o upisu političke organizacije u registar političkih organizacija kod nadležnog organa.\nRok od 48 sati ostavlja se za Stranku demokratske aktivnosti A – SDA, Socijaldemokratsku uniju 2002 BiH, Srpsku demokratsku stranku 1990 – Izvorna, Srpsku narodnu radikalnu stranku Republike Srpske da izvrše izmjenu naziva političke stranke jer može dovesti u zabunu birače, s obzirom na to da već postoje ranije registrirani politički subjekti sa sličnim nazivom.\nDokaz o uplati iznosa takse za ovjeru za učešće na izborima nisu dostavili Demokratski narodni savez i Zeleni BiH, dok Demokratska stranka invalida BiH nije podnijela prijavu pod istim nazivom pod kojim se registrirala kod nadležnog organa pa se i njoj ostavlja rok od 48 sati da otkloni ovaj nedostatak.\nPolitičke stranke koje imaju dva ili više nedostataka u prijavi za ovjeru su: Demokratski centar BiH, Srpska stranka Republike Srpske te Penzionerski demokratski savez Banja Luka.\nBajramović je kazala da je za 34 političke stranke utvrđen i nedostatak nedovoljnog broja potpisa podrške birača te im se također ostavlja rok od 48 sati da otklone te nedostatke.\nPrema njenim riječima, CIK je danas odbio ovjeru učešća na lokalnim izborima BH Slobodnim demokratima, a razlog je Odluka CIK-a BiH kojom je izrečena administrativna mjera kojom se uskraćuje pravo političkoj stranci da se kandiduje na izborima zbog nedostavljanja godišnjeg finansijskog izvještaja za 2006. u skladu sa Zakonom o finansiranju političkih partija.\nIz istog razloga odbijena je prijava ovjere za učešće na predstojećim izborima i Bosanskohercegovačkoj stranci prava, a prijava je odbijena i Hrvatskoj čistoj stranci prava dr. Ante Starčević jer nije podnijela prijavu na način i u roku propisanim Izbornim zakonom BiH, prijava je dostavljena izvan roka.\nCentralna izborna komisija BiH je odbila prijavu učešća na lokalnim izborima i za pet nezavisnih kandidata: Božo Kostić, Duško Paravac i Siniša čorđević jer nisu podnijeli prijavu na način i u roku propisanim Izbornim zakonom BiH, te Milenko Vrhovac i Alaga Alimanović jer nisu registrirani birači u općini za koju su podnijeli prijavu.\n“Nakon što završimo ovjeru političkih stranaka počinje teći rok za one političke stranke i nezavisne kandidate, ukoliko žele, imaju pravo po zakonu, da podnesu prijavu za ovjeru koalicija, odnosno listi nezavisnih kandidata za učešće na izborima“, kazala je Bajramović.\nPodsjetila je da je 23. maja istekao rok za podnošenje prijava za ovjeru političkih stranaka, nezavisnih kandidata, udruženja građana i grupa građana za učešće na lokalnim izborima u BiH. Prijavu su podnijela 373 politička subjekta i to: 84 političke stranke, 277 nezavisnih kandidata, 11 udruženja građana te jedna grupa građana od 40 osoba.\nRok do kojeg Centralna izborna komisija treba završiti provjeru i ovjeru političkih subjekata koji ispunjavaju zakonom propisane uvjete je 7. juni.


Na prodaju Putinov blindirani Mercedes\ndecembar 29, 2016\nJedan prodavac iz Moskve postavio je oglas za prodaju automobila 1995 Mercedes-Benz S600 Pullman Guard. Jasno je da se radi o blindiranoj limuzini koja je produžena do mjere koliko je to W140 generacija S-Klase mogla da bude.\nNajinteresantnije kod ovog automobila je to što je u vlasništvu ruskog predsjednika Vladimira Putina, što je očigledno bilo presudno za visoku cijenu- prodavac traži 1,3 miliona dolara za auto.\nIpak, čini se da je ovaj automobil koji je od 1995. u vlasništvu Rusije, prvo koristio Boris Jeljcin da bi kasnije (2000.) postao jedan od zvaničnih automobila Vladimira Putina kada je ovaj preuzeo mjesto predsjednika nakon Jeljcinovog povlačenja.\nNije poznato koliko je Putin koristio ovaj automobil, no činjenica je da je limuzina prešla svega 25.000 km što govori o tome da je većinu vremena provodio u garaži.\nInače, Pullmana pokreće 6.0 litarski V12 koji generiše oko 400 ks (solidnih za to vrijeme). Dodajmo da je W140 u osnovnoj verziji prilično težak, pa ako se još doda da se radi o produženoj verziji sa B6/B7 balističkom zaštitom, onda i ne čudi da automobil teži čitavih 4890 kg.\nViše iz ove kategorije « Pogledajte kako ubrzava 750Ld xDrive Teslin autopilot demonstrirao moć »


Start prvenstva Kadetske lige Srbije, Mačva gostuje Grafičaru - FK Mačva Šabac\nKadeti Mačve su spremni da u novoj sezoni daju svoj maksimum na terenu kako bi uspeli da zadrže elitno mesto, a ono što je sigurno, prvenstvo će biti teško i puno izazova za sve klubove, jer iz lige ispada šest ekipa. Dobre fudbalske partije prikazane u nekoliko prijateljskih susreta tokom pripremnog perioda, daju optimizam da će i u takmičarskim mečevima biti dobrih rezultata, kaže trener Željko Isailović. U okviru prvog kola Šapčani gostuju ekipi Grafičara, sutra od 11 sati u Beogradu.\n„Kadetska liga zvanično počinje sutra i našom utakmicom sa ekipom Grafičara praktično se otvara nova sezona. Pripreme koje smo odradili kod nas na stadionu bile su malo specifične zbog epidemiološke situacije. Prvo smo imali informaciju da takmičenje počinje 18.jula, zatim je pomereno za 25. jul i na kraju odluka je doneta da se igra od 01.avgusta. Bez obzira na pauze između tih pripremnih delova, mislim da imamo korektnu ekipu i da ćemo i igrački i rezultatski napraviti mnogo bolji posao nego prošle sezone.“\nTokom pripremnog perioda kadeti Mačve su odigrali sedam prijateljskih utakmica sa ekipama iz Kadetske lige i kako naglašava Isailović, zadovoljan je i prikazanom igrom i rezultatom.\n„To su uglavnom bile egal utakmice, gol više ili manje na stranu protivnika ili nas, ali smo videli da, za razliku od prošle godine, možemo da pariramo većini ekipa. Problem je samo što ispada šest ekipa, liga se skraćuje, ali naravno mi ne bi bili sportisti ako se nebi nadali da ćemo napraviti uspeh. Ja lično mislim da imaju kvalitet, nismo još kompletirali ekipu, ali ubrzo će biti svima regulisani statusi. Ja sam od onih trenera koji se nijednog igrača ne odriče, imam na broju 40-tak momaka, rade u dve grupe tako da nikad se ne zna koji će igrač izboriti mesto u ekipi. Rezultat našeg rada u okviru Omladinske škole treba najpre da bude iznedren prvotimac, a evo u ovoj godini možemo da se pohvalimo da je čak pet momaka iz omladinskog pogona priključeno seniorima. Ovi dečaci su još uvek mladi, imaju 16 godina i kao što ja volim da kažem, ko zna da li će kada se prvi put zaljube imati interesovanje i dalje za fudbal, mnogi odustanu i napuste fudbal u tinejdžerskim godinama. Vreme je pred njima pa ćemo videti, da li će i u narednoj sezoni neko iz kadetske ili omladinske selekcije početi da trenira sa prvim timom.“\nKapiten kadetske selekcije Veljko Radovanović veruje da će u ovoj sezoni ekipa Mačve uspeti da zadrži elitno mesto, pa tako sa optimizmom ulaze u sutrašnji meč. „Sutra nas očekuje utakmica sa Grafičarem, to je zapravo Zvezdino 2004.godište. Dva igrača iz prve postave iz zdravstvenih razloga sutra neće biti u sastavu, oslabljeni smo, ali idemo da se borimo. Što se tiče cele sezone, verujem da mi možemo da pružimo i nešto više od samog opstanka u ligi. Kroz prijateljske mečeve pokazali smo da možemo da pariramo i jačim ekipama, a nova sezona je prilika i za sve nas da pokažemo talenat i kvalitet i da jednog dana ispunimo san svakog od nas i da zaigramo u društvu prvotimaca.“\nPrvi meč na domaćem terenu kadeti Mačve odigraće 08. avgusta, kada u okviru 02.kola Kadetske lige Srbije dočekuju ekipu TSC-a.


Foto: MONDO - Petar StojanoviÄ‡\nNastup je poceo u 21.45 sati, a Vilijamsov izlazak na binu i pesmu "Let Me Entertain You" publika je dočekala sa oduševljenjem.\nOdlična interakcija sa publikom, profesionalnost, odlično ozvučenje i scenografija, kao i oduševljenje prisutnih obeležili su koncert ovog pevača koji je u Beogradu nastupio u okviru turneje "Let Me Entertain You".\nHitovi su se nizali: Rock Đ, Monsoon Tripping, Royals / Bodies, Swing Supreme, Shout, Motherfucker, We Will Rock You, Candy Feel, Kids, Bohemian Rhapsody, Angels... a publika ih se sa oduševljenjem prihvatila i zajedno sa njim i pevala.\nTokom izvođenja pesme "Candy" Vilijams je na binu izveo jednu od obožavateljki, Anu, i sa njom odigrao čuveni ples u video krevetu uz pravi poljubac.\nUkupno 33.000 ljudi je sinoć na Ušću vidno uživalo u muzičkom spektaklu koji je Robi Vilijams priuštio prvi put svojim fanovima u Srbiji, ali i onima koji su došli iz regiona.\nRođen je 1974. godine, a karijeru je počeo sa 16 godina u pop bendu "Take That". Sa tim bendom snimio je tri albuma, a 1995. godine napušta taj sastav kako bi se posvetio solo karijeri.


Široka lepeza projekata omogućava da svako nađe svoje mesto u okviru Fondacije ili samo sarađujući sa njom. Neki od najvidljivijih projekata u javnosti su: „Teslin narod“, projekat uvođenja Teslinog nasleđa u školske sisteme širom sveta, projekat izrade predloga Nacionalnog programa svih Srba sveta, formiranje Nikola Tesla klubova, predlog kanonizacije Nikole Tesle, multidimenzionalna platforma TeslaTalk i mnogi drugi. Na Vidovdan 28. јuna 2004. гodine, a na inicijativu prvog predsednika Tesline naučne fondacije, novinara i publiciste Marka Lopušine, realizovan je program pod nazivom „Teslin narod“, kada je nizom izložbi i predavanja obeleženo 200 godina od zvanično zabeleženog dolaska prvog Srbina na tle Amerike, Džordža Fišera (rođenog kao Đorđe Šagić), učenika karlovačke Bogoslovije, učesnika Prvog srpskog ustanka, carinika, izdavača novina, sudije, člana gradskog odbora Hjustona (država Teksas, SAD), konzula SAD u Grčkoj. Na samoj manifestaciji u Filadelfiji je bilo prisutno oko 700 ljudi srpskog porekla ali i Amerikanaca, prijatelja Srba. Iz toga su proistekle sve naredne aktivnosti u okviru programa „Teslin narod“, čiji je glavni cilj da umreži Srbe u matici i rasejanju i da pokaže da je moguće da srpski narod može da se „složi, oboži i umnoži“ (vladika Nikolaj Velimirović).\nPo osnovu istraživanja došlo se do podatka da ljudi širom sveta, pa čak i u Sjedinjenim Državama, gde je Tesla živeo i stvarao skoro šest decenija, veoma malo znaju o doprinosu Nikole Tesla u razvoju modernog čovečanstva. Stoga Teslina naučna fondacija postavlja sebi kao jedan od glavnih zadataka da uvrsti „priču“ o Nikoli Tesli u školske sisteme SAD, Srbije i širom naše planete. Da mladi naraštaji uče o njegovim pronalascima koji su omogućili skoro sva tehnološka „čuda“ koja su danas svakodnevne i uobičajene stvari bez kojih ne bismo mogli da zamislimo današnje čovečanstvo: radio, televiziju, mobilne telefone, kompjutere, bežićni prenos informacija (Internet), mnogobrojne medicinske uređaje. Nabrajanje bi moglo da traje unedogled.\nPrva školska ustanova koja je prihvatila taj zadatak i na kome radi i dan-danas je American Paradigm Schools iz Filadelfije, na čelu sa Ešli Redfern (Ashley Redfearn), koja je član upravnog odbora i direktor za edukaciju Tesline naučne fondacije. Trenutno je u povoju projekat da se i u Srbiji i Republici Srpskoj učenje o Nikoli Tesli i njegovom značaju za moderno čovečanstvo podigne na viši nivo i to postane deo obaveznog programa školskog sistema.\nU vezi sa tim, Teslina naučna fondacija pruža tehničku i organizacionu pomoć svima onima koji su zainteresovani da u svojim sredinama (školama, udruženjima građana i drugo) osnuju „Nikola Tesla klub“, i da kroz umetnost i inovativnost rade na popularizaciji našeg velikog naučnika i izumitelja. Za početak će dobiti scenario i deo opreme za dramu „Tesla - danas, juče, sutra“, kroz čije izvođenje će dobiti više informacija o Teslinom životu i radu. Nakon toga, mogućnosti za aktivnosti članova kluba su bezbrojne: igre za decu, izložbe umetničkih radova, razvijanje kreativnosti i inovativnosti, saradnja sa članovima „Nikola Tesla klubova“ u drugim zemljama sveta.\nPrateći moderne trendove u komunikaciji, Teslina naučna fondacija je oformila multimedijalnu platformu „TeslaTalk.tv“ (https://youtube.com/user/TeslaTalk) koja predstavlja skup softvera, aplikacija i alata prvenstveno namenjenih za razmenu mišljenja naših ljudi u matici i dijaspori. Putem snimanja intervjua i dokumentarnih materijala sa Srbima i prijateljima Srba, predstavljaju se osobe sa zanimljivim predlozima za unapređenje saradnje matice i dijaspore.\nOrganizacija međunarodnih konferencija u SAD i u Srbiji takođe je jedna od aktivnosti Tesline naučne fondacije, u okviru kojih se predstavljaju oni koji su učinili nešto značajno u smislu promocije Nikole Tesle, njegovih dostignuća za čovečanstvo i njegove vizije života na planeti. Prva naredna će se održati 15. januara 2022. godine u hotelu “Njujorker” u Njujorku, gde je Tesla proveo poslednju deceniju života. Konferencija će biti prenošena i uživo putem Jutjub kanala Tesline naučne fondacije, tako da se zainteresovani mogu prijaviti za neposredno učešće ali i za diskusiju putem kanala društvenih mreža. Tokom jula naredne godine, Teslina naučna fondacija će i u Beogradu održati međunarodnu konferenciju na temu Nikole Tesle, tako da se na mejl teslinnarod@gmail.com već od sada mogu slati predlozi u vezi sa ućešća na tom događaju.


Bikicki u Teksasu - vino.rs\nsubota, 07 mart 2020 19:58\nvinarija bikicki, organska vina, prirodna vina,\nOva mlada firma iz Ostina specijalizovana je za vina iz manje poznatih vinskih regija u svetu, što ga je i dovelo ovde na Balkan, prvo u Bugarsku, a posle Srbije i u Albaniju.\n- Nama su u fokusu vina napravljena uz minimalne intervencije u podrumu, a grožđe za njih dolazi iz vinograda koji nisu tretirani veštačkim đubrivima i hemikalijama. Za mene su to vina koja najverodostojnije odražavaju tradiciju i specifičnost terena na kojem nastaju – kaže Ričardson, kome je ovo prvi boravak u Srbiji.\nTokom nekoliko dana stekao je, kaže, pozitivne utiske o ovdašnjim vinima, ali i o Beogradu, restoranima koje je posetio...\n- Stupili smo u kontakt preko Instagrama, zatim sam mu poslao uzorke u SAD i evo, došao čovek da proba još malo i vidi Srbiju – kaže Đorđe Bikicki, vlasnik vinarije Bikicki. – Obišli smo zajedno i vinariju Maurer, gde je pored njihovih vina probao i vina iz nove vinarije Baša, a u Beogradu smo imali i degustaciju vina iz vinarija Vujić, Imperator, Plavinci i Todorović, praktično sve što srpska vinska scena može da ponudi na temu prirodnih i organskih vina.\nInače, na večeri u restoranu Endorfin predstavljeno je pet etiketa koje su vinariju Bikicki u poslednjih nekoliko godina uzdigle u vrh srpske vinske scene: Uncensored 2017, dugo macerirani traminac koji je prošle godine poneo i naziv najboljeg oranž vina Balkana na ocenjivanju BIWC u Sofiji, sovinjon blan s etiketom SO 2016, zatim oranž varijanta pino griđa CU 2017, pino noar Pinotte 2015, te desertni traminac Makana 2015, koji je 2018. godine proglašen za najbolje posluslatko ili slatko vino Srbije.\nPoslužena uz originalne sledove hrane koje je spremio glavni kuvar restorana Nikola Nikolić, sva servirana vina dobila su dodatu dimenziju. Bilo da se radilo o tartaru od brancina, pečenom celeru koji je bio neka vrsta posebno prijatnog gastronomskog iskustva, piletini s vrganjem ili sporo kuvanom svinjskom obrazu sa šljivama, zaključak gostiju i domaćina bio je da aktuelna srpska enološko-gastronomska scena poseduje adute koje ostatak sveta tek treba da otkrije. Tome bi sada mogao da doprinese i odlazak pojedinih srpskih organskih vina preko Atlantika.


TotalCar.rs » Kia Carens: 5 zvezdica za bezbednost\nBezbednost, Kia, novo\n0 komentara 7037 pregleda\nNova generacija Kijinog MPV vozila Carens dobila je maksimalnih 5 zvezdica za bezbednost na EuroNCAP testu.\nOvakav rezultat postignut je zahvaljujući visokim ocenama u oblasti zaštite odraslih putnika (94%), dece (76%), kao i zahvaljujući elektronskim sigurnosnim sistemima (81%), ali i u segmentu zaštite pešaka gde je ostvarn rezultat od 64%.\nOcenjivači EuroNCAP-a dali su Carensu maksimalni broj bodova za bočnu zaštitu kod udara u prepreku, za zaštitu 18-omesečnog deteta, zaštitu vrata putnika na prednjim sedištima i zaštitu nogu pešaka prilikom udara.\nCarensova standardna sigurnosna oprema uključuje 6 sigurnosnih vazdušnih jastuka (prednji i bočni vazdušni jastuci i bočne vazdušne zavese), upozorenja za neprivezane sigurnosne pojaseve (napred i pozadi), elektronski sistem stabilnosti (ESC), pomoć kod polaženja uzbrdo, HAC (Hill Assist Control), i sistem ESS (Emergency Stop Signal), kod kojeg u slučaju snažnog kočenja počinju naizmenično da se pale i gase sva stop svetla, upozoravući vozila iza na iznenadno kočenje.\nOvim rezultatom na testovima bezbednosti novi Carens se pridružio ostalim Kijinin modelima (Cee’d, Rio, Venga, Soul, Sportage i Sorento), koji su takođe osvojili 5 zvezdica na EuroNCAP bodovanju.\nNazire se Volvo V90 Cross Country\nRadovi putara tokom praznika


Neće biti koalicije DS i SNS – Nadlanu.com\nNeće biti koalicije DS i SNS\nKRALJEVO, 15. aprila 2011. (Beta) - Predsednik Srbije i Demokratske stranke Boris Tadić rekao je u petak u Kraljevu da ne postoji dogovor o formiranju koalicije njegove partije i Srpske napredne stranke (SNS).\n"Postoje naznake u javnosti da se priprema neka velika koalicija, ali nema govora o tome. Mogućnost formiranja velike koalicije između Srpske napredne stranke i Demokratske stranke ne postoji jer su one stranke različitih programa i orijentacije", rekao je Tadić novinarima.\nPrema njegovim rečima, za Srbiju je najvažnije da što pre dobije status kandidata za EU.\n"Srbija je zemlja u kojoj investitori trenutno nerado plasiraju sredstva. Očekujemo da dobijanjem statusa kandidata, čiji je preduslov sprovođenje akcionog plana dogovorenog sa (evropskim komesarom za proširenje) Štefanom Fileom, nastane bolje stanje u Srbiji i da dobijemo nove investicije", rekao je Tadić.\nDodao je da izbore treba održati nakon što Srbija dobije status kandidata za EU.\n"Moramo da idemo korak po korak, ali da idemo sigurno napred, jer to je u skladu sa evropskim tendencijama", rekao je Tadić.


Samostalni Zivot Kragujevac | Održana obuka „Primeni prvu pomoć - spasi život“\nU Centru za sport i rehabilitaciju osoba sa invaliditetom „Iskra“ održana je obuka „Primeni prvu pomoć - spasi život“, koju su u saradnji realizovali Centar za samostalni život OSI Kragujevac i Edukativni centar Zavoda za hitnu medicinsku pomoć.\nKada se pomenu osnovna, praktična znanja iz prve pomoći, vrlo često ne razmišlјamo o koristi koju bismo imali da nam zatrebaju. Kada profesionalnoj intervenciji koja spasava život, prethodi ukazivanje prve pomoći, šanse za preživlјavanje se višestruko uvećavaju. Znati pružiti efikasnu, stručnu i pravovremenu prvu pomoć ugroženim osobama u incidentnim situacijama je od izuzetnog značaja za spašavanje života. Obuka ima za cilј sticanje osnovnih znanja i ovladavanje praktičnim veštinama za pružanje prve pomoći, od trenutka kad neko izgubi svest i prestane da diše, doživi epileptični napad ili doživi različite povrede i incidentne situacije koje mogu ugroziti život, do dolaska Hitne pomoći.\nPolaznici obuke bili su stručni radnici, stručni saradnici i zaposleni u institucijama sistema socijalne zaštite, pružaoci socijalnih usluga čiji su korisnici osobe sa invaliditetom, kao i članovi udruženja osoba sa invaliditetom iz Kragujevca. Prva pomoć je višestruko korisna ne samo kod saobraćajnih nezgoda, jer se povrede mogu desiti i u kući, na radnom mestu i u različitim životnim situacijama. Praktična obuka za pružanje prve pomoći, doprinosi povećanju znanja i veština pojedinaca spremnih na to da pomognu u kritičnim momentima.Saniranje povreda i sprečavanje od dalјeg, mogućeg povređivanja, kao i bezbedna evakuacija i transport ugroženog lica, samo su neke od tehnika koje se uče na obukama iz prve pomoći koju sprovodi ZHMP Kragujevac.\n“ Ako se u blizini ugroženog nađe osoba koja zna prvu pomoć, koja bar zna da pruži kompresije grudnog koša i održi cirkulaciju, mnogo je veća šansa da kada mi stignemo uz pomoć, medicine, nauke i opreme koju imamo, uspostavimo disanje i cirkulaciju” , kaže dr Gordana Đokić, načelnca Edukativnog centra Zavoda za hitnu medicinsku pomoć Kragujevac.\nUčesnici radionice bili su u prilici da slušaju predavanja lekara i zaposlenih u Hitnoj pomoći ali i da se kroz praktične vežbe nauče kako se obezbeđuje sigurnost, proverava da li je osoba svesna i da li diše, kako je postaviti u siguran bočni položaj ako je bez svesti i kako pružiti mere oživljavanja ukoliko osoba ne diše. Obuka će doprineti podizanju kvaliteta i bezbednosti u radu sa korisnicima zaposlenih stručnih radnika i saradnika pružaoca usluga socijalne zaštite u Kragujevcu.


U okviru Kampanje „Vidi Srbiju... Savršen odmor ti je nadohvat ruke!“ koju vodi i organizuje Turistička organizacija Srbije 07. Jula 2017. godine smo učestvovali na posebno pripremljenim i dizajniranim štandovima na Trgu Republike u Beogradu, koje je osmislila i pripremila Turistička organizacija Srbije.\nPored promotivnog materijala koji je deljen posetiocima štanda Ivanjice, organizovana je 20-to minutna najava budućeg festivala Nušićijada koji je najavljen sa bine od strane glumca Milana Milosavljevića u liku Branislava Nušića, a u prisustvu kostimiranih volontera Nušićijade.\nPromociju Nušićijade je medijski propratilo više izveštača pa je dato nekoliko intervjua raznim medijskim kućama među kojima ističemo TV Prva – emisija 150 minuta, RTS – emisija „Žikina šarenica“, RT Republike Srpske, a štand je posetilo i više predstavnika različitih medija (štampanih i elektronskih).\nPored novih suvenira za 2017 godinu, koji su ovom prilikom po prvi put prikazani javnosti, posetiocima su podeljene brošure i flajeri od festivala Nušićijada kao i ostali promotivni materijal kojim je Ivanjica predstavljena kao turistička destinacija koja nudi različite vidove odmora i zabave.\nPredstavnik i koordinator turističke promocije Nušićijade i Turističke organizacije opštine Ivanjica je sve prisutne goste na promociji i posetioce štanda pozvao da posete Nušićijadu poslednjeg vikenda u avgustu, kao i ostale događaje tokom leta u Ivanjici od kojih je promovisan i najavljen Festival izvorne srpske pesme u Prilikama kod Ivanjice.


Izvučena imena plivača za Bogojavljenski krst - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > Izvučena imena plivača za Bogojavljenski krst\n13/01/2021 13/01/2021 300Ostavi komentar na Izvučena imena plivača za Bogojavljenski krst\nNa Bogojavljenje, uz blagoslov Njegovog preosveštenstva episkopa šumadijskog Jovana, a u organizaciji Eparhije šumadijske i grada Kragujevca, održaće se tradicionalno plivanje za Bogojavljenski krst na jezeru u Šumaricama, sa početkom u 12 časova. Tim povodom danas su u skupštinskoj sali izvučena imena 33 plivača, koji će se u utorak, 19. januara na verski praznik, nadmetati za vitešku titulu nosioca Bogojavljenskog krsta Šumadije.\nInteresovanje za učešće na versko – sportskoj manifestaciji Plivanje za Krst časni ove godine je nešto veće, u odnosu na prethodne. Prijavljen je 101 kandidat među kojima ima devojaka ali i maloletnih lica, a najmlađa kandidatkinja koja se prijavila je 2009. godište. Danas su izvučena imena 33 kandidata među kojima su dve devojke i maloletna lica koji će moći da se nadmeću uz overenu pismenu saglasnost roditelja kao i tri rezervna plivača, rekao je Bojan Pavlović, direktor Gradske turističke organizacije, ističući da pripreme za održavanje manifestacije teku po planu. On je pozvao građane da viteško nadmetanje ove godine prate direktanim prenosom ili ukoliko imaju želju da prisustvuju to i učine ali uz poštovanje epidemioloških mera.\nPlivači određeni žrebom obavezni su da obave lekarski pregled u sportskoj medicini i donesu blagoslov parohijskog sveštenika, a uoči plivanja za Bogojavljenski krst, prisustvovaće liturgiji u hramu Svete Petke koju će služiti sveštenstvo Eparhije šumadijske, kaže protojerej Dragan Bašanac.\nTagovi: Kragujevac plivanje za Krst časni\nPronađen arsenal oružja i droga u porodičnoj kući


Peti regionalni sastanak Mreže IO ŠU Beograd - Mreža podrške inkluzivnom obrazovanju\nPeti regionalni sastanak Mreže IO ŠU Beograd\nPeti regionalni sastanak Mreže podrške IO za ŠU Beograd održan je 26. 03. 2014. godine u Drugoj ekonomskoj školi u Beogradu, uz podršku organizacije KulturKontakt, Austrija.\nSastanku je prisustvovalo 60 učesnika, pored članova mreže i predstavnika školske uprave učestvovali su predstavnici 18 beogradskih srednjih škola koje razvijaju dobru inkluzivnu praksu, predstavnici opštinskih IRK-a, zamenica Zaštitnika građana za prava deteta sa saradnicima, kao i predstavnica UNICEF-a.\nSastanak je otvorila regionalna koordinatorka Mreže IO Svetlana Komlenović, nakon koje se skupu obratila Milena Jerotijević, članica saveta Mreže i upoznala prisutne sa osnovnim principima i dostignućima rada Mreže IO.\nU nastavku sastanka načelnica ŠU Beograd, g-đa Gordana Cvetković predstavila je prisutnima podatke školske uprave o zastupljenosti i primeni IO u srednjim školama, kao i teškoće sa kojima se srednje škole susreću. Prezetaciju možete preuzeti ovde.\nU centralnom delu sastanka prisutnima je predstavljen primer dobre prakse iz Druge ekonomske škole. U okviru ovog prikaza prisutni su imali priliku da čuju iskustvo učenika kome je pružena dodatna podrška u obrazovanju kao i iskustva njegovih školskih drugova i drugarica iz osnovne i srednje škole, kao i kazivanje učenikove sestre. Izlaganje učenika je ostavilo izuzetno jak i upečatljiv utisak na prisutne. Melita Ranđelović, razredni starešina učenika kome se pruža podrška, vodila je ovaj deo sastanka. Izlaganja učenika možete pročitati ovde.\nU drugom delu sastanka prisutni su se bavili modelima i procedurama prelaska iz osnovne u srednju školu. Iznosili su svoja iskustva i potrebe za podrškom. Dogovoreno je da članice mreže u saradnji sa ŠU objedine date predloge u jedan opšti model transfera učenika sa osnovnoškolskog na srednješkolski nivo koji će preko školske uprave biti preporučen direktorima i stručnim službama beogradskih škola.


Haos na Skupštini RS - Dodik optužio Stanića da je tražio 2.000.000 KM da napusti opoziciju | Trebinje Live\nPredsjednik Kluba poslanika SDS-a u Narodnoj skupštini Republike Srpske Miladin Stanić udaljen je sa današnje sjednice.\nKako javlja novinar "Nezavisnih" Stanić je sa sjednice udaljen nakon što je galamio tokom govora predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Milorada Dodika, koji je rekao da je predsjednik Kluba SDS-a tražio od njega dva miliona maraka da pređe u SNSD.\nOvakve tvrdnje Dodika uslijedile su nakon što je Stanić optužio vladajući SNSD za kriminal i korupciju u Republici Srpskoj.\nDodik je rekao da je ovaj zahtjev odbio jer je puno tražio, a da je Stanić nakon toga cijenu smanjio na milion maraka, pa na 700 hiljada.\n"Da bilo ko drugi govori o poštenju, nego se ti javio da o poštenju govoriš", rekao je Dodik, kao reakciju na Stanićevu izjavu o korupciji u SNSD-u.\nDenis Šulić, potpredsjednik NS RS, nakon toga je odredio pauzu od pet minuta, kako bi se spriječila dalja napetost između Stanića i Dodika na sjednici, na kojoj su tema evropske integracije, međutim i nakon toga su se tenzije nastavile te je Stanić udaljen sa sjednice.\nDodik - U Nevesinje će stići tri do četiri miliona evra pomoći od Srbije\nDodik: Dajte da vidimo ko je u pravu, Vukanović ili sudija


HAVARIJA I U IVANJICI I LJUBOVIJI: Nekoliko hiljada meštana planinskih sela od juče bez struje, alarmantno na Orovičkoj planini\nFOTOGRAFIJA RATKA MLADIĆA SA ĆERKOM UZDRMALA TVITER: Ovo je retko viđen 32\nOLIVER BI BIO PONOSAN NA SVOG MALIŠANA: Mali Bogdan izrastao u pravog dečkića, 6 2\t32\nsneg napravio haos\n27.12.2020. 12:50h 27.12.2020. 12:50h\nNa teritoriji opštine Ivanjica u višim planinskim područjima visina snežnog prekrivača dostigla je visinu od 30 centimetara, ali za sada su svi putni pravci prohodni i nema odsečenih sela.\nSnežne padavine su za sada napravile problem u snabdevanju električnom energijom, a nekoliko hiljada meštana koji žive u selima Erčege, Bratljevo, Golisjka Reka, Raščići, Opaljenik, Kušići, Lisa, Bioča i Rečica od juče su bez struje.\n- Svake godine problem se ponavlja, sneg izaziva velike probleme u napajanju električnom energijom. Ne možemo da dozvolimo da naši građani u 21. veku sa prvim snegom budu bez struje. Lokalni pogon Elektrodistribucije nije kadar da reši ovaj problem i od jutros je šest ekipa stiglo u pomoć. Deset mesnih zajednica trenutno je bez električne energije, ali očekujemo da ovaj problem u najkraćem roku bude rešen, a zatim i da se trajno otkloni, da se ista situacija ne bi ponavljala svaki put kad padne sneg - izjavio je za RINU Momčilo Mitrović, predsednik opštine Ivanjica.\nSneg koji je juče i tokom noći padao na području opštine Ljubovija najviše problema zadao je meštanima Orovičke planine i sela Gornje Košlje koji su već dva dana bez električne energije.\n- Struje nemamo dva dana, to nije neobično u ovom kraju jer jedan dalekovod ide preko Orovičke planine,a drugi uz Tornik. Navikli smo na zimske uslove, a i da budem iskren, ekipe Elektrodistribucije uvek izađu na teren kako bi što pre otklonile kvar,a nadam se da su već negde na terenu. Tokom leta menjani su stubovi, ali dalekovod za selo Gornje Košlje nije kompletno remontovan - kaže meštanin Branko Kostić.\nPrvi od jutros na terenu je Zoran Rakić koji, uprkos, tek preležanoj koroni nije ostavio na cedilu ni preduzeće u kome radi ni meštane planinskih sela.\n- Mi smo u ovim krajevima navikli na dosta surovije zime, tako da nam 30 cm snega koji se zadržao na putevima ne predstavlja problem. Mašina za čišćenje je zanovljena tako da se od jutros čiste svi pravci i održavaju prohodnim - kaže Zoran Rakić koji već godinama radi na održavanju puteva u ovom kraju.\nUprkos koroni sa kojom se Zoran borio punih mesec dana, ne posustaje.\n- Putevi moraju biti očišćeni, kada se zamoriš možeš da zastaneš, ali je najbitnije da svi putni pravci budu prohodni - kaže Zoran.\nStoga i ne čudi što je omiljen među meštanima, a nema sumnje da je već na početku zimske sezone osvetlao obraz i JP Ljubovija u kome je zaposlen.\nU UŽIČKOM KRAJU HILJADE I HILJADE LJUDI BEZ STRUJE: Teške posledice snežnog nevremena, oboreni dalekovodi\nIZUZETNO TEŠKA SITUACIJA U BAJINOJ BAŠTI: Bez struje oko 10.000 stanovnika planinskih sela\nKA PEŠTERU POSLATO 15 MAŠINA ZA ČIŠĆENJE SNEGA: Napadalo i do 30 centimetara snega, havarija i u požeškom kraju\nSNEG U OKOLINI SJENICE NAPRAVIO HAOS: Ne prestaje da pada satima, u selima nema struje, šlogirao se vozač saniteta FOTO\nAMARA OBJASNILA GDE GREŠITE PA NE MOŽETE DA SMRŠATE: Evo kako da vežbate i da vas više ne pitaju koliko ste KOLAČA pojeli (VIDEO) 1\t629


Mercator-S investicioni planovi u 2014. godini - Retail Serbia\nMercator-S investicioni planovi u 2014. godini\nMercator-S planira u 2014. planira investirati između 13 i 15 miliona evra u Srbiji, izjavila je u Kruševcu Stanka Pejanović, direktor kompanije Mercator-S.\nKako se navodi, tačan iznos ulaganja zavisiće od projekata i brzine njihove realizacije. Deo investicija će biti upotrebljen na obnovu postojećih kapaciteta i to pre svega skladištenja, čuvanja i prodaje namirnica.\nDirektorka Pejanović je je istakla da je Mercator među najvećim poslodavcima u Srbiji gde zapošljava oko 5000 radnika a nove investicije će doneti i nova radna mesta. Takođe je i pedsetila da je Mercator-S pre nešto više od godinu dana otvorio Roda centar u Kruševcu u koji je uloženo 16 miliona evra.\nDatum poslednje izmene 13 novembar 2013


Haradinaj: Vlada polaže račune poslanicima, a ne ambasadorima\nKosovski premjer Ramuš Haradinaj, uprkos upozorenjima ambasadora zemalja Kvinte koji praktično dnevno prete sankcijama ukoliko odluka o formiranju Specijalnog suda bude ukinuta, kaže da vlada ne polaže račune ambasadorima, već poslanicima.\nNakon što je inicijativa 43 poslanika za ukidanje Specijalnog suda za ratne zločine tzv. OVK prebačena u dvorište vlade, koja ima rok od 30 dana da zauzme stav pre nego što se o tome bude odlučivalo u parlamentu, Haradinaj kaže da će vlada nastaviti dalje sa tom inicijativom i u roku odgovoriti parlamentu.\n"Ovo je inicijativa Skupštine, a vlada račun polaže samo poslanicima", rekao je Haradinaj, prenela je prištinska Koha.\nPortal Ljajmi piše da je Haradinaj rekao da je postupak u vladi u vezi sa inicijativom u toku.\n"Imamo 30 dana, proći ćemo proceduru u predvi]enom roku", rekao je Haradinaj na konferenciji za novinare nakon radne posete Ministarstvu za ekonomski razvoj.


Umetnost kroz vreme\nA. P. 6. aprila 2010. 00:00\nNedavno je objavljena raskošna monografija "Remek dela likovne umetnosti od antičkog doba do danas" koju su priredile Lučija Gasparini i Serena Marabeli. Sadrži zavidan izbor slikarskih i skulptorskih dela iz različitih međusobno veoma udaljenih istorijskih epoha i kultura. Slike i skulpture koje su se našle u monografiji svrstavaju se među najveća remek-dela svih vremena, a ujedno predstavljaju ključne momente u razvoju istorije umetnosti.\nKada se monografija detaljno pogleda, jasno je da namera autorki nije bila samo da se ugodi oku već i da se na svojevrstan način nahrani duh, da se u isto vreme doprinese još boljem razumevanju čuvenih slika i skulptura, a možda i da se skrene pažnja na neka druga, manje poznata dela. Bilo kako bilo, reč je o umetninama koje imaju ključnu ulogu u kulturama i istorijama kojima pripadaju. Odabrani primeri dolaze iz celog sveta i raznih razdoblja – od daleke prošlosti Tutankamonovog Egipta do Amerike Endija Vorhola. Naravno, ovakav proces podrazumevao je i neophodnu selekciju. Nijedna kultura ni razdoblje nisu svesno zanemareni, ali se, nažalost, mnogo šta moralo izostaviti da bi se istakli najvažniji momenti u istoriji umetnosti. Okretati listove ove knjige znači putovati kroz vreme i uživati u nekim od najvećih umetničkih postignuća mnogih kultura širom sveta.\nPored jedinstvenog umetničkog putovanja, čitaocima se pruža i prilika da otkriju večito nastojanje čoveka da se uhvati u koštac sa velikim temama kao što su priroda, božanstvo, lepota i svest o sopstvenoj egzistenciji. Te teme istraživali su mnogi umetnici, međusobno udaljeni kako u vremenu tako i u prostoru (ali i po umetničkom izrazu), ali svi oni čak i danas uspevaju da podstaknu duboke odgovore u oku posmatrača, da ih navedu na razmišljanje i da u njima izazovu snažne emocije.\nlikovna umetnostmnografijaremek dela


Aleksandar Simić na Supernatural festivalu – CLUBBING.RS\nAleksandar Simić na Supernatural festivalu\nApril 5, 2011 • No Comments •Najave\nJedna od glavnih zvezda ovogodišnjeg Supernatural festivala koji će biti održan 23. aprila 2011. u Botaničkoj bašti biće naš čuveni kompozitor klasične muzike Aleksandar Simić sa svojim ansamblom Serafimi.\nSa stotinama napisanih kompozicija, izvođenjima u gotovo svakoj zemlji za koju ste mogli da čujete i referencama poput velikih jubileja koji su obeležavani njegovom muzikom, Aleksandar Simić svakako spada među najistaknutije umetnike poreklom sa naših prostora.\nU najprestižnijim časopisima opisuju ga kao nekog ko je po porudžbini Vatikana komponovao misu Solemnior povodom obeležavanja 950 godina razdvajanja istočne i zapadne crkve.\nU Rusiji ga znaju kao kompozitora Portreta maršala Žukova, kojim je obeleženo 50 godina pobede nad fašizmom i autora Uspavanke za malog Isusa, kojom je u petnaest zemalja, od Moskve, preko Rima do Londona, zvanično obeleženo 2.000 godina hrišćanstva. Da ne govorimo o tome da je njegovim kompozicijama obeleženo 250 godina od rođenja Getea i 70 godina od smrti Jesenjina.\nSa svojim ansamblom Serafimi godinama priređuje izvandredne muzičke spektakle koji objedinjuju veliki broj izvođača u igri zvuka, slike i fantastičnih scenografija.\nPored muzike, važan deo Aleksandrovog života čine i njegov društveni i humanitarni angažman.\nVeć godinama je portparol i aktivista humanitarnog fonda Svetlost, koji je u Srbiji poveo kampanje poput Sigurne ženske kuće ili Nacionalne kampanje za pomoć slepima Srbije.\nU decembru 2009. godine, pokrenuo je i projekat Note iz Srca, kao kampanju za besplatne kulturne sadržaje posvećene starima, siromašnima i hendikepiranima.\nSupernatural festival, multimedijalni događaj koji slavi Dan planete Zemlje donosi mnogo noviteta na novoj lokaciji, ali ostaje veran osnovnoj ideji – očuvanju životne sredine. Posetioci će imati priliku da uživaju u prirodi, organskoj hrani, zabavnim radionicama, zanimljivim predavanjima, dobrom druženju i “easy listening” muzici.\nMeđu izvođačima biće hrvatski šansonjer Ibrica Jusić i poznati italijanski džez muzičar, producent i gitarista Nikola Konte, koji će nastupiti sa svojim šestočlanim bendom Jazz Combo!\nNa Zelenoj pijaci biće promovisani organski autohtoni proizvodi iz Srbije. Biće tu Snežana Jandrlić, borac za organsku i zdravu Srbiju i međunarodni pokret Slow Food, koji promoviše zaštitu biodiverziteta u lancu ishrane, kao i mnogi drugi.


Đukanović na prijemu povodom 13. jula: Nema bojazni za evropsku budućnost Crne Gore - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Đukanović na prijemu povodom 13. jula: Nema bojazni za evropsku budućnost Crne Gore\nĐukanović na prijemu povodom 13. jula: Nema bojazni za evropsku budućnost Crne Gore\nNema bojazni za evropsku budućnost Crne Gore koja je „davno prošla raskrsnicu na kojoj je izabrala svoj evropski put, s kojeg nema skretanja ni povratka. Bez obzira što i u Crnoj Gori, i izvan Crne Gore, postoje oni koji bi to želeli“ – kazao je predsednik Crne Gore Milo Đukanović na Cetinju u govoru u ponedeljak uveče na prijemu koji je priredio povodom 13. jula, Dana državnosti.\nPredsednik je rekao i da Crna Gora ove godine slavi Dan državnosti u znaku velikog jubileja – 80. godišnjice Trinaestojulskog ustanka 1941. – „prvog masovnog ustanka u porobljenoj Evropi“.\n„Po prvi put je Crna Gora zvanično priznata i potvrđena kao nezavisna država na Berlinskom kongresu, 13. jula, pre 143 godine. Time smo i formalno postali deo civilizacijskog kruga evropskih naroda i država, u kojem svoje mesto želimo da zauzmemo i u ovom vremenu“, rekao je on.\n„I tada, krajem 19. veka, Crna Gora je stekla ugled države u kojoj se poštuju prava i slobode svih njenih državljana, posebno pripadnika manjinskih naroda. Iz tog vremena baštinimo međunacionalni sklad na koji je tako ponosna današnja, građanska Crna Gora“, istakao je Đukanović.\n„Zemaljsko antifašističko veće Crne Gore i Boke na zasedanju održanom od 13. do 15. jula 1944. preraslo je u Crnogorsku antifašističku skupštinu narodnog oslobođenja, na kojoj je odlučeno da Crna Gora kao ravnopravna republika bude dio zajednice jugoslovenskih naroda“, podsetio je predsednik.\nCrna GoraDan državnosti Crne GoreMilo ĐukanovićPodgorica