Bilo najjeftinije, sad najskuplje grejanje: Pelet i do 45.000 dinara za tonu\nVELIKA POTREBA ZA POVOLJNIM OGREVOM\nPredsednik Grupacije za obnovljive izvore energije i proizvodnju peleta pri Privrednoj komori Srbije (PKS) Mladen Stojadinović navodi da cena za pelet od 250 evra nije sporna.\n„Glavna stvar je da sirovine za proizvodnju peleta nema dovoljno i da ‘Srbija šume’ nisu ispoštovale potpisane ugovore sa proizvođačima peleta i da je to stvorilo poremećaje na tržištu. Kada bude normalizovana isporuka sirovine i cena će se svakako vratiti u okvire koji su normalni za ovo područje“, navodi Stojadinović.\n„Suština je, da su ugovori ove godine proizvođačima peleta smanjeni u odnosu na prethodnu godinu i da se ni tako potpisani ugovori ne poštuju. Odnosno da je isporučeno svega 40 procenata sirovina od onoga što je trebalo da bude isporučeno u prvih pet meseci ove godine“, kaže on.\n„Srbija šume“ isporučuju proizvođačima sirovinu za proizvodnju peleta po ceni od 4.000 dinara za kubik. Na pitanje – kako je moguće da na stovarištu tona peleta košta i 45.000 dinara odgovara da za to ima više razloga.\n„Prvo i osnovnu ako sirovine nema ona može da košta i četiri dinara i onda je nemate, a suština je da je sa smanjenom isporukom sirovina procvetalo privatno tržište gde su cene sirovina znatno više i gde je onda i proizvodnja peleta značajno poskupela, naravno u kombinaciji sa svim ostalim faktorima, a to je poskupljenje struje, rast cena nafte, čelika, rast cena svih repromaterijala koji se koriste za pakovanje“, objašnjava Stojadinović.\n„Mi ćemo i dalje nastaviti da kroz Privrednu komoru Srbije u saradnji sa Vladom, probamo da dođemo do najboljeg rešenja. Jedno od tih rešenja bi verovatno bilo i da se ograniče marže za trgovce“, navodi gost Jutarnjeg programa.\n„Izvoz peleta je možda na nivou od pet procenata ukupne proizvodnje i to se izvoze samo oni ugovori koji su potpisani ranije. Mi se ponašamo odgovorno i želimo da domaće tržište dobije u ovakvim uslovima dovoljne količine peleta. Situacija je takva da mi taj pelet možemo trenutno da prodamo po višim cenama u inostranstvu, ali se to ne dešava i neće se dešavati baš zbog toga što hoćemo da podmirimo potrebe domaćeg tržišta“, navodi Stojadinović.\n„Da bi se cena vratila u neke normalne okvire i da ne bi bilo ove krize na tržištu ‘Srbija šume’ moraju da ispoštuju potpisane ugovore sa 100 procenata. Kada se desi da ‘Srbija šume’ ispoštuju svoje potpisane obaveze prema proizvođačima peleta i cena će ići nazad. Da li će za to biti potrebno mesec, dva ili tri dana, mi to ne znamo jer mi imamo trenutno i pored svih obećanja, maj mesec, gde je lepo vreme i gde su i dalje konstantno smanjene isporuke ‘Srbija šuma’ prema proizvođačima peleta. To jako zabrinjava u ovom momentu“.\n„Sirovina iz privatnih izvora ne može da podmiri potrebe proizvođača peleta, znači Javno preduzeće igra tu ključnu ulogu“, kaže on.\n„Cena sirovina u privatnim šumama se danas kreće i do 10.000 dinara po metru kubnom i to je nešto što je jako loše“, kaže Stojadinović.\n2022-05-25T17:11:14+02:0025 маја, 2022|Ekonomija|


BiH: U toku velika akcija, na terenu 250 policajaca – TVSA.BA\nNaslovna/Vijesti/Bosna i Hercegovina/BiH: U toku velika akcija, na terenu 250 policajaca\nBiH: U toku velika akcija, na terenu 250 policajaca\nSrijeda, 16 Decembra 2020, 7:44\nPo nalogu Tužilaštva BiH u toku je velika akcija kodnog naziva “Wolf”, usmjerena protiv krijumčara akciznih proizvoda.\nAkcija je usmjerena na otkrivanje i procesuiranje osoba osumnjičenih za nezakonit promet velike količine akciznih proizvoda, saopštli su iz ove institucije.\nNa terenu je više od 250 policijskih službenika Granične policije i MUP-a Republike Srpske.\nOvo je jedna od najopsežnijih akcija u borbi protiv nedozvoljenog prometa akciznih proizvoda, kojima počinitelji nezakonito ostvaruju veliku imovinsku korist. Više informacija biće poznato po okončanju akcije.


Objavljen tender za odabir izvođača radova za izgradnju sportske dvorane uz školu "Umihana Čuvidina" u Boljakovom Potoku\n20-11-2017 10:30:09 by Press\nObjavljen je tender za odabir izvođača radova za izgradnju sportske dvorane i dogradnju škole „Umihana Čuvidina“ u Boljakovom Potoku sa pratećim sadržajima.\nZa te radove iz općinskog budžeta osigurana su 2,5 miliona konvertibilnih maraka.\nRadi se o jednom od prioritetnih projekata kojim Općina Novi Grad planira proširiti kapacitet škole i izgraditi nove sadržaje koji nedostaju ovom naselju, kako bi se poboljšali uslovi življenja i obrazovanja stanovnika Boljakovg Potoka.\nBit će to jedna od najljepših sportskih dvorana u našem gradu, koja će u svom sastavu pored sportske plohe olimpijskih dimenzija za rukomet, košarku, odbojku i mali fudbal, sa tribinama, imati i podzemnu garažu, fitnes centar, restoran i kafe slastičarnu sa velikom terasom.\nPored sportske dvorane planirana je i izgradnja obdaništa za boravak oko 100 djece i ambulante porodične medicine.\nŠkola „Umihana Čuvidina“ postoji od 1970. godine. Pohađa je 980 učenika raspoređenih u 38 odjeljenja, a zbog nedostatka školskog prostora nastava se već duži period odvija u tri smjene.\n„Sadašnja fiskulturna sala veličine je dviju učionica, tako da polovina učenika nižih razreda sedmično ima po jedan čas tjelesnog i zdravstvenog odgoja. Kako se radi o jednom od najvećih novogradskih naselja, gdje broj đaka kontinuirano raste, već duži period postoji potreba za proširenjem kapaciteta školskog prostora“, ističe direktor škole Aziz Mulahmetović.\nRealizacijom ovog projekta značajno će se poboljšati uslovi rada, a dobit ćemo i prostor za produženi boravak djece, parking prostor, kao i novu ambulantu porodične medicine, riječi su direktora škole.\nUz to cijeli prostor ispod dvorane bit će iskorišten za izgradnju garaže, a ispred škole i dvorane predviđeni su otvoreni sportski tereni koji će biti ograđeni.


Urnebesno: U Crnoj Gori došlo do sukoba zbog Lepe Brene - Balkan Star News\nDošlo je do sukoba osoblja menadžmenta hotela u kome će popularna pevačica nastupati za novu godinu.\nFolk zvezda, Lepa Brena, u novogodišnjoj noći nastupiće u Crnoj Gori, u hotelu Palas u Petrovcu. Karte za ovaj novogodišnji nastup su već pre mesec dana uveliko rasprodate, što je dovelo do nezadovoljstva njenih fanova koji nisu uspeli da nabave kartu na vreme.\nNaime, problem je nastupio jer sala u kojoj će folk zvezda pevati u novogodišnjoj noći može da primi svega 400 ljudi,a ta mesta su rasprodata. Zbog nastale situacije došlo je do svađe zaposlenih na sastanku osoblja hotela, koja je kulminirala tučom. Do sukoba je došlo jer se svako borio za mesta svojih gostiju, ali nisu uspeli da se dogovore.\nNa kompletnu situaciju Lepa Brena je izjavila da se to do sada nikada nije desilo u njenoj karijeri i kratko prokomentarisala “Bolje ikad nego nikad”\nTagged brena, grand produkcija, Lepa Brena, Muzika, nova godina\nRobert Bijelić za kratko vreme postao je jedan od najpopularnijih i najtraženijih mladih pevača, a pored novog singla ”Normalan”, obećava uskoro još novih pesama. Robert Bijelić zadovoljan je kako mu je protekla 2017. godina. Puno nastupa, puno rada u studiju, a za sam kraj godine obradovao je fanove i novom pesmom ”Normalan”, koju su za […]


Marković: Samo Obama neće doći u Končarevo, nisam ga pozvao\nKik-boks klub "Palmini tigrovi" iz Jagodine organizovaće sutra u Končarevu tradicionalni turnir na kojem će učestvovati i reprezentativci Poljske, a posetu je najavio i premijer Srbije Ivica Dačić.\nReprezentaciji Poljske suprostaviće se reprezentativci Srbije iz KBK "Palmini tigrovi" među kojima je i svetski i evropski prvak u ovom sportu Miloš Anić, najavio je generalni sekretar kluba Adam Urošević.\nOsnivač kluba, gradonačelnik Jagodine, Dragan Marković Palma rekao je danas Tanjugu da je i ove godine pozvao brojne istaknute ličnosti iz političkog i javnog života Srbije.\n- Očekujem dolazak svih njih, neće doći samo Obama jer ga nisam pozvao - kazao je Marković.\nKik boks turnir u Končarevu, oko šest kilometara istočno od Jagodine, na levoj obali Velike Morave, ubraja se među najposećenije u ovom delu Evrope, održava se na otvorenom, i u proseku ga gleda oko 10.000 ljudi.\nUprava kluba saopštila je da će u slučaju da sutra padne kiša, turnir biti održan u sportskoj sali u Jagodini.\nNa dosadašnjim turnirima u Končarevu, pored reprezentativaca Poljske nastupale su i selekcije Rusije, Bugarske, Hrvatske, Turske, Grčke, Španije, Ukrajine, Francuske, Mađarske, Makedonije, Bosne i Hercegovine, Italije.\nSutrašnji turnir počinje u 20.30 sati, a u zabavnom programu, pre i posle mečeva, nastupiće Haris Džinović.\nPorodica nastradale Nine traži svedoka saobraćajke u kojoj je poginula: "Video je sve"\nStravičan snimak požara na grčkom ostrvu Evija: Nebo se ne vidi od dima i vatre, postalo je crveno\nMili u piće sipali drogu, za pet minuta je bila paralisana: Mama objavila uznemirujući snimak ćerke\nGrađani Smedereva guše u JEZIVOM SMRADU, a tek su se šokirali kada su videli kako IZGLEDA to što smrdi! (FOTO, VIDEO)\nPANČIĆEVA OMORIKA U OPASNOSTI Vatrogascima u pomoć pritekli i konji, oni jedino mogu doći do planinskih vrleti na Tari (FOTO)\nPOSLE REKONSTRUKCIJE DUŽE OD 500 DANA Osvetljenje mosta podelilo Nišlije, nekima liči na RIJALITI KIČ, a gradonačelnici na svetske mostove\nRekonstrukcija Tvrđavskog mosta u Nišu koja je trajala više od 500 dana podelila je Nišlije ali je njegovo osvetljenje izazvalo pravu buru na društvenim mrežama koja se ne stišava već danima.\nGrađani Smedereva već mesec dana ne mogu da otvore svoje prozore i udahnu vazduh punim plućima, ovaj put ne zbog onog "klasičnog" zagađenja vazduha (Smederevo je jedan od najzagađenijih gradova u Srbiji), već zbog nesnosnog smrada koji se širi gradom.\nDeku udarili na pešakom prelazu u Prokuplju, LEKARKA MU PRITRČALA U POMOĆ: "Seo je na trotoar i tražio vodu"\nMuškarac star 79 godina iz sela Stražava udaren je danas oko podneva na pešačkom prelazu kod zgrade Suda u centru Prokuplja, potvrđeno je iz Policijske uprave i Opšte bolnice u Prokuplju.\nStanko je iz Loznice krenuo u svet, u Kostariku ga je odveo naslov u novinama: Tada nije znao ni reč španskog, a danas ima POSLOVNO CARSTVO\nAvantura Stanka Trifunovića (67) počela je pre četiri i po decenije, kada je iz rodnog Donjeg Dobrića i Loznice krenuo u “beli svet” tražeći bolji život. Posle Srbije, prva stanica bila mu je Francuska, zatim Švajcarska, gde je zasnovao i porodicu, a od pre četvrt veka živi i radi u Kostariki, gde je uspešan poslovni čovek i počasni konzul naše države u toj latinoameričkoj zemlji.\nNa 53. Međunarodnoj hemijskoj olimpijadi, koja je zbog pandemije ove godine ponovo održana kao onlajn takmičenje, svi srpski takmičari, njih četvoro, osvojili su medalje, saopštilo je danas Srpsko hemijsko društvo.\nDEVOJČICE NAVODNO TUKLE DEČAKE Direktorka škole u Nišu sve negira\nU medijima se pojavila informacija da je grupa učenica od 10 godina navodno pretukla jednog dečaka u školskom dvorištu Osnovne škole "Ratko Vukićević" u Nišu. Direktorka ustanove je izjavila da nemaju informaciju da se to uopšte desilo.\nSve raspoložive snage na terenu: I dalje se traga za telom odbornika SNSD koji se utopio u Savi\nSZO pozvala na moratorijum za treću dozu doze vakcina: "Najmanje do septembra"\nPremijera kratkog poetskog filma "Oluja": Prikazana osećanja običnog čoveka koji je proživeo rat\n"Zuraba su u Gruziji prebili ljudi iz saveza i objavili snimak toga" Rvač prošao jeziv put do Srbije i medalje: IZBACILI SU GA, iako je bio najbolji


Odalović rekorder po broju funkcija u Srbiji : Nadlanu.com\nOdalović rekorder po broju funkcija u Srbiji\nObjavljeno 11. jun 2013. / 08:49:18\nVlada je za samo nedelju dana Odalovića imenovala na dve nove funkcije. Osim funkcije u “Službenom glasniku”, Odalović je postao i član Saveta Univerziteta u Prištini. On je predsednik komisije za imenovanje, koja će raspisivati konkurse i birati direktore svih javnih preduzeća, iako u zakonu stoji da na to mesto ne sme da bude postavljeno već “imenovano lice u državnoj upravi”. Odalović je i potpredsednik Odbora za implementaciju Briselskog sporazuma.\nPrema imovinskoj karti, ovaj socijalista sedi u još četiri fotelje. Predsednik je komisije za nestale i kidnapovane i na ime toga mesečno zarađuje oko 57.000 dinara, dok za posao zamenika sekretara u RIK-u dobija još 39.000 dinara. Kao generalni sekretar Vlade zarađuje 103.000 dinara, a odrekao se plate rukovodica radne grupe za nestala lica u okviru dijaloga Beograda i Prištine.\nPo broju funkcija, uz Odalovića prednjače još dvojica socijalista - Dušan Bajatović i Živorad Smiljanić. Osim što obavlja poslaničku funkciju, Bajatović je istovremeno i direktor JP “Srbijagas”, član nadzornih odbora “Jugorosgasa”, Podzemnog skladišta gasa “Banatski dvor” i “Informatike”, a imenovan je i za direktora preduzeća “Južni tok”. Njegova mesečna primanja idu i do dva miliona dinara mesečno.\nIan Torp obznanio da je gej\nGradonačelnik Niša ima sedam funkcija\nŽivorad Smiljanić je predsednik opštine Apatin, član UO Kliničkog centra Srbije, član Programskog saveta RT Vojvodine i poslanik u pokrajinskom parlamentu.\nNa listi političara sa velikim brojem funkcija je i Meho Omerović iz SDP. Osim što je poslanik u Skupštini Srbije, Omerović je predsednik UO PTT, predsednik Skupštine akcionara Poštanske štedionice i član komisije za rehabilitaciono obeštećenje. Za sve ove funkcije on prima i nadoknadu, pa njegova mesečna zarada iznosi blizu 320.000 dinara.\nNekadašnji član SRS, a sada funkcioner SNS Aleksandar Martinović je predsednik UO Agencije za privatizaciju, predsednik nadzornog odbora “Galenike” i odbornik u Rumi.\nJelisaveta Vasilić iz Saveta za borbu protiv korupcije kaže za “Blic” da očigledno nema leka protiv gomilanja funkcija koje povećavaju podložnost korupciji.\nFunkcijegeneralni sekretarrekorderveljko odalović


Ivanić: Stavovi međunarodne zajednice po pitanju referenduma krajnje licimjerni i nekorektni @ Cafe.ba\nNiko je nije očekivao u ovakvom izdanju: Da Nedjeljni horoskop: Ovnovi da se spreme za ljubavni Bila tri brata Balkanca, dvojica rade u Nemačkoj, Ivanić: Stavovi međunarodne zajednice po pitanju referenduma krajnje licimjerni i nekorektni Politika\nIzvor: Nezavisne novine 13.08.2016 u 09:07 h\nFOTO: Nezavisne novine BANJALUKA- Član Predsjedništva BiH iz Republike Srpske Mladen Ivanić rekao je Srni da pitanje referenduma u Srpskoj i sprovođenje volje naroda nije nešto što bi trebalo da bude predmet interesa međunarodnih institucija u BiH, koje nisu postojane u svojim stavovima, već su licemjerne i nekorektne. NS RS usvojila zaključke: Izetbegović prekršio Ustav BiHDodik: Zaključci NS RS da budu isključivo u interesu SrpskeCrnadak: Neka Izetbegović prvi povuče potez\nIvanić je istakao da je jodluka Ustavnog suda Republike Srpske da nije povrijeđen vitalni nacionalni interes bošnjačkog naroda u vezi sa raspisivanjem referenduma o Danu Republike Srpske potpuno očekivana.\n"Pitanje Da li ste za to da 9. januar bude Dan Republike? u potpunosti je u skladu sa nadležnostima Republike Srpske i nema nikakav nacionalni prefiks, te kao takvo ne može da bude problematično", rekao je Ivanić.\nOn je ocijenio da je odluka Ustavnog suda potpuno logična, očekivana i neiznenađujuća. Ivanić kaže da ga, ipak, iznenađuje reagovanje međunarodne zajednice, zato što pitanje referenduma i sprovođenja volje naroda nije nešto što bi trebalo biti predmet interesovanja međunarodnih institucija u BiH.\n"Osim toga, ovim pitanjem se apsolutno ne negira odluka Ustavnog suda. Mi možemo da promijenimo Zakon o praznicima, uvedemo zakon o svetkovinama, ali 9. januar ne možemo da izostavimo kao Dan Republike. Oni koji misle da to ne može, neka ponovo pokrenu ovo pitanje i mi ćemo ponovo naći način da uvedemo neki novi naslov u zakon, ali 9. januar mora ostati Dan Republike", naglasio je Ivanić.\nČlan Predsjedništva iz Srpske napomenuo je da međunarodne institucije nisu postojane u svom pristupu, jer da jesu, postavile bi pitanje zašto već gotovo 16 godina nije sprovedena odluka o konstitutivnosti naroda u kantonima, odnosno zašto postoje četiri kantona u kojima srpski narod nije ravnopravan.\n"Pomalo je to i licemjerno i izuzetno nekorektno i zato ta reagovanja apsolutno nemaju smisla", smatra Ivanić.\nOn je dodao da bi razumio poruke međunarodne zajednice da je imala iste stavove u svim slučajevima, ali da su one, zbog njihovih dvostrukih aršina, sada potpuno neprihvatljive. Ivanić je izrazio bojazan da će, ukoliko međunarodna zajednica nastavi sa ovakvim potezima, političke prilike u BiH biti još više iskomplikovane.\n"Pitanje referenduma može, ali i ne mora dovesti do većeg političkog rascjepa u BiH. Oni koji su pokrenuli pitanje 9. januara pred Ustavnim sudom BiH morali su biti svjesni reperkusija. Svakome je moralo biti jasno da se taj datum nije smio dovoditi u pitanje i da je sada uslijedilo reagovanje", naglasio je Ivanić.\nUkoliko se politička situacija u BiH bude komplikovala zbog odluke o referendumu, krivicu, kako kaže Ivanić, neće snositi Republika Srpska, već oni koji su doveli u pitanje Dan Republike.\nNa najavu pojedinih bošnjačkih političara da će u Skupštini opštine Srebrenica pokrenuti donošenje odluke o izdvajanju ove opštine iz Republike Srpske, Ivanić je rekao da je Dejtonski sporazum definisao teritorije i teritorijalne granice unutar BiH i da su takve inicijative antidejtonske.\n"Biće veoma zanimljivo čuti i vidjeti hoće li iste te ambasade i isti taj OHR osuditi ovakve izjave i da li će ih uopšte spomenuti, a vjerovatno neće, što će biti dokaz njihovog licemjerstva i dvostrukih aršina".\njedva cekam da vam ameri okrenu ledja teroristi glupi, pa cete na koljenima moliti Ruse da vas stite, kosto sada moli erdogan, napusicete se vi ruske i srpske kare pravo.\nDokle god MMF daje pare mjesat ce se.Trazi pare od PUTINA.ako ima odakle dat.\nMa Ivanicu pjevaj borbene zajedno sa Dodikom.Prvo referendum za Srebrenicu pa jos jedan za ukidanje genocidne i to odmah po zavrsetku osudjenih Karadzica i Mladica.Posto je bio zlocinacki poduhvat i agresijom na BiH Srbije i paravojnih formacija ukinuti sve sto ima veze sa rs i uvesti drzavne institucije na teritoriji BiH.Tko se protivi neka pali traktor i pravac istok posto poslije Oluje dolazi Tornado!


Rusija i SAD obnavljaju vojnu saradnju - 18.09.2015, Sputnik Srbija\nRusija i SAD obnavljaju vojnu saradnju\nRuski ministar odbrane Sergej Šojgu i sekretar odbrane Sjedinjenih Američkih Država Ešton Karter dogovorili su se da ponovo uspostave kontakte između vojski... 18.09.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, svet, sirija, ešton karter, vojska rusije, islamska država, pentagon, vojska sad\n19:51 18.09.2015 (Osveženo: 12:38 12.10.2021)\n© Sputnik / Vadim Savickiй / Uđi u foto-galerijuSergej Šojgu\nRuski ministar odbrane Sergej Šojgu i sekretar odbrane Sjedinjenih Američkih Država Ešton Karter dogovorili su se da ponovo uspostave kontakte između vojski dveju država, izjavio je ministar odbrane Rusije.\nRusija može da razmotri slanje vojske u Siriju\n18 Septembar 2015, 18:23\nRuski i američki šefovi ministarstava odbrane takođe su razgovarali o situaciji na Bliskom istoku i složili se da su stanovišta njihovih država koja se tiču situacije u regionu umnogome slična, rekao je portparol ruskog Ministarstva odbrane Igor Konašenkov.\nRusko Ministarstvo odbrane je saopštilo da su razgovori sa SAD na temu Sirije pokazali da SAD i Rusija imaju zajedničko stanovište o većini tema o kojima su razgovarala dvojica ministara, prenela je agencija RIA Novosti.\nPoslednji razgovor između američkog i ruskog ministra odbrane dogodio se u avgustu 2014. godine, kad su razgovarali Šojgu i tadašnji američki ministar odbrane Čak Hejgel.\nPortparol ruskog predsednika Dmitrij Peskov izjavio je danas da će Rusija razmotriti mogućnost da pošalje svoju vojsku u Siriju, ako Damask to bude tražio.\nPentagon: Konstruktivan razgovor\n18 Septembar 2015, 13:12\nMinistri odbrane SAD i Rusije danas su razgovarali prvi put u poslednjih više od godinu dana, a tema je bila kriza u Siriji, saopštilo je američko Ministarstvo odbrane.\nPortparol Pentagona Piter Kuk je izjavio da su Ešton Karter i ruski ministar Sergej Šojgu održali konstruktivan razgovor i da su pričali o temama kod kojih interesi dveju zemalja teže istom cilju.\n„Dvojica ministara su se dogovorili da dodatno razgovaraju o mehanizmima za razrešenje konflikta u Siriji i o borbi protiv Islamske države“, navodi se u saopštenju Pentagona, a preneo je Rojters.\nTelefonski razgovor između Kartera i Šojgua je trajao oko 50 minuta, objavilo je američko Ministarstvo odbrane.


DNR: SAD i NATO već naoružavaju Ukrajinu - zahumlje\nNATO i SAD već odavno vrše nelegalne isporuke oružja ukrajinskim snagama bezbednosti, izjavio je zamenik komandanta operativne komande samoproglašene DNR Eduard Basurin.\n„Odavno se nezvanično isporučuje oružja i municije iz SAD i NATO-a ukrajinskim oružanim snagama. Jedna od poslednjih činjenica su granate za RPG-7, bugarske proizvodnje, kojima su jedinice Oružanih snaga Ukrajine sa pozicija u rejonu Avdejevke u noći 30 na 31. jul granatirale područje u blizini grada Jasinovata“, rekao je Basurin.\nKao dokaz je pokazao fotografiju takve granate i podsetio da je Bugarska članica NATO-a.\n„Ovakva municija u jedinicama Oružanih snaga Ukrajine nije ništa drugo nego još jedan dokaz nelegalne isporuke municije“, dodao je zamenik komandanta.\nVuče li, ministre?\nDodik: Srbija i Republika Srpska će biti zajedno državno i teritorijalno


The Last Thing He Wanted (2020) - Bozza Vampir iz Zemuna\nHomeFilmThe Last Thing He Wanted (2020)\nNeću biti nimalo originalan ako napišem da je "Poslednja stvar koju bi ste hteli" jeste upravo da pogledate ovaj film.\nIma loših i loših filmova. “The Last Thing He Wanted” je loš ali, nekako mi se čini, da su neki od učesnika ovog nesrećnog projekta propali na častan način. Hoću reći, uprkos volje i truda, sudbina je bila luda.\nDoduše, to nije nikakvo opravdanje što je ovo Netflix čedo, koje je okupilo impresivan glumački ansambl (Ben Affleck, Anne Hathaway,Willem Dafoe, uvek zanimljivi Toby Jones…), na kraju ispalo katastrofalno.\nSnimljen po istoimenom romanu Joan Didion, napisanom daleke 1996 godine, “The Last Thing He Wanted”, je priča o novinarki Eleni McMahon koja, nakon provokativnih i istinitih reportaža sa ratišta južne Amerike (u kojoj su Amerikanci uvek imali upletene prste), biva premeštena na izveštavanje sa predsedničke Reganove kampanje za reizbor 1984 godine.\nEllene je odrasla u nefunkcionalnoj porodici. Otac ju je napustio još kada je bila mala ali, nakon smrti majke, upravo on ostaje njena jedina familija. Ellena nije nikada znala čime se tačno bavi, njen otuđeni, roditelj te kada joj on predloži, a nakon zdravstvenih problema, da ona završi jedan njegov poslić ona to rado prihvata.\nUbrzo se ona nađe u sedištu međunarodne zavere, šverca oružja, špijuna i svega onoga što svako, ko je bar malo pogledao neki film koji se bavio sličnom temom, zna da se krije iza termina “Iran Kontra afera“. Ta mrlja (od mnogih mrlja) u američkoj istoriji prethodno je i na posredan i direktan način već mnogo puta obrađena (i to znantno bolje) te mi nije jasno koji su motivi stajali iza odluke da se krene u ekranizaciju ovako “akutelne” teme.\nNe znam kakav je sam roman ali pretpostavljam da je film bio zamišljen kao nekakva velika ljubavna melodramska priča u kojoj se, na “raskrsnici svetova”, nađu dvoje nesretnih ljubavnika koji, zbog zvaničnih “funkcija”, ne mogu da ostvare sreću svoju, dok se u njihovoj/njenoj pozadini, odvija velika i mala prljava politika.\nova prethodna rečenica, ma koliko konfuzna zvučala, nije ništa u poređenju sa konfuzijom koju je, siguran sam, u svojoj glavi imala režiserka i scenaristkinja ovog filma, dama po imenu Dee Rees.\nDee Rees jednostavno ne ume da obavlja posao koji je, kako lepo piše u njenoj biografiji, učila pod ličnim mentorstvom velikog Spajk Lija.\nU toj njenoj biografiji piše i da je LBGT što nema nikakve veze sa ovim filmom, ali sasvim je zgodan podatak kojima se može opravdati ona teorija (zavere) da ako si pripadnik manjine (a ona je dvostruki jer i crnkinja) i plus žena (znamo kakva se diže frka oko toga što se daje malo filmskih šansi ženskim autorima-režiserima) i plus na plus, pogodna je (politička) klima dobićeš (holivudski) posao bez obzira na svoj talenat.\nKada film iz jedne, možda monotone ali ipak relativno podnošljive, drame pređe u triler dešava se “raspad sistema”. Sama završnica donosi nekoliko apsurdnih vizuelno rešenih scena (na granici burleske) čiji je krajnji utisak dodatno pogoršan očajnim tempom i besmislenim postupcima aktera.\nMada se Hathaway trudi a i Defoe je sasvim solidan u svojoj maloj ulozi, Ben Affleck ovde jednostavno ne funkcioniše. Ništa u vezi njegovog lika ne deluje uverljivo a gospodin Affleck deluje kao da sve radi, da prostite, preko kancelara Austrije.\nMožda je u početku filma i delovalo da neko (Rees?) drži uzde ali u jednom trenutku ovaj “konj” se otrgne i povuče diližansu (i sve njene putnike) bukvalno ka provaliji.\nNa skali od (1-6) ocena: 1+/2-\n*samo zbog truda glumaca (ne računajući Afleka) i zanimljive muzičke teme Tamar Kali. Kada smo već kod zanimljivosti, montažerka ovog užasno montiranog filma je takođe žena a vi koji me zbog toga sada nazivate mizogonistom samo želim da vam kažem da ovo činim upravo u ime feminizma i rodne ravnopravnosti. Žene, imate vi mnogo bolje predstavnike od ove Dee Rees.


Predstavljanje studije mapiranja institucionalnog kršenja ljudskih prava u Bosni i Hercegovini | Pravni fakultet u Lukavici\nU okviru projekta ,,Doprinos akademske zajednice zaštiti ljudskih prava u BiH“ koji implementiraju Univerzitet za poslovni inženjering i menadžment i Asocijacija za demokratske inicijative, uz finansijsku podršku Evropske unije, dana 14.09.2021. godine u Istočnom Novom Sarajevu predstavljeni su rezultati „Studije mapiranja institucionalnog kršenja ljudskih prava u Bosni i Hercegovini“.\nTo je prva od pet javnih rasprava koje će biti održane u Istočnom Novom Sarajevu, a zatim i u Banjoj Luci, Tuzli, Mostaru i Brčko distriktu, s ciljem uspostavljanja i razvijanja strateškog dijaloga između institucija i akademske zajednice, organizacije civilnog društva, medija, studenata i drugih zainteresovanih subjekata o pitanju unapređenja politika zaštite slobode mišljenja i informisanja, slobode mirnog okupljanja i udruživanja i slobode kretanja u Bosni i Hercegovini.\nU predstavljenoj Studiji su mapirane brojne odredbe domaćeg pravnog okvira koje su u suprotnosti sa evropskim standardima i praksom Evropskog suda za ljudska prava, iako je Ustavom Bosne i Hercegovine propisano da su prava i slobode predviđene Evropskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda i njenim protokolima, direktno primjenjive u Bosni i Hercegovini.\nPosebno je istaknuto da je pravo na mirno okupljanje određenog broja ljudi na javno pristupačnom mjestu u cilju zajedničkog izražavanja otežano zbog propisivanja prestrogih zahtjeva i obaveza za organizatore ovakvih okupljanja, poput obaveze osiguranja reda i mira, obaveze imenovanja organizatora, redara, nadzornika i sl., pa sve do ograničenog izbora javnih površina na kojima se okupljanje može održati. Kada je u pitanju slobodno izražavanje svog mišljenja, propisani su prekršaji kojima se sankcioniše javno kritikovanje organa vlasti, što je u suprotnosti sa evropskim standardima i praksom Evropskog suda za ljudska prava. Zatim, prekršaji za iznošenje i širenje tzv. lažnih vijesti su propisani na nejasan i uopšten način, tako da građanima nije sasvim jasno šta je dozvoljeno, a šta nije kada je u pitanju iznošenje neistinitog sadržaja.\nU Studiji je identifikovan čitav niz problema u praktičnom postupanju bezbjednosnih i pravosudnih institucija kada je u pitanju zaštita prava na slobodu mirnog okupljanja, slobodu mišljenja i izražavanja i slobodu kretanja. Radi se o slučajevima u kojima je primijenjena sila od strane policije radi prekidanja mirnih protesta koji su održani mimo zakonske procedure, primjeni prekomjerne sile prema učesnicima ovih protesta, hapšenju ljudi koji su uzeli učešće u javnim protestima, pa sve do njihovog prekršajnog kažnjavanja. Evidentiran je određeni broj neosnovanog kažnjavanja građana i neosnovanog pokretanja prekršajnih postupaka za radnje koje ne podliježu prekršajnoj odgovornosti. Primjer ovakvog postupanja je kažnjavanje građana koji su putem društvenih mreža iznijeli svoje kritike na račun vlasti, za šta su bivali prekršajno kažnjeni za prekršaje širenja lažnih vest i izazivanja panike u vezi pandemije COVID-19.\nPravo na slobodu izražavanja je izuzetno važno u društvu kao cjelini pošto je to osnovni preduslov demokratskog društva. Bez sloboda okupljanja i udruživanja, kao i slobode kretanja, nije moguće uživati demokratska prava i učestvovati u javnom životu i upravljanju zajednicom. Praksa Evropskog suda za ljudska prava ukazuje na značaj slobode štampe koji je, takođe, ključan za koncept demokratskog društva. Obaveza medija jeste da prenose informacije i ideje sa kojima javnost ima pravo da bude upoznata. Svako nezakonito i nerazumno ograničenje slobode prijema i „plasiranja“ informacija i ideja onemogućava štampu, odnosno medije da igraju „ključnu ulogu javnog psa čuvara“. Međutim, na temelju evropskih standarda, pravo na slobodu izražavanja podrazumijeva i odgovornosti pošto mogu biti u sukobu sa drugim pravima pojedinaca ili povređivati ta prava, na primjer, pravo na privatnost. U vezi s tim, član 10. stav 2. Evropske konvencije dozvoljava stavljanje ograničenja na ovo pravo u određenim definisanim okolnostima. Sloboda izražavanja sadržana je i ostvaruje se kroz slobodu mirnog okupljanja i udruživanja, stoga se ovo pravo konvencijski normira na način da u sebi sadrži dužnosti i odgovornosti. To se objašnjava činjenicom da je dozvoljeno veće ometanje prava slobode izražavanja nego bilo kojeg drugog prava. Evropski sud to tumači tako što neke osobe, po svojoj poziciji u društvu, mogu biti izložene većem ometanju od ostalih. Na primjer, vojnici, policajci ili državni službenici su na pozicijama koje su usko povezane sa državom i stoga, na tom osnovu, mogu biti podložni većem ometanju prava izražavanja nego druge osobe.\nU Mostaru održano četvrto javno predstavljanje rezultata ,,Studije mapiranja institucionalnog kršenja ljudskih prava u Bosni i Hercegovini”


Radnici Želvoza se vratili praznih ruku - SDCafe.rs\nHome\tInfoHronika\tRadnici Želvoza se vratili praznih ruku\nDelegacija sindikalista i radnika Fabrike železničkih vozila "Želvoz" koji su 15. januara zaposeli gradsku skupštinu tražeći svoja prava, danas su se sastali s pomoćnicom ministra ekonomije i regionalnog razvoja Mišelom Nikolić, ali kako ističu, nisu napredovali u pregovorima.\n"Sve je ostalo otvoreno. Vrtimo se u krug. Pitanje socijalnog programa ostalo je nedorečeno. Možda ćemo nešto više znati sledećeg petka (21. februara). Na sledećem sastanku zaključićemo da li Ministarstvo kupuje vreme", izjavio je predsednik Asocijacije samostalnih i nezavisnih sindikata (ASNS) fabrike Dragan Milijašević.\nU tri dosadašnja sastanka predstavnici radnika uspeli su da izdejstvuju tri minimalna lična dohotka, od kojih očekuju da treći bude isplaćen 13. marta.\n"Važnije od minimalca je što smo postigli dogovor da 14. februara počnemo pregovore o potpisivanju memoranduma za prihvatanje ranije predatih dokumenata za socijalni program", rekao je Dragan Milijašević.\nDelegacija je danas tražila da se pregovara o podsticanju proizvodnje kao što je bilo dogovoreno na prošlom sastanku, 12. februara, ali do toga nije došlo, kao ni do potpisivanja memoranduma o socijalnom programu.\nMilijašević je rekao da će radnici Želvoza do ispunjenja zahteva, i dalje boraviti u skupštinskoj sali.\n"Videćemo šta će biti u petak (21. februara). Do tada ćemo se uzdržati od blokiranja železničkog i drumskog saobraćaja", obećao je Milijašević.\nOd subote radi bazen, karta 200 dinara\nI Smederevo kupilo besplatne informacije


Vreme 918 - Cekajuci Olimpijadu: San ili Kosmar -->\nNa čisto sportskom i organizacionom planu, uvod u Igre predstavlja ubedljiv trijumf domaćina. Grandioznošću i lepotom mnogih novosagrađenih olimpijskih građevina Peking je podigao lestvicu za sve sledeće olimpijade\nNa dan pred početak Olimpijade atmosfera iščekivanja i u Pekingu i u međunarodnoj javnosti dosegla je tačku usijanja. Verovatno nikada olimpijske igre nisu dočekivane sa toliko pažnje svetske javnosti kao sto je slučaj ovoga leta. Verovatno nikada toliko truda nije uloženo od strane organizatora (o budžetu koji premašuje dva puta onaj planiran za sledeće Olimpijske igre u Londonu da i ne pričamo) čiji se cilj – najveće i najbolje organizovane Igre ikada – ni danas, uprkos svim nedavnim poteškoćama, nije promenio. Međutim, čini se da okolnosti pod kojima će na velelepnom olimpijskom stadionu, do sada neviđenim spektaklom, biti otvoren najveći sportski događaj ovog veka nikada nisu bile toliko u raskoraku sa olimpijskim duhom i tako nenaklonjene domaćinima. U ovom trenutku čini se da će organizatorima trebati mnogo i sreće i mudrosti kako umesto zvaničnog "Jedan svet, jedan san" pravi moto ovih igara ne bi postao "Jedna Olimpijada, jedan košmar".\nORGANIZACIONI TRIJUMF: Na čisto sportskom i organizacionom planu, uvod u Igre predstavlja ubedljiv trijumf domaćina. U kontrastu sa medijskim fokusom u nedelji pred početak prošle Olimpijade u Atini na nepripremljenost olimpijskih borilišta i organizacione probleme, svaka sumnja u sposobnosti ovogodišnjih domaćina da se valjano pripreme i konačno je otklonjena ovonedeljnom izjavom predsedavajućeg MOK-a Žaka Roga da u njegovih trideset godina koliko je involviran u organizaciju OI nikada nije video takav stepen pripremljenosti, posebno naglašavajući da je novosagrađeno olimpijsko selo daleko nadmašilo očekivanja i standarde zahtevane od domaćina.\nI mada se sunce još uvek nekim danima muči da se probije kroz zloglasnu pekinšku maglu i smog, zaustavljanje pogona u fabrikama zagađivačima i redukcija broja automobila koji mogu izaći na ulice, definitivno su doprineli boljem kvalitetu vazduha. Nove metro linije, specijalni olimpijski autobusi i hiljade olimpijskih info-štandova olakšaće snalaženje gostima, a hiljade kvadratnih metara ulepšanih olimpijskim motivima i zelenim površinama i inače egzotičnom Pekingu dale su šmek prave turističke meke ovog leta.\nPROVOKACIJA: Ulica u Kašgaru gde je u ponedeljak ubijeno 16 policajaca\nČinjenica da su sve karte za sva takmičenja – otprilike oko sedam miliona – rasprodate u samo dva dana, još jedno je do sada nezabeleženo "dostignuće" domaćina ovogodišnjih OI. Mnogi su kineski navijači svoje pozicije pred šalterima zauzeli i noć ili dve pred početak prodaje karata u želji da sebi obezbede prisustvo najvećem događaju u novijoj kineskoj istoriji, pa bio to čak vaterpolo ili bilo koji drugi u Kini nepopularan sport.\nMože se reći da entuzijazam običnih Kineza u potpunosti prati entuzijazam državnog vrha i da se na obe strane igre uzimaju kao najbolja šansa da se Kina i Kinezi pokažu kao velika zemlja i nacija. To se praktično preliva u neverovatnu uslužnost domaćina i želju da se gostima na svaki način obezbedi nezaboravno iskustvo tokom boravka u Pekingu.\nGrandioznošću i lepotom mnogih novosagrađenih olimpijskih građevina Peking je podigao lestvicu za sve sledeće olimpijade. Sportisti su oduševljeni borilištima, a pojačane antidoping kontrole obećavaju "najčistije" Igre koje je svet video u poslednje vreme.\nNIKAD IZVAN POLITIKE: Međutim, Olimpijske igre nikada nisu bile "čiste" od vansportskih konotacija. Pogotovo olimpijade u Berlinu 1936, Minhenu 1972, Moskvi 1980. i Los Anđelesu 1984. zloglasne su po činjenici da je njihova sportska dimenzija u potpunosti gurnuta u drugi plan tenzijama i događajima političke prirode koje su ih pratile. To je čini se, u najmanju ruku, u sličnoj meri isto sa ovogodišnjim pekinškim Igrama i predstavlja tmurne oblake koji su se natkrili nad njima još od početka kineskih napora za organizovanje olimpijskih igara devedesetih godina prošlog veka i koje domaćini, kao ni zloglasnu maglu i smog, ni do danas nisu uspeli u potpunosti da oteraju.\nU međunarodnoj javnosti čuli su se mnogi glasovi protiv dodeljivanja olimpijade Pekingu, obrazlaganih nedostatkom demokratske prakse i manjkom ljudskih prava i sloboda u Kini. MOK i kineski organizatori našli su zaobilaznicu oko ove prepreke, potencirajući da će organizovanje OI u Pekingu ubrzati pozitivne promene. Međutim, kako se Olimpijada približavala, mnogi su protivnici sadašnjih kineskih vlastodržaca pokušali da iskoriste pažnju koja je usmerena na Peking da pokažu i podvuku raznolike probleme najmnogoljudnije zemlje na svetu. Domaćini su još samo sebi odmogli pojedinim sigurnosnim merama koje u skladu sa praksom zemalja nekadašnjeg istočnog bloka samo ispoljavaju paranoju jednog zatvorenog i autoritarnog režima.\nPOSLEDNJE PRIPREME: Predolimpiska groznica u kineskoj prestonici\nUz broj kineskih disidenata koji su u prethodnim mesecima postali miljenici zapadne štampe oživljavajući uspomene na tjenanmenski incident iz 1989. i konsekventnu cenzuru progresivne političke misli u Kini, svet je od sve većeg broja izveštača i izveštaja iz Kine učio i o nepoštovanju ličnih sloboda, prava manjina, prava intelektualne svojine, cenzuri i drugim manjkavostima današnjeg kineskog društva.\nOd marta ove godine situacija se dodatno zakomplikovala protestima na Tibetu koji su pratili godišnjicu odlaska u egzil tibetanskog lidera dalaj lame, a zatim akcijama belosvetskih NVO-a koji su na sve moguće načine pokušali da osujete put olimpijske baklje podižući tenzije koje inače, postoje između Kineza i nekih nacionalnih manjina.\nMeđutim, kada su se u duhu solidarnosti sa hororom kroz koji je Kina prolazila tokom zemljotresa u provinciji Sečuan (u maju) svetski mediji usredsredili na brze i efektne napore kineske vlade da ublaži posledice katastrofe koja je odnela 60.000 života, Peking je, uplašen negativnom kampanjom koja je pratila gorepomenute događaje, počeo da uvodi sigurnosne mere radi navodno bezbedne Olimpijade, ali koje iz perspektive obećanih pomaka u sferi političkih i ljudskih sloboda ostavljaju gorak ukus u ustima.\nVizni režim je toliko pooštren da su mnogi potencijalni posetioci bili primorani da potraže drugu destinaciju za odmor i zabavu ovoga leta. Zapravo, cilj da se privuče pola miliona stranih turista vise nije prioritet. Hoteli su trenutno daleko od pune popunjenosti, a grad okupan inače retkim letnjim suncem i uparađen olimpijskim transparentima je sablasno prazan. Nedostatak turista sa fotoaparatima i kamerama i uopšte uobičajene gužve bode oči kako na glavnim šetalištima i turističkim tačkama tako i u restoranima, barovima i trgovinama. Nije pomoglo što su i mnogi imigranti iz ruralnih predela naterani da se tokom leta vrate u svoje krajeve kao ni rigorozne kontrole i višesatna čekanja na kontrolnim punktovima na svim putevima pri ulasku u Peking.\nOčigledno, želja je da se u korenu saseče svaka mogućnost da se ponove bilo kakvi incidenti tipa onih koji su se u martu desili na Tibetu. Procenjuje se da je 100.000 policajaca, što u uniformi što u civilu, na dužnosti u Pekingu ovih dana, a sigurnosne kamere su postavljene na mnoga mesta, od trgova do zabačenih mračnih uličica.\nPRILIKA ZA NEZADOVOLJNIKE: Međutim, uprkos svim merama, ova poslednja nedelja pokazuje da je trenutni fokus sveta na Peking prava prilika za sve nezadovoljnike u Kini da se iskoriste slabe tačke režima i da Olimpijada možda postane i najpolitiziranija u novijoj istoriji. Sunce se još nije ni popelo u ponedeljak, a naciju su šokirale vesti o napadu sinđanskih independista na policijsku stanicu u Kašgaru kojom prilikom je poginulo 16 policajaca. S obzirom na to da je prošla akcija iste organizacije, za koju se ovde tvrdilo da je u potpunosti onemogućena sa nekoliko akcija kineskih snaga bezbednosti, tokom prošlih meseci odnela dva života u jugozapadnom gradu Kunmingu pre nekoliko nedelja, organizatori se s pravom pribojavaju šta bi sledeći udar mogao da donese.\nU isto vreme na stranim televizijama pojavili su se snimci grupe kineskih građana koji su protestovali u blizini Tjenanmena. Primorani da se presele i zatvore svoje radnje platili su, kao i desetine hiljada drugih, danak megalomanskom ulepšavanju grada za Olimpijadu. Dodatnu glavobolju pravi i buka koju su novopridošli reporteri podigli kada su shvatili da u novooizgrađenom high-tec olimpijskom media pool centru nemaju pristup broju za kineske vlasti osetljivih sajtova, poput onog zabranjenog religijskog kulta Falungung, inostranih protibetanskih organizacija ili Amnesti internešnel.\nSvetski lideri, poput Džordža Buša i Sarkozija, i bez obzira što su odustali od bojkota Olimpijade, obećali su svojim glasačima da će stanje ljudskih prava, prava manjina i politička cenzura biti najvažniji deo njihovog razgovora sa domaćinima tokom posete Pekingu i prisustva svečanom otvaranju Igara u petak.\nNaravno, sva ova negativna uvertira Olimpijskim igrama poslednjih meseci teško pada Kinezima, kako političkoj vrhuški tako i običnom narodu. Ožiljci koje su kolonijalne sile ostavile rasparčavanjem Kine u XIX veku i drugorazredna uloga koju je ova velika i nekada moćna zemlja imala sve vreme posle toga, sve doskora, u međunarodnim odnosima još nisu izbledeli i još više pojačavaju želju svih Kineza da olimpijskim spektaklom potvrde nacionalni comeback na čelo globalne komune. Kao ilustracija kiptećeg nacionalizma može poslužiti "kineski moleban" koji je usledio sa nezgodama sa olimpijskom bakljom u Parizu, kada su mnogi bojkotovali carefour, protestovali pred francuskom ambasadom i kada su razbijana kola francuske proizvodnje po mnogim gradovima širom Kine\nOtuda je uspešno organizovanje OI neverovatno važno za Kinu i još više za kinesku Komunističku partiju. Kroz čitav olimpijski projekat kineska vlada kanališe pažnju društva dalje od mnogih problema koji prate kinesko tranziciono društvo pojačavajući utisak da je zemlja silna i moćna, na pravom putu, na taj način pre svega dajući sebi legitimitet koji joj, usled nedostatka prave izborne demokratije, nedostaje.\nMeđutim, izgleda da besprekorna organizacija, velelepni sportski objekti, presvučeni Peking i ogroman broj medalja za Kinu, neće biti dovoljni da odagnaju duhove koje je kineski režim dugo uspešno držao u boci a koji su se osokoljeni svetlošću olimpijskih reflektora oteli i krenuli u misiju da od kineske olimpijske bajke naprave horor priču.


Beograd, 22. Decembar 2009. PR Objave: Saopštenje -\nČlanovi Biciklističkog kluba Partizan juče su u gradskom Zavodu za transfuziju dali krv. Humanu akciju podržali su biciklisti i stručni štab kluba koji su trenutno u Beogradu. - Akciju smo organizovali na predlog nekolicine naših asova predvođenih Ivanom Stevićem – kaže mladi trener Partizana Duško Banović. – Mislimo da sportisti moraju da pružaju primer i da se uključe i u ovakve humanitarne aktivnosti.\nČlanovi Biciklističkog kluba Partizan juče su u gradskom Zavodu za transfuziju dali krv. Humanu akciju podržali su biciklisti i stručni štab kluba koji su trenutno u Beogradu.\n- Akciju smo organizovali na predlog nekolicine naših asova predvođenih Ivanom Stevićem – kaže mladi trener Partizana Duško Banović. – Mislimo da sportisti moraju da pružaju primer i da se uključe i u ovakve humanitarne aktivnosti.\nKrv su dali direktor kluba Branko Banović, dugogodišnji sportski direktor i nekadašnji profesionalac Aleksandar Nikačević, trener Duško Banović i takmičarti Damjan Stanković i Miloš Kovačević. Ivan Stević, Nikola Stefanović, Ivan Radić i Slobodan Smiljanić, su došli, ali, pošto su lakše prehlađeni, ostavljeni su da daju krv narednih dana.\nDirektor kluba Branko Banović je poneo i svoju knjižicu davaoca krvi iz koje se vidi da je prvi put dao krv još 1980. Obećao je i da će crno beli i ubuduće organizovati ovakve akcije, koje mogu da budu dobar primer i podsticaj ostalim sportistima i klubovima iz Beograda.\nsportisti, krv, davanje krvi, biciklisti, partizan, crno beli, zavod za transfuziju\nq: 19 - t: 0.05521 sec


Dejan Stanković prezadovoljan tokom priprema: Igrači dižu formu, mladi rade odlično - Sportal\nP. L. - Vest objavljena: 14:13 - 21.01.2022\nŠef stručnog štaba Dejan Stanković izneo je utiske posle prvih sedam dana rada u Turskoj, gde je najveći akcenat na treninzima posvećen fizičkog spremi.\nNa poslednjem treningu igrači su odigrali kontrolnu utakmicu na dva gola, a mladi stručnjak je počeo upravo od tog duela.\nPoveo je Dejan Stanković na pripreme veliki broj mladih fudbalera koji su budućnost tima, a šef struke je imao samo reči hvale i podrške za mlade igrače.\nTim očekuju četiri kontrolne utakmice u drugoj fazi priprema, a Dejan Stanković ističe da su rivali pažljivo birani, kao i da svi igrači moraju da budu spremni za početak šampionata.\nIstiče trener Zvezde da bez dobre atmosfere nema ni dobrih rezultata, kao i da je dobra atmosfera uvek krasila crveno-bele od kada je došao na mesto šefa stručnog štaba.


rnogorski književnik Milorad Popović dobitnik je Njegoševe nagrade za 2017. godinu, za roman “Čovjek bez lica”.\nKako je saopšteno iz Ministarstva kulture, odluku o dobitniku Njegoševe nagrade donio je Međunarodni Žiri u sastavu istaknutih književnika iz sedam država regiona.\nPredsjednik je Bogomil Đuzel(Makedonija), a članovi Ivan Lovrenović (Bosna i Hercegovina), Rusanka Lyapova (Bugarska), Dušan Šarotar (Slovenija), Jovica Aćin (Srbija), Miljenko Jergović (Hrvatska) i Vlatko Simunović (Crna Gora).\nŽiri je raspravljao o 21 predlogu koje su kandidovali selektori iz BiH, Bugarske, Makedonije, Slovenije, Srbije, Hrvatske i Crne Gore.\n"Potom je u kontekstu vrednovanja estetskih dostignuća napravio uži izbor od 11 kandidata za dodjelu ovog prestižnog međunarodnog priznanja: Enes Karić, Damir Ovčina, Ivan Teofilov, Vlada Urošević, Goran Vojnović, Jani Virk, Borislav Radović, Svetislav Basara, Slobodan Šnajder, Sreten Perović i Milorad Popović”, kaže se u saopštenju.\nKako se navodi, u skladu sa Poslovnikom o radu, Žiri je utvrđenu listu od 11 kandidata javnim glasanjem sveo na uži izbor u koji su ušli Vlada Urošević, Slobodan Šnajder i Milorad Popović.\n"Nakon toga je tajnim glasanjem, većinom sa šest od sedam glasova, odlučio da Njegoševu nagradu dodijeli Miloradu Popoviću iz Cetinja", navodi se u saopštenju.\nPrema mišljenju Žirija, u romanu “Čovjek bez lica”, Popović sažima ključne elemente stogodišnje istorijske drame crnogorskog prostora i čovjeka.\n“Fenomene emigracije, ideologije i unutrašnjih drama ličnosti koje su se našle na velikoj pozornici nemilosne zemlje, pisac donosi izražajnim literarnim sredstvima. Rezultat je djelo čije upoznavanje predstavlja veliko čitalačko iskustvo. Strukturna vertikala crnogorskog nacionalnog stasavanja”, rekli su iz Ministarstva.


LSV | Republika Srbija dva koraka bliže na putu ka EU\nTokom dve godine, otvoreno je već 12 poglavlja, od kojih su dva odmah i zatvorena.\nSvako novo otvoreno poglavlje, novo je ohrabrenje za veliki rad i duboke promene u našem društvu.\nZato verujem i da postoji spremnost da se već početkom godine otvore još tri poglavlja: 33, posvećeno finansijskim i budžetskim odredbama, 9 koje se odnosi na finansijske usluge i 13 posvećeno ribarstvu.\nPredsednik Odbora za evropske integracije\ni predsednik Lige socijaldemokrata Vojvodine\nPredsednik Lige socijaldemokrata Vojvodine Nenad Čanak kazao je da je Evroazijska unija napravljena da bi Rusija ponovo napravila neki svoj blok, supstitut Sovjetskog Saveza, kao Ruski savez za 21. vek. Gostujući u emisiji „Fokus“ na televiziji O2, Čanak je rekao da Srbija u Evroazijskoj uniji može da bude samo privezak.


Kakva prognoza - Sledeće sezone Zvezda u finalu Evrolige? - Sportske.net\nKada to kaže jedan istaknuti evoligaški košarkaš, onda to baš dobija na težini...\nRadonjić nezadovoljan - Zvezda odigrala 75. meč, igrači mu se povređuju, a dugo je do kraja...Zvezda lako sa ''Panterima'', problem sa SimonovićemPoluvreme - Zvezda vodi protiv FMP-a, ali Delije brinu zbog SimonaMitrović: "Na pobedu protiv FMP-a"Čović otvoreno - Besmisleno je da igrači Zvezde igraju za Srbiju tokom EL?!\nIako još očekujemo rasplet u borbi za titulu prvaka Srbije, Crvena zvezda mts je u sezoni na izmaku ostvarila impresivne rezultate i ispunila najvažnije ciljeve.\nOsim dva osvojena trofeja u zemlji i regionu, ekipa Dejana Radonjića je odigrala nezaboravne mečeve u Evroligi, gde je po svemu prikazanom zaslužila da se naše i među osam najboljih.\nTaj plasman joj je na kraju izmakao, ali ono što je Zvezda prikazala ove sezone može da bude dodatni podstrek za crveno-bele da u sledećoj sezoni ostvare još zapaženije rezultate u elitnom evropskom takničenju, pogotovo što će se fajnal for Evrolige igrati u Beogradu.\nUpravo ta činjenica bila je povod da košarkaš Olimpijakosa Jorgos Printezis posle poraza njegovog tima od Fenerbahčea u Istanbulu prognozira Zvezdi - plasman u sledeće finale Evrolige.\n''Ne znam, ali čini mi se da ćemo slledeće godine iigrati finale sa Crvenom zvezdom'', poručio je Printezis, pomalo u šaljivom tonu.\nNaime, on je u izjavi grčkim medijima aludirao na činjenicu da je Olimpijakos svoja dva poslednja finala Evrolige izgubio od ekipa koje su igrale pred domaćom publikom. Pre dve godine to je bio Real u Madridu (78-59), a ove sezone Fenerbahče koji je u istanbulskom finalu bio bolji od Olimpijakosa sa 80-64.\nSledeći tu logiku, Printezis smatra da ako se Olimpijakos i u Beogradu plasira u finale, onda ne bi trebalo da bude dileme ko bi mogao da im bude sledeći rival.\nA kada već razmišlja u tom pravcu, onda bi mogao da ode i korak dalje - možda i ishod finala bude kao kada su domaćini bili Madrid i Istanbul?


Novine u programu Microsoft Office Word 2007 - Prvi koraci sa izdanjem 2007\nPouzdano deljenje dokumenata Prevazilaženje običnih dokumenata\nFluent user interface uklanja potrebu za pogađanjem kada primenjujete oblikovanje na dokument. Galerije izbora za oblikovanje daju vam vizuelni pregled oblikovanja dokumenta uživo, pre nego što zaista napravite promenu.\nVrh stranicePouzdano deljenje dokumenata\nVrh stranicePrevazilaženje običnih dokumenata\nSada više nego ikada ranije, kada su računari i datoteke međusobno povezani, potrebno je skladištiti dokumente u datotekama koje su male, čvrste i podržavaju veliki broj različitih platformi. Da bi se zadovoljila ova potreba, Office 2007 dostiže novu fazu u evoluciji podrške za XML. Novi format datoteke zasnovan na XML-u omogućava da Office Word 2007 datoteke budu manje, jače i duboko integrisane sa informativnim sistemima i spoljnim izvorima podataka.\nVrh straniceOporavak nakon problema sa računarom


Avaz na licu mjesta: Počeo sastanak ambasadora i zvaničnika RS\nU Istočnom Sarajevu počeo je sastanak ambasadora s visokim funkcionerima iz RS. Kako javljaju reporteri "Avaza" s lica mjesta, zvaničnici iz manjeg bh. entiteta su ranije stigli, a ispred zgrade Administrativnog centra Vlade RS vide se i vozila s diplomatskim tablicama.\nAmbasadori Kvinte su na razgovor pozvali predsjednicu Republike Srpske Željku Cvijanović, premijera Radovana Viškovića i predsjednika Narodne skupštine RS Nedeljka Čubrilovića.\nPrema informacijama "Avaza", glavna tema bit će deblokada institucija BiH kroz bojkot glasanja na sjednicama Predsjedništva BiH, Vijeća ministara BiH i Parlamenta BiH, ali i najave o povlačenju saglasnosti za VSTV i OSBiH.\nKako je ranije rekao Nedeljko Čubrilović, predsjednik NSRS, na sastanak bi trebao doći i Milorad Dodik.


Deep Purple u Areni, 06.12 - Sky Apartmani Beograd\nNajbolji koncert u Areni ove godine biće upravo jedan od završnih koncerata sezone. U Beograd ponovo dolazi Deep Purple, koji je na dugoj oproštajnoj turneji, i ovaj put je reč o poslednjem koncertu Deep Purple-a u našem gradu i jednom od finalnih koncerata čuvenog benda, 6. decembra u Areni. Od kada se Beograd učvrstio na koncertnoj mapi Evrope pre desetak godina, naša publika imala je priliku da isprati sa scene mnoge velike zvezde, i zato je ovo jedan od tih koncerata koji ne smete propustiti, jer druge prilike neće biti. Posle Beograda zakazana su još samo još tri koncerta, a čak i ako bend produži turneju, tu će svakako biti reč o samo nekoliko koncerata, verovatno u najvećim svetskim presotnicama.\nLegende roka, uživo\nBend Deep Purple je, bez ikakvog preterivanja, jedan od najznačajnijih sastava u istoriji roka. Sve ključne top liste, kao što su one koje sastavljaju Rolling Stone, Planet Rock, VH1, World Music Awards i druge, svrstavaju Deep Purple među nekoliko najvećih rok bendova ikada, i, što je možda još važnije, jedan od najuticajnijh bendova. Sastav se ubraja među začetnike hard roka i metala, mada žanrovski prevazilazi ove podele i ima vrlo originalan zvuk.\nKao i drugi bendovi koji nastupaju nekoliko decenija, i Deep Purple je više puta menjao postave, posebno u ranim fazama, zbog čega su albumi, kojih je čak 20, veoma raznovrstni. Iako bend ima čak četiri albuma koja su objavljena posle 2000. godina, publika ipak očekuje da čuje prvenstveno najveće hitove, kao što su „Smoke on the water“, „Soldier of fortune“, „Child in time“ i mnoge druge.\nKada je o trenutnoj postavi reč, Deep Purple pratio je put mnogih drugih bendova sa dugom tradicijom: jedan deo originalnih članova još svira, dok su na drugim pozicijama za generaciju mlađi muzičari koji su se pridružili devedesetih godina i koji imaju „samo“ četvrt veka staža u bendu. Frontmen Ian Gillian, basista Roger Glover i bubnjar Ian Paice sviraju u sastavu još od šezdesetih, dok su klavijaturista Don Airey i gitarista Steve Morse u bendu već više od 20 godina.\nUlaznice od 3.100 RSD\nCena preostalih karata za koncet 6. decembra u Areni kreću se od 3.100 RSD do 12.000 RSD, što ovaj koncert čini najskupljim ovogodišnjim koncertom u Areni. Interesantno je da su najskuplja mesta, u ložama, kompletno rasprodata, kao i mesta na tribinama dirketno prepokuta bine. Kao i uvek, najbolji provod biće u parteru, gde su karte najjefitnije. Sky apartmani su, kao i uvek, otvoreni za sve goste koji dolaze u Beograd na koncerte, a početak decembra je dobar period za dolazak, jer je novogodišnja atmosfera već tu, uključujući i sezonu popusta, pri čemu je još uvek moguće naći slobodan apartman, što je veoma teško u drugoj polovini decembra.


Održan panel na temu „Da li ste spremni za fluidni poslovni model?“ - TPA Serbia\n29. новембра 2021 | Vreme čitanja: 3 min\nU četvrtak, 25. novembra 2021. godine, održan je panel „4 stuba biznisa“ na temu „Da li ste spremni za fluidni poslovni model?“. Panelisti ovog događaja su bili: Nemanja Drobnjak, zamenik generalnog direktora, ManpowerGroup Srbija, Bojan Žepinić, rukovodeći partner, TPA Srbija, Goran Živković, generalni direktor, CBS International i Predrag Groza, partner, advokatska kancelarija TSG. Komunikacioni partner događaja je Business Intelligence Institute.\nPod pojmom fluidni poslovni model ukazuje se na dinamičnost i brzinu promena na tržištu, na koje realni sektor u velikoj meri nema testirane odgovore. Ova situacija postavlja rukovodioce u novu zonu u kojoj nemaju veliko iskustvo, gde dosadašnji uspeh ne garantuje budući uspeh.\nSmanjenje životnog veka kompanija, brz tehnološki napredak, porast vrednosti intelektualne svojine u odnosu na materijalnu svojinu u bilansu stanja kompanija, virtuelni timovi i velika fluktuacija zaposlenih ukazuje na poslovnu složenost koja je za sve nas nova.\nNemanja je naglasio „da su promene na tržištu rezultat napretka tehnologije, demografskih trendova i konstantnih inovacija na tržištu. Sve ovo, bez sumnje, zahteva prilagođavanje kompanija na nove modele i načine funkcionisanja. S tim u vezi, uspešna atrakcija i retencija talenata podrazumeva izgradnju odnosa od prvog kontakta sa potencijalnim kandidatom, kroz transparentnu komunikaciju, adekvatan onboarding i uključivanje od strane direktnih nadređenih, usklađivanje paketa kompenzacija i beneficija sa potrebama talenata i razvoj dugoročnog karijernog plana. Na ovaj način kreiramo posvećene i lojalne zaposlene, kao i promotere kompanije na tržištu“.\nBojan je izjavio da „prema podacima NBS, u prvoj polovini 2021. godine, ostvaren je neto priliv od stranih direktnih investicija u vrednosti od 1.6 mrd evra, što ukazuje da se trend visokih stranih investicija nastavlja. Svi pokazatelji ukazuju da će, bar u srednjem roku, strane investicije ostati na vrlo visokom nivou“. Usled velike fluktuacije zaposlenih, naročito juniora, u svim industrijama, Bojan zaključuje da „kompanije treba sve više da ulažu u srednji menažment, koji treba da bude spreman da podnese tu vrstu fluktuacije i bude noseći stub biznisa u poslovnim talasima za koje nemamo precizne prognoze kretanja, kao i da na ove promene kompanije treba da gledaju kao na input za kreiranje starteškog pristupa istim, a ne kao barijeru za poslovanje“.\nPredrag je rekao „da su izazovi za privredu u uslovima pandemije i promenjenih uslova poslovanja veliki, što nužno zahteva prilagođavanje i fluidniji pristup u poslovanju u svim granama privrede. Na dnevnom redu zapadnoevropskih kompanija je promena u sistemu lanca snabdevanja i izmeštanje proizvodnje iz Kine u druge regione, što može biti velika šansa za Srbiju. Na svima nama je da, na osnovu dosadašnjeg iskustva sa stranim investitorima, radimo na poboljšanju pravnog okvira i unapređenju pravne sigurnosti i da iskoristimo ovu izuzetnu priliku za Srbiju.“\nGoran je naglasio da „sve veća paznja velikih investicionih kuća je usmerena ka Beogradu i Srbiji iz više razloga. Sa jedne strane u pitanju je tržište koje je najmlađe u regionu i u kome još nije došlo do saturacijie ni u jednom segmentu. Takođe, to je tržište koje će i ove godine zabeležiti rekorde po broju prometovanih stanova i poslovnih prostora. Sa druge strane, percepcija rizika u analizama investitora se sve više smanjuje, što nas stavlja na mapu i potencijalnih investitora koji su konzervativniji kada je u pitanju ulazak na nova tržišta. Poredeći sa regionom odnos ponude i potražnje je u Srbiji najizbalansiraniji pa sa tim u vezi nije za očekivati da bi u skorije vreme moglo doći do nekih ozbiljnijih pomeranja kad su u pitanju cene nekretnina.“\nZahvaljujemo se svim učesnicima na prisustvu, kao i panelistima na diskusiji.


TIM ZA ANORTOZIS: Menig od početka, Miljković se vraća u sastav\nGoran 15/09/2021, 21:18\nStanojević na teren šalje drugačiju ekipu u odnosu na Radnički\nDve bitne utakmice u četiri dana. Zato je trener Partizana Aleksandar Stanojević najavio da će biti rotacija u timu, jer će gledati da neke igrače sačuva, da ih ne potroši u četvrtak uveče na Kipru, nego da ostanu sveži i za nedeljni večiti derbi.\nNaravno, pogrešno bi bilo očekivati da Stanojević pošalje kombinovani sastav na Anortozis, jer je to meč u kojem bi crno-beli pobedom otvorili sebi vrata evropskog proleća, ali nekoliko izmena se očekuje u prvoj postavi.\nNa golu će biti Aleksandar Popović, koji je zalog za budućnost Partizana i svaka jaka utakmica u kojoj je akter samo mu donosi na iskustvu. Dobro je branio u dosadašnjem delu evropskih izazova, tako da će i na Kipru dobiti šansu.\nUz desnu aut liniju biće Aleksandar Miljković. Iako je dobro igrao Marko Živković u prethodnim mečevima, beležio asistencije, razbijao protivničke odbrane, ovog puta će defanzivniji Miljković stati u zadnju liniju. To bi moglo da znači da Stanojević čuva Živkovića za večiti derbi, za napad na Crvenu zvezdu.\nŠtoperski tandem ostaje isti i deluje da će se menjati samo silom prilika ili na nekim manjim utakmicama. Igor Vujačić i Siniša Saničanin su odradili sasvim korektno posao u kvalifikacijama, a u četvrtak će zajedno početi u grupnu fazu Lige konferencije.\nNa levoj strani se očekuje Slobodan Urošević, mada deluje da ove sezone još nije dostigao pravu formu i da igra nešto slabije nego što je navikao navijače Partizana.\nS obzirom na to da sa Kipra stižu informacije da Anortozis dosta polaže na skok igru i duge lopte, mesto u startnih 11 crno-belih, što se slaže i sa najavama o promenama u timu, trebalo bi da zauzme Aleksandar Šćekić. Neumorni razbijač protivničkih napada, asistent u Portugaliji protiv Santa Klare, strelac protiv Sočija, zaigraće, kao nekad, u tandemu sa Sašom Zdjelarom. Nezvaničnog kapitena Partizana, koji je pravu “perpetuum mobile” tima, samo povrede i kartoni mogu da izbace iz startnih 11.\nCentralni deo veznog reda kompletiraće Bibars Natho, koji će biti zadužen za organizaciju igre. Nadaju se u taboru Partizana da će Izraelac i u Evropi proigrati kao u domaćem prvenstvu, gde je njegov doprinos pobedama Parnog valjka nemerljiv. Ali, na međunarodnoj sceni nije toliko ubedljiv bio do sada.\nNa desnom boku je rezervisano mesto za Lazara Markovića, jednog od najboljih igrača Partizana ove sezone, a na levom, kako se može čuti, startovaće novajlija u timu Kvinsi Menig. On je u Kragujevcu debitovao za crno-bele, osetio kako diše njegov novi tim, a trener Stanojević ne želi da časi ni časa, rešio je da Holanđanina odmah gurne u vatru. U Ligi konferencije nema bonus igrača, pa Nemanja Jović ne mora obavezno da bude starter, pa je ovo prilika i da bude na poštedi do večitog derbija, gde, pak, mora na teren kao fudbaler mlađi od 21 godine.\nKada je špic u pitanju tu dileme ne postoje, Rikardo Gomeš ima takav učinak od starta sezone da bi ga sad i Luis Suarez teško izbacio iz startne postave.\nPrema tome, tim Partizana koji se očekuje da zaigra u Nikoziji čine: Popović – Miljković, Vujačić, Saničanin, Urošević – Zdjelar, Šćekić – Marković, Natho, Menig – Rikardo.\nPrevious article Novica o Duletu i Partizanu: U Pioniru niko nije mogao da nas dobije\nNext article Trener Anortozisa: Partizanu je Zvezda najvažnija, ali…\nPARTIZANOV “TNT” OPET NA OKUPU – ZBOG NOVICE! Svi zajedno, kao nekad – Tripković po jednom pamti Veličkovića!


4. Beogradski Festival Cveća u parku Manjež od 20-22.09.2013\nProdajna izložba cveća i opreme za bašte i vrtove po četvrti put u parku Manjež. Manifestacija lepog Beogradski festival cveća\nŽivot u gradskoj oazi – Beogradski festival cveća\n20-22. septembra 2013 od 10-19h, park Manjež\n(Park Manjež je ispod Slavije i JDP, kod SKC-a i NBS, prekoputa Ministarstva u Nemanjinoj)\nČetvrti Beogradski festival cveća nudi da zajedno podelimo živopisne kreacije i ideje koje život znače od 20-22. septembra u parku Manjež u Beogradu. Kao i do sada, Festival je posvećen urbanoj ekologiji i novim perspektivama razvoja grada kao humanijeg mesta za život.\nTokom tri festivalska dana, okupiće se veliki broj učesnikа i izlаgаčа koji inspirаciju nаlаze u prirodi, аfirmišu je kroz svoje stvаrаlаštvo i bаve se njenom zаštitom. Učesnici BFC-а su profesionаlci iz rаzličitih oblаsti kulture i umetnosti, аrhitekture i pejzаžne аrhitekture, ekologije i zаštite životne sredine, obrаzovаnjа i privrede.\nKao i do sada, Festival će ponuditi raznovrstan program – postavke izložbi, muzičke nastupe, dečje radionice, stručna predavanja, prostore za opuštanje i mnoga iznenađenja.\nKako da javni gradski prostori postanu dostupni deci i podrže njihov zdrav i kreativni razvoj, biće jedna od centralnih tema ovogodišnjeg festivala. Koncept “Grad po meri deteta” diskutovaće i razvijati stručnjaci i profesionalci iz zemlje i inostranstva kroz debate i radionice 19 i 20. septembra u Kulturnom centru “Grad”.\nOd 20 do 22. septembra, Park Manjež će ponovo biti pretvoren u festivalske zone – Vrt VRTova, VRTić, IzVRTanje, OsVRT, VRToglavica, VRTeška, VRTlog, među kojima je po prvi put reciklažna stanica – DepoVRT.\nFestival je podržan od strane Sekretarijata za zaštitu životne sredine grada Beograda, Gradskog Zelenila, Srbija šuma, opštine Savski venac Turističke organizacije Beograda i ostalih javnih institucija, kao i mnogobrojnih partnera i prijatelja festivala.\nZora Popović: Gvozdeni puk u parku\n2013-09-16T18:05:35+02:0017 септембра, 2013|Ekonomija|


Naslovnica DRUŠTVO Zašto stojimo u redovima: “Mi smo žrtve birokratije”\nGdje god da krenete, koju god obavezu treba da izvršite, čekaju vas redovi, u banci, na biroima za zapošljavanje, u domovima zdravlja, na šalterima za plaćanje režija, u općinama, pa i u pekarama.\nS obzirom na aktuelnu situaciju sa pandemijom koronavirusa i preporučene mjere distance, i do sada uobičajeni redovi su još veći jer građani moraju da drže distancu od 1,5 metara do 2 metra, a u pojedine poslovnice ulazi samo po jedan klijent pa se ispred ulaza stvaraju redovi građana.\nEdin Pašić iz Udruženja za zaštitu potrošača Kantona Sarajevo ističe da bi davaoci usluga morali imati u vidu aktuelnu situaciju, da ne dovode u opasnost potrošače.\n– Ima dosta načina da se riješi problem čekanja, gužvi, redova, od aparata koji izdaju brojeve da znate kada ste na redu, da ne morate biti tu, da ne morate stajati. To bi zahtijevalo neko investiranje tih organizacija koje daju usluge, do samog uvođenja reda, da se potrošačima osiguraju uvjeti da ne stoje, da poštuju socijalnu distancu, da sve to bude u skladu sa protokolima koji su nam naređeni kada je u pitanju pandemija – kaže Pašić.\nIstiče da potrošač treba odrediti šta mu je nužno, a šta nije.\n– Potrošač treba da odredi šta mu je bitnije od zdravlja u ovom momentu i da li je išta bitnije od zdravlja. S druge strane, kada su u pitanju davaoci usluga, ovo je jako dobra situacija u kojoj se može desiti revolucija, da se poveća produktivnost servisa koji se daju građanima, prije svega državnih. Da se, recimo, ugledamo na države poput Estonije gdje ne morate izaći iz kuće za sve ove stvari o kojima mi pričamo. Mislim da 14 posto Estonaca čak i glasa online, putem interneta, sve se može, kad se hoće, samo je pitanje hoće li potrošači izvršiti pritisak na institucije koje daju usluge da im se ta vrsta usluge osigura – pojašnjava Pašić.\nPašić ističe kako BiH ima odličan softver za lične podatke, IDEA, koji omogućava da se jednim klikom dobiju sve neophodne informacije.\n– Međutim, i danas kada hoćete da uradite i najobičniju glupost, šalju vas u vašu općinu da izvadite papir CIPS-a da stojite u redu, umjesto firma koja vas šalje po to, može samo jednim klikom da dobije taj isti dokument po koji vi idete fizički i stojite u redu i izlažete sebe i svoje ukućane virusu. Samo je pitanje želje i pritiska javnosti da se ta automatizacija konačno desi i ovo bi bila savršena prilika da se te stvari značajno unaprijede, da ljudi ne moraju da idu da uzimaju lično dokumentaciju već da se ta dokumentacija šalje u elektronskoj formi, da postoje elektronski pečati i potpisi. Mi smo žrtva birokratije, više od 60 posto procesa koje smo obavezni da uradimo, postoje sami zbog sebe, kada bismo sami sebi pravili te procese, sigurno ne bismo sebi toliko zakomplikovali život. I u bolnicu kada idete, više puta morate ići po uputnice, a liječite se recimo dvije godine od određene bolesti. Umjesto da se ta uputnica pošalje elektronskim putem, da znaju u bolnici da ćete doći – navodi sagovornik.\nPašić ističe da dok se ne desi pritisak potrošača da traže da se te stvari olakšaju, da se ubrzaju, stvari se neće puno promijeniti.\nSljedeći članakIz rijalitija u svijet porno industrije: Ava se skida za 16 eura, a Sabina od prodaje fotografija napravila karijeru


Kup Konfederacija Rusija 2017 - Blic Sport\nLEGENDE MOGU SVE Reprezentacije najveći protivnici, a oni u zagrljaju\nFinale Kupa konfederacija u Rusiji okupilo je i legende, a u prvom planu su bili predstavnici ljutih fudbalskih rivala. To što su na suprotstavljenim stranama nije im, naravno, smetalo da razmene po koju reč i dozvole fotoreporterima da ovekoveče susret.\nMAŽIĆ ODLIČNO VODIO FINALE Nemačka osvojila Kup konfederacija, i podmlađena jaka za Čile\nSvi igraju fudbal, a Nemci pobeđuju... Čak i kad su podmlađeni. Potvrda ove izreke stigla je u nedelju uveče i iz Sankt Peterburga, gde su "panceri" osvojili Kup konfederacija trijumfom u finalu nad Čileom - 1:0.\nRUSIJA POLOŽILA TEST Infantino: Na Kupu konfederacija ni nasilja, ni rasizma\nPredsednik Svetske fudbalske federacije (FIFA) Đani Infantino pohvalio je Rusiju za organizaciju Kupa konfederacija.\nDŽABA IM TEHNOLOGIJA Zaslepljeni Ronaldovim autoritetom nisu videli ono što i ceo svet /VIDEO/\nFIFA: Video tehnologija zbunjuje aktere, mora da se reaguje brže\nŠef sudija Svetske fudbalske federacije (FIFA) Masimo Busaka rekao je da video pregled nije uvek dobro izgledao na testiranjima na Kupu konfederacija.\nKRAJ GRUPNE FAZE Nemačka do prvog mesta, Čileanci zakazali sudar s Ronaldom\nFudbalske reprezentacije Nemačke i Čilea plasirale su se u polufinale Kupa konfederacija u Rusiji. Nemačka je u poslednjem kolu pobedila Kamerun sa 3:1 i zauzela prvo mesto u grupi B, dok je Čile odigrao nerešeno 1:1 sa Australijom.\nSELEKTOR KAO TRENER Lev pričao s Goreckom o klupskoj karijeri\nSelektor reprezentacije Nemačke Joahim Lev rekao je da je savetovao fudbalera Leona Gorecku o nastavku karijere, pošto se spekuliše o njegovom odlasku iz Šalkea.\nNEVERICA NA "KRAJU" SVETA Četiri miliona ljudi želi da gleda Ronalda, a selektor menja tim\nSelektor fudbalske reprezentacije Portugala Fernando Santoš rekao je da bi mogao da izostavi najboljeg igrača te ekipe Kristijana Ronalda iz tima za utakmicu sa Novim Zelandom na Kupu konfederacija.\nMOSKVA SUZAMA NE VERUJE Kristijano se poklonio i pogodio trijumf Portugala\nNAVIJAČI POD LUPOM Meksiko upozoren zbog diskriminatorskih parola\nMeđunarodna fudbalska federacija (FIFA) upozorila je Meksiko zbog ponašanja dela njegovih navijača i diskriminatorskih parola tokom utakmice protiv Portugala na Kupu konfederacija.\nODUŠEVLJENJE U FIFA Infantino: VAR je budućnost modernog fudbala\nVideo tehnologija (VAR) koja sudijama pomaže u rešavanju spornih momenata na utakmicama je budućnost fudbala, izjavio je prvi čovek FIFA Đani Infantino.\nPROMENE NA ČEKANJU Infantino: Pustite sad budućnost Kupa konfederacija\nPredsednik Međunarodne fudbalske federacija (FIFA) Đani Infantino rekao je da nije vreme da se priča o budućnosti Kupa konfederacija, već da se svi koncentrišu na fudbal.


Predsednik Thaçi sastao se sa šefovima država koje nisu priznale Kosovo - Novosti i Događanja - Predsednik Republike Kosova - Hashim Thaçi\nPredsednik Thaçi sastao se sa šefovima država koje nisu priznale Kosovo\nAman, 20. maj 2017. – Predsednik Republike Kosova , Hashim Thaçi, koji boravi u Jordanu na poziv kralja Hašemitskog Kraljevstva Jordana, Abdullah II bin Al-Hussein, učestvovao je na otvaranju Svetskog ekonomskog foruma za Bliski istog i Severnu Afriku, koji ove godine organizuje Hašemitsko Kraljevstvo Jordan.\nNa marginama ovog foruma, predsednik Thaçi je održao sastanke sa mnogim šefovima raznih svetskih država, sa kojima je razgovarao o daljoj promociji i konsolidaciji Kosova.\nPredsednik Thaçi sastao se da kraljem Španije, Felipe VI, sa kojim je diskutovao o međunarodnoj promociji i konsolidaciji Kosova kao i o mogućnostima saradnje između dve zemlje.\nPredsednik Thaçi se takođe zahvalio kralju Felipe VI na podršci koju je Španija dala Kosovu u okviru KFOR-a, u obezbeđivanju mira, razvoja i saradnje među zajednicama.\nNa jednom drugom sastanku, predsednik Thaçi je razgovarao sa predsednikom Kipra, Nicos Anastasiades. Predsednik Thaçi je istakao da male države treba više da sarađuju, pogotovu u razmenjivanju iskustava na polju ekonomskog razvoja, ali i na drugim poljima.\nOn je tražio od predsednika Anastasiades da započne novu etapu u odnosima između dve države, koji će uticati i na ubrzanje evropske integracije Kosova.\nPredsednik Thaçi se sastao i sa predsednikom Iraka, Muhammad Fuad Masum sa kojim je razgovarao i o mogućnosti saradnje između dve države. Predsednik Thaçi je na ovim sastancima od šefova ovih država zatražio da što pre donesu odluku u priznavanju nezavisnosti Kosova.\nPredsednik Thaçi održao je i sastanak sa predsednikom Republike Nigerije, Mahamadou Issoufou, sa predsednikom Narodnog palestinskog organa, Mahmoud Abbas kao i sa mnogobrojnim liderima i predstavnicima drugih država učesnica na Svetskom ekonomskom forumu.


Đukić: Među bankama vlada apsolutno nepoverenje - Bizlife.rs\nĐukić: Među bankama vlada apsolutno nepoverenje\n23:50 Beograd, 05.12.2011.\nCentralne banke u svetu štampaće onoliko para i emitovati onoliko likvidnosti koliko je potrebno da se odgovori na sve zahteve. To će, prema rečima Đorđa Đukića profesora Ekonomskog fakulteta u Beogradu, poslužiti za premošćavanje dok ne budu donete potrebne političke odluke.\nI pored toga, kaže Đukić, kamatne stope na kredite će rasti i u Evropi i kod nas ne zbog nestašice novca nego zbog nestašice poverenja.\nEvropske i američke banke među sobom više ne pozajmljuju novac i ako to kojim slučajem i čine, obračunavaju vrlo visoke premije rizika, koje se izražavaju takozvanim indeksom straha. Taj je indeks trenutno toliko visok koliko je bio pred slom američke investicione banke Leeman Brothers.\nProšle nedelje je rejting agencija Standard and Poor’s snizila rejting 15 najvećih banaka na svetu među kojima dominiraju američke (JP Morgan Chase, Bank of Amerika, Goldman Sachs…), 20 banaka su ostale na istom (Deutche bank, Credit Suisse), a samo dvema i to kineskim bankama je povećan rejting – Bank of China i China Construction bank.\nbanke biznis kamate poslovne vesti Srbija


Radomir Lazović pozvan na saslušanje zbog učešća u odbrani parka na Banovom Brdu\n29. 12. 2020.|\nPolicija je danas pozvala na saslušanje aktivistu Ne davimo Beograd, Radomira Lazovića, zbog učešća u odbrani parka u Valjevskoj ulici na Banovom Brdu. Saslušanje je deo pretkrivičnog postupka zbog krivičnih prijava koje je firma “Niva bilding” podigla protiv više aktivista koji su branili park na Banovom brdu. Saslušanje je zakazano za 30. decembar u policijskoj stanici Čukarica, Lješka 17.\n“Do sada smo imali preko 30 procesa u kojima su nas gonili zbog raznih prekršaja. Ni ja, a ni drugi aktivisti Ne davimo Beograd, nikada nismo izbegavali da se na ove pozive odazovemo, jer smatramo da je poštovanje zakona neophodno, a da zakoni moraju jednako važiti za sve ljude. Bez obzira na moguće posledice, u potpunosti stojim iza svojih postupaka. Podržavam komšije sa Banovog Brda, kao i sve ljude koji se bore za očuvanje parkova, šuma, obala i svojih komšiluka i krajeva. Nema povlačenja pred bahatošću investitora i gradske vlasti.” – izjavio je Radomir Lazović.\nNe davimo Beograd je pružio podršku ljudima koji su mesecima branili park na uglu Valjevske i Gogoljeve ulice, zahtevajući da on ostane javna zelena površina. Nakon velike i dugotrajne borbe, u kojoj su na aktiviste inicijative “Sačuvajmo naš parkić” vršeni fizički napadi i protiv kojih su podignute krivične prijave, odlučeno je da se od gradnje odustane. Građani, gradska vlast i investitor “Niva bilding” potpisali su protokol kojim je odlučeno da će Parkić na Banovom brdu ponovo dobiti status zelene površine, a investitor povući sve tužbe i prijave protiv stanara i aktivista. Investitor je ipak prekršio ovaj dogovor s obzirom da nije odustao od krivičnih prijava.\nPrenos uživo jednog od protesta u parku na Banovom Brdu, koji je Lazović prenosio, izazvao je veliku pažnju javnosti i imao je veliku vidljivost, zbog čega sumnjamo i da je protiv Lazovića podneta krivična projava.


IZA SNAJPERA I SUZAVCA KRIJE KATASTROFALNE UČINKE NJEGOVE IMAGINARNE VLASTI: Kurti spreman da izazove incidente na KiM | Najnovije vesti - Srbija danas\n25.09.2021. • 19:35 Tanjug\n"D**AJ GA RAMBO, KOSOVO JE SRBIJA!" BUDVANI ŽESTOKO INSPIRISANI: Razvukli veliki transparent u znak podrške Srbima (FOTO)\n- Jedini odgovorni za krizu na severu Kosova i Metohije jeste Kurti koji je do nje doveo svojim jednostranim akcijama i kršenjem Briselskog sporazuma, a sve sa ciljem da pred lokalne izbore, iza snajpera i suzavca sakrije katastrofalne učinke svoje vlasti, a u koje se ubraja i preko 100 incidenata i napada na Srbe od početka godine - naglasio je Petković u saopštenju.\nDodao je da samo zahvaljujući odgovornim, mirnim i staloženim reakcijama srpskog naroda, danas nema incidenata na prelazima, jer, kako je naveo, Kurtijevi specijalci čine sve da agresora predstave kao žrtvu.\n- Međutim, spremnost na dijalog se ne pokazuje dugim cevima, snajperima i oklopnim vozilima. Zato njegove današnje poruke da je Beograd odbio razgovore u Briselu predstavljaju brutalni falsifikat i izvrtanje činjenica - dodaje direktor Kancelarije za KiM.\nKurti je, kako ističe Petković, imao više šansi da u okviru dijaloga o temi slobode kretanja pregovara, uključujući i sastanak u Briselu 8. septembra, ali je svaki put od dogovora bežao, a sada bi da nametne jednostrana rešenja kao polazni okvir za pregovore.\n- Umesto da poštuje sporazum, Priština je godinu dana pre roka jednostrano ukinula važenje statusno neutralnih KS tablica, a sve sa ciljem da izazove incidente i napad na srpski narod i Beograd. Beograd je uvek isticao da je spreman za dijalog i razgovor, ali razgovor ne može da se odvija dok traje ogoljena primena sile specijalnih jedinica ROSU na severu KiM i dok Priština zabranjuje i skida srpske registarske tablice, gazeći i iskrivljeno tumačeći delove sporazuma - kaže Petković.\nKoliko je Kurti posvećen dijalogu, kako je istakao, najbolje je pokazao u proteklim danima, kada je naredio da se hapse ljudi koji su isticali simbole Zajednice srpskih opština i branili Briselski sporazum.\nAljbin Kurti Kosovo kim Petar Petković


Aničić: Pokušaćemo da iskoristimo svaku priliku koja nam se pruži\nŠabačka Mačva u okviru 10.kola Linglong Tire Super lige Srbije gostuje na stadionu ’’Rajko Mitić’’ gde će odmeriti snage sa ekipom Crvene zvezde.\nGosti najavljuju borbu za povoljan rezultat, uprkos trenutnoj razlici u kvalitetu. O tome je u izjavi za medije datoj pred ovaj susret govorio i šef stručnog štaba crveno-crnih Dragan Aničić koji je istakao da i bolja ekipa može imati loš dan:\n’’Ja nisam lud da pretim nešto, jer je u ovom trenutku razlika u kvalitetu između nas i njih velika, ali sigurno je da ne idemo tamo samo da se borimo i da statiramo. Pokušaćemo da iskoristimo svaku priliku koja nam se pruži na ovoj utakmici. Uvek postoji mogućnost da i bolja ekipa ima loš dan, pa da protivnik zabeleži dobar rezultat. Da nije tako ja ne bih išao uopšte na utakmicu i trudim se da i kod svojih igrača usadim taj stav da protiv svakog može da se igra, da svako treba da se respektuje, ali i da moraš da poštuješ sebe.’’


BOL ZA MARINKOM NE PROLAZI Prošlo je pola godine od smrti poznatog glumca\nBol, suze, sećanja, emocije, navirale su juče na Bežanijskom groblju, gde su se okupili njegovi najbliži da zapale sveću povodom pola godine od preranog odlaska talentovanog glumca.\nPo želji pokojne Vislave Šimborske nova literarna nagrada\nPoljska pesnikinja i dobitnica Nobelove nagrade, pokojna Vislava Šimborska izrazila je u testament želju da se osnuje nova književna nagrada u Poljskoj i da se za njenu zaostavštinu i delo pobrine posebna fondacija.\nRomčević: Vlast bez odnosa prema kulturi\nČinjenicu da viđenijih političara više nema u prvim redovima na pozorišnim premijerama dramski pisac i profesor na FDU Nebojša Romčević tumači time što nam je "kultura tako loše kotirana i loše postavljena u sistemu vrednosti da političari više nemaju neki dodatni motiv da dođu u pozorište, osim same predstave".\nIzložba "Skriveni autoportret" Mine Radović\nIzložba Mine Radović "Skriveni autoportret" biće otvorena u sredu 18. decembra u 20 časova u beogradskoj galeriji "Nova renesansa".\nNovosadski džez bend "Ossa Quartet" večeras u Akademiji 28\n"Ossa Quartet", džez sastav iz Novog Sada, nastupiće u Klubu „Akademija 28“ večeras u 22 časa.\nFilm "Igla ispod praga" premijerno na festivalu u Sarajevu\nDebitantski film Ivana Marinovića "Igla ispod praga", rađen u crnogorsko-srpskoj koprodukciji, premijerno će biti prikazan na ovogodišnjem Sarajevo filmskom festivalu koji se održava od 12. do 20. avgusta.\nDan kad su gorele knjige u Beogradu ŠTA SMO SVE IZGUBILI\nU Narodnoj biblioteci Srbije (NBS) danas je obeležano 76 godina od bombardovanja u Aprilskom ratu 1941. godine u kojem je izgorelo više od 300.000 knjiga i drugih vrednih rukopisa a ministar kulture Vladan Vukosavljević ocenio je da je to bila "tragedija sa mnogo izraza i lica".\nNemački reditelj Jozef Vilsmajer, tvorac filma "Staljingrad", preminuo je juče u 81. godini.\nIvanu Rastegorcu dodeljena nagrada „Vasko Popa“\nIvan Rastegorac, savremeni srpski pesnik, filmski kritičar i urednik „Književnih novina“, dobitnik je književne nagrade „Vasko Popa“ za zbirku pesama „Glava“, u izdanju Izdavačkog društva „Istočnik Beograd“.\nŠta će Baja u Narodnom pozorištu?\nFolk pevač u utorak uveče snimao spot na Velikoj sceni nacionalnog teatra, upravnik Dejan Savić u tome ne vidi nikakav problem.\nSrpski prevodilac i pesnik sa Kosova gosti Kuće za pisce\nU avgustu, po drugi put ove godine, u Krokodilovoj Kući za pisce boraviće dva autora, naš prevodilac Đorđe Žarković, koji živi u Švedskoj i Arber Selmani, pesnik i novinar sa Kosova.\nGorčin Stojanović: Smrt nije "rijaliti” nego surova realnost\nKada ode velika ili važna ličnost, značajna ne samo po svojoj delatnosti nego i po nečemu što, u nedostatku boljeg izraza, možemo zvati „javnim bićem”, neko ko je poznat zbog nečeg što je radio izvanredno, a ne samo odlično, kad, dakle, javnost, inače - vrlo uslovan pojam, osobito kod nas, u tom nestanku oseti snažan, izrazit gubitak, onda je očitovanje žalosti više od građanske uljudnosti ili iskrenog saučešća: ono je, onda, društveni i javni čin.\nNovi spot i besplatan koncert Lolobriđide\nSastav Lolobriđida sprema za 8. mart besplatan koncert u Domu kulture Studentski grad a kao odličan uvod poslužiće njihov novi spot.


RTS :: Vučić: Rešenje kosovskog pitanja mora biti za većinu prihvatljivo\nPolitika Vučić: Rešenje kosovskog pitanja mora biti za većinu prihvatljivo\nVučić: Rešenje kosovskog pitanja mora biti za većinu prihvatljivo\nčetvrtak, 17. maj 2018, 10:25 -> 14:19\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je u intervjuu nemačkom dnevniku "Rajniše post" naglasio da je Srbija za fer kompromis u rešavanju kosovskog pitanja i upozorio da bi, ukoliko se ne nađe rešenje prihvatljivo za većinu, moglo da dođe do novog talasa srpskog nacionalizma.\n"Rešenje mora biti za većinu prihvatljivo inače ćemo odmah doživeti novi talas srpskog nacionalizma", rekao je Vučić.\nNa ocenu tog diseldorfskog lista da Beograd do danas "izbegava da prizna nezavisnost svoje bivše provincije" i na pitanje mora li se ta cena platiti ako Srbija želi u EU, Vučić je rekao da je "potpuno nezamislivo da Srbija, pri rešenju konflikta, na kraju stoji praznih ruku".\n"Nama je potreban fer kompromis i to znači da bi obe strane morale da učine ustupke", rekao je Vučić i, ocenjujući da bi moglo biti da Srbi prinesu veću žrtvu, upozorio da se kompletno poniženje u tom pitanju od Srba, jednostavno, ne može zahtevati.\nNaglasio je da je Kosovo za Srbe jedna ekstremno osetljiva tema i podsetio da su svi njegovi prethodnici, na jedan ili drugi način, politički na toj temi propali.\nUpitan da kaže kako bi jedan kompromis rešenja kosovskog pitanja mogao da izgleda, Vučić je rekao da o tome još ne može da govori.\n"Molim vas, imajte razumevanja za to da ja još nikakve detalje ne mogu da navedem. To bi moglo da slabi našu pregovaračku poziciju. Ali, budite uvereni, čim počnu ozbiljni razgovori, mi ćemo biti spremni za kompromis. Voleo bih kada bih mogao to da tvrdim i za drugu stranu", rekao je Vučić.\n"Ne, za to se moramo boriti. Danas bi oko tri četvrtine Srba želelo radije da se konflikt zamrzne, nego da se prihvati kompromis. Ali će se jednom, iznenada, taj konflikt odmrznuti i to je jedna vremenska bomba, jedna politička hipoteka za moju zemlju i ceo region. Ne, mi moramo taj problem da rešimo i to ne tek za 100 godina. Moramo sada i ovde da stvorimo temelj za bolju budućnost", rekao je Vučić i dodao da bi on želeo da njegovi sunarodnici "prime k srcu" reči pisca Borislava Pekića – "volite zemlju svoje dece, a ne svojih predaka".\n"Mir i stabilnost u regionu su, bez uključenja Srbije, nezamislivi"\nNa ocenu da je do pre desetak godina bio tvrdi srpski nacionalista, a da danas važi za prozapadnog reformatora koji svoju zemlju, što je moguće pre, želi da uvede u EU i na pitanje da li može da razume da neki ljudi ne mogu potpuno da veruju u tu radikalnu promenu, Vučić je naglasio da on svoju političku prošlost ne sakriva i ne negira da je tada pravio velike greške.\n"Ali ja se ne stidim zbog toga što sam se promenio. Samo se budale ne menjaju. Ponosan sam da svaki dan učim nešto novo. I, molim, procenjujete me na osnovu mojih delovanja danas i ovde", rekao je Vučić.\nNa ocenu lista kako u Nemačkoj nije baš veoma popularna ideja o Srbiji u EU, Vučić je rekao da on zna da Srbija privredno i politički, iz nemačke perspektive, nema, naravno, veoma veliku težinu.\n"Ali moja zemlja, na osnovu svog položaja, ima strateški veliki značaj. Ona je mala, ali je najveća od svih balkanskih zemalja. Mir i stabilnost u regionu su, bez uključenja Srbije, nezamislivi. I dok je Nemačka na kraju milenijuma mnogim Srbima bila još omražena, danas je ona, među mojim sunarodnicima, jedna od najomiljenijih zemalja", naglasio je srpski predsednik i podsetio da je Srbija u izbegličkoj krizi 2015. godine pomogla, koliko god je mogla.\n"I to potpuno drugačije od nekih zemalja EU, koje su se ogradama štitile", podsetio je Vučić.\nOcenio je da to i u Srbiji na početku nije bilo baš popularno i istakao da bi se on, međutim, "stideo da mi nismo učinili onoliko koliko smo mogli".\nPovodom današnjeg Samita EU i balkanskih zemalja u Sofiji i njegovih očekivanja, Vučić je naglasio da bi on bio srećan ako bi objektivno i racionalno jedni sa drugima mogli da razgovaraju o narednim koracima.\n"Mi želimo jedan što je moguće jasniji koncept i plan i želimo da znamo šta EU od nas očekuje. Važno je, takođe, da pomoć EU za ljude u regionu konačno postane konkretno vidljiva", rekao je Vučić i dodao da bi se, na primer, već sutra moglo početi sa gradnjom planiranog "auto-puta mira" od Prištine do Niša, kada bi sada bila zaključena odluka o finansiranju.\n"Srbija se može osloniti na Putina"\n"Ja sam se sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom sreo toliko puno puta, kao skoro nijedan drugi evropski političar i ni jedan jedini put od njega nisam čuo prigovor protiv srpske želje za članstvom u EU. Jedino članstvo Srbije u NATO-u bi, naravno, bio problem za Rusiju, ali to pitanje se ne postavlja, jer Srbija želi da ostane vojno neutralna", rekao je Vučić.\nZamoljen da opiše lične odnose sa Putinom, srpski predsednik je istakao da šefa Kremlja poznaje veoma dobro i da ga poštuje.\n"On je veoma inteligentan čovek i znam da se Srbija na njega može osloniti. Meni je tri puta zaista hitno bila potrebna njegova pomoć i tri puta sam ga odmah dobio telefonom. Ali to važi, takođe, i za Angelu Merkel. Njoj sam još i danas najdublje zahvalan što je 2015. godine posegla za telefonom kako bi okončala bivšu hrvatsku blokadu granica protiv moje zemlje. Mi, Srbi, to njoj nikada nećemo zaboraviti, isto kao što ne zaboravljamo ni Rusima njihovo prijateljstvo. Upravo zato uvek i govorim da se nikada nećemo priključiti sankcijama EU protiv Rusije", naglasio je Vučić.\nNa pitanje da li to znači da prihvata rusku aneksiju Krima, Vučić je rekao da Srbija nije priznala Krim kao deo Rusije i da to, takođe, neće ni učiniti.\nRajniše post, dnevnik iz Diseldorfa, glavnog grada nemačke pokrajine Severna Rajna-Vestfalija (SRV), koju je Vučić posetio, piše da srpski predsednik želi svoju zemlju da odvede u EU i da zato od Evropljana očekuje jasan "plan vožnje", kao i pomoć za fer rešenje kosovskog konflikta.\nDnevnik ukazuje i na to da se Vučić ceo dan u Diseldorfu trudio i zalagao za nemačke investicije u svoju zemlju, "koja u međuvremenu prezentuje impresivne privredne podatke".\n"Ali srpski predsednik zna da su, bez političke stabilnosti na Balkanu, ti uspesi u opasnosti", piše ovaj dnevnik, navodeći da Vučić govori tihim, mekim glasom, ali da ono što kaže pokazuje odlučnost".\n(četvrtak, 17. maj 2018, 22:30)\n(četvrtak, 17. maj 2018, 14:30)\n(četvrtak, 17. maj 2018, 14:12)\n(četvrtak, 17. maj 2018, 13:02)\n(četvrtak, 17. maj 2018, 11:51)\n(četvrtak, 17. maj 2018, 11:36)\n(četvrtak, 17. maj 2018, 11:23)\n(četvrtak, 17. maj 2018, 11:17)


Zakon o inovacionoj delatnosti\n("Sl. glasnik RS", br. 110/2005, 18/2010 i 55/2013)\n- inovacija proizvoda, kao primena novog ili značajno poboljšanog proizvoda, koje je novo za odnosno pravno lice (ne mora biti nova za tržište), a nije promena estetske prirode ili isključivo prodaja inoviranih proizvoda koje je proizvelo i razvilo drugo pravno lice;\n- inovacija procesa, kao primena novog ili značajno poboljšanog načina proizvodnje ili isporuke (uključujući značajne promene u tehnici, opremi ili softveru, ali ne isključivo organizacione i menadžerske promene) koja je nova ili unapređena za posmatrano pravno lice, bez obzira ko je razvio;\n- inovacija organizacije, kao primena novih ili znatnih promena u strukturi ili metodama menadžmenta, s namerom da se u odnosnom pravnom licu poboljša korišćenje znanja, kvaliteta proizvoda ili usluga, ili poveća efikasnost poslovnih tokova;\n- marketinška inovacija, kao primena nove marketinške metode, uključujući značajne promene u dizajnu proizvoda, pakovanju, plasmanu i promociji proizvoda i naplaćivanju proizvoda;\nPrivredno društvo osnovano radi pružanja infrastrukturne podrške i povezivanja naučnoistraživačkih, odnosno inovacionih organizacija i privrednih subjekata - u Ministarstvu se može registrovati kao:\nRealizacija i finansiranje inovacionih aktivnosti započetih po odredbama Zakona o inovacionoj delatnosti ("Službeni glasnik RS", broj 110/05), okončaće se u skladu sa odredbama tog zakona.\nDo donošenja odgovarajućih propisa na osnovu ovog zakona, primenjivaće se podzakonski akti doneti na osnovu Zakona o inovacionoj delatnosti ("Službeni glasnik RS", broj 110/05), ako nisu u suprotnosti sa odredbama ovog zakona.\nDanom donošenja akta o imenovanju iz stava 1. ovog člana prestaje mandat predsedniku i članovima upravnog odbora imenovanim u skladu sa Zakonom o inovacionoj delatnosti ("Službeni glasnik RS", br. 110/05 i 18/10).


NovaEnergija.net » Viki voli Zemlju: Fotografija iz Srbije najlepša na svetu! Viki voli Zemlju: Fotografija iz Srbije najlepša na svetu! – NovaEnergija.net\nwritten by Jelena Jovičić November 26, 2016\n„Nakon tri godine realizacije ovog foto-konkursa u Srbiji i skoro 4.000 slobodnih fotografija koje smo prikupili, ovu pobedu smatramo priznanjem za aktivnosti sakupljanja slobodnog sadržaja za najveću svetsku enciklopediju. Ovo je vrlo lep poklon za 11. rođendan Vikimedije Srbije koji upravo obeležavamo. Zanimljivo je da smo za reklamu, koja se emitovala na RTV Vojvodina pre i tokom takmičenja u Srbiji, izabrali slogan ‘Prikažimo svetu najlepšu Srbiju’. Ispostavilo se da smo bili potpuno u pravu“, dodaje Maljković.\nViki voli Zemlju: Fotografija iz Srbije najlepša na svetu! was last modified: November 26th, 2016 by Jelena Jovičić\nnajlepsa fotografijapobednikSrbijatakmičenjetopviki voli zemlju


Deficit informacija u gradu Beogradu - Istinomer\nMilka Domanović 16. 11. 2016.\nGradske vlasti u Beogradu u vreme Dragana Đilasa trošile su više nego što su imale na raspolaganju. Međutim, nije moguće pouzdano utvrditi da li su za sobom ostavili rupu od 14.5 milijardi dinara, kako tvrde njihovi naslednici.\nOd kako su u Beogradu smenili demokrate na čelu sa Draganom Đilasom, gradski zvaničnici uporno ponavljaju da su zatekli rekordni deficit od oko 20 odsto i zaostala dugovanja od 14.5 milijardi dinara. Istinomer, nažalost, ni nakon nekoliko meseci istraživanja nije uspeo da precizno ustanovi visinu zatečenog duga, zbog nedostatka pouzdanih zvaničnih podataka.\nNaše istraživanje je, međutim, ukazalo na barem dva velika problema. Prvi – da u gradskoj upravi Beograda u vezi sa ovim dugom postoji neka vrsta „duplog knjigovodstva“ – zvanični, javno dostupni podaci, koje objavljuje grad, značajno se razlikuju od „realnih“, kojima takođe barata grad.\nDrugi problem je to što se ne zna da li je iko odgovorao zbog protivzakonitog zaduživanja, merenog milijardama dinara.\nNo, da krenemo redom. Jedna od izjava gradonačelnika Beograda Siniše Malog o smanjenju deficita u glavnom gradu već je dobila ocenu “kratke noge“. Istinomer je ocenu dao analizirajući zvanične podatake objavljene u Službenom listu grada Beograda.\nJoš krajem prošle godine tražili smo od Grada podatke o dospelim obavezama od oko 14 milijardi dinara i zatečenom deficitu, ali odgovore nismo dobili. Određene podatke Istinomer je dobio više od pet meseci kasnije, tek pošto je to javno obećao sam premijer Aleksandar Vučić.\nNa iznenadnoj konferenciji za novinare početkom juna, na kojoj je saopštio da iza rušenja objekata u Savamali stoje gradski čelnici, Vučić je usput pohvalio prvog čoveka Beograda, između ostalog i zato što je uspeo da smanji deficit.\nNa pitanje Istinomera kako je smanjen deficit, budući da zvanični podaci govore drugačije, Vučić je odgovorio da ćemo podatke dobiti “koliko sutra”.\nI zaista, samo dan kasnije, redakcija Istinomera, ali i drugi beogradski mediji dobili su saopštenje Sekretarijata za finansije Grada Beograda u kome se kaže da će “rebalansom budžeta za 2016. godinu biti izmireno 14.5 milijardi dinara duga prethodne vlasti”.\n“Realni budžetski deficit Grada Beograda 2013. godine iznosio je 12.8 milijardi dinara, odnosno 19 odsto. Planirani deficit te godine iznosio je 2.2. milijarde dinara, odnosno 3.3. odsto. Razlika se odnosi na 14.5 milijardi dinara neprikazanih obaveza u budžetu, koje su praktično bile skrivene u fioci, saopštava Sekretarijat za finansije Grada Beograda povodom navoda pojedinih medija o smanjenju duga grada.”\nNakon toga kreću ponovni pokušaji Istinomera da pouzdano utvrdimo kako se došlo do računice od 14.5 milijardi dinara skrivenih dugova, jer, ponavljamo, toga u zvaničnim podacima nema. Istinomer je od Sekretarijata za finansije tražio dodatne informacije o tome šta je to realni deficit, budući da to nije zvaničan pojam, a šta obaveze nepokrivene budžetom. Dobili smo odgovor da je reč o dugovima, koji nastaju preuzimanjem obaveza mimo iznosa predviđenih budžetom – mimo aproprijacija.\nKrajnje pojednostavljeno, zamislimo da u budžetu ima 10 dinara i da se tačno zna kome ide tih 10 dinara. Onda neko od korisnika budžeta odluči da sklopi ugovor za još jedan dinar (dodatni dinar, mimo aproprijacije), iako ga nema. Na taj način dolazi do prekoračenja aproprijacija, što je zabranjeno Zakonom o budžetskom sistemu.\nU Sekretarijatu za finansije kažu da su ustanovili da je takvim “zaduživanjem” gradska kasa došla do minusa od 14.5 milijardi. Kažu da su to utvrdili tako što su od svih korisnika budžeta tražili da im dostave podatke, a da su onda na kraju u sistemu sve sabrali i došli do sume od 14.5 milijardi dinara.\nMeđutim, o tome nema pisanih tragova i nema jednostavnog načina da se to proveri, sem eventualno detaljnim, višemesečnim procesom revizije. Istraživanjem smo, međutim, nedvosmisleno utvrdili da prethodna vlast jeste trošila više nego što je imala, ali ne i da li su za sobom ostavili rupu od 14.5 milijardi.\nU odgovoru Sekretarijata za finansije delom se vidi o kakvim dugovanjima je reč – najveći iznos se odnosi na subvencije GSP-u i privatnim prevoznicima (6.5 milijardi), zatim na obaveze prema Infostanu (4.1 milijardu).\nIstinomer se zato obratio ovim preduzećima, ali opet bez uspeha. U Infostanu su nas vratili na početnu adresu – na Sekretarijat za finansije grada Beograda, kao i komunalna preduzeća za koje Infostan vrši objedinjenu naplatu.\nNajveća stavka na računu Infostana jeste grejanje, zbog čega smo podatke tražili i od Beogradskih elektrana. Međutim, nismo dobili nikakav odgovor, kao ni od Gradske čistoće. Iz GSP Beograd odgovaraju da je “celokupna subvencija kako za 2013 godinu, tako i za sve prethodne godine isplaćena od strane grada Beograda” – iako nismo pitali da li su sve subvencije isplaćene, već koliko je grad Beograd na kraju 2013. dugovao GSP kako bismo proverili podatke Sekretarijata za finansije.\nPrecizne odgovore dobili smo samo od JKP Beogradski vodovod i kanalizacija i JKP Zelenilo Beograd. Prema njihovim podacima, Beograd je na kraju 2013. godine ovim preduzećima dugovao oko 750 miliona dinara. Gde je preostalih 13 milijardi i kusur, nismo uspeli da utvrdimo.\nTako smo se opet našli na početku – nemoguće je pouzdano ustanoviti koliko je tačno dugova ostavila bivša vlast, iako je neupitno da su se dugovi godinama gomilali.\nNa primeru Infostana, to znači da su gradske vlasti na čelu sa Draganom Đilasom donele odluku da određene kategorije građana imaju subvencionisan račun za Infostan. Takva praksa postoji godinama unazad, samo se menjao iznos subvencija koje obezbeđuje grad i isplaćuje Infostanu, odnosno komunalnim preduzećima.\nGrađani su tako plaćali manje račune, ali razlika za subvencije Infostanu nije bila predviđena budžetom za nekoliko godina, pa su se dugovi gomilali.\nGrad duguje sam sebi\nTo čak ni ne negiraju predstavnici bivše vlasti, koji tvrde da su gradska preduzeća morala na sebe da preuzmu deo tereta krize. Član Demokratske stranke, tada zamenik predsednika Skupštine grada, Zoran Alimpić kaže da to zapravo i nije pravi dug, jer “grad duguje sam sebi”.\n“Grad duguje svojim javnim preduzećima iz prethodnih nekoliko godina, kada su uvedeni popusti, jer je grad iz budžeta trebalo da tim javnim preduzećima nadoknadi te popuste. Praktično je socijalna politika prebačena na javna preduzeća. Činjenica je da su javna preduzeća onda imala manji prihod, jer su određeni građani plaćali manje, ali to nije bila zvanična odluka, nego je zvanična odluka bila da će grad to jednog dana, kad dođu bolja vremena, nadoknaditi iz budžeta, što se i desilo. I verovatno bi se i desilo i da nije prekomponovana vlast”, kaže Alimpić.\nDržavna revizorska institucija radila je reviziju poslovanja grada Beograd za 2014. godinu. Upravo na primeru Infostana u izveštaju DRI može se videti kako bivša vlast nije isplaćivala subvencije delom za 2011, celu 2012. i 2013. godinu, ali se, takođe, vidi da to nije činila ni nova vlast tokom 2014.\nDeo izveštaja DRI / Foto: Printscreen\nKako stoji u izveštaju, tokom 2014. isplaćene su samo zaostale obaveze za novembar 2011. godine – 135.710.000 dinara. Preostali dug grada prema Infostanu iznosio je oko 5.2 milijarde dinara, od toga 1.3 milijarde za 2014. godinu. Podsećamo vlast u Beogradu je promenjana u novembru 2013. godine.\nU istom izveštaju navodi se da je grad Beograd nepravilno preuzeo obaveze od gotovo 11.5 milijardi dinara. Nepravilno preuzete obaveze obuhvataju čitav niz prekršaja – na primer kada dokumentacija nije kompletna, kada ne postoji valjan pravni razlog za isplatu, itd. Najveći deo – oko 7.5 milijardi – odnosi se na preuzimanje obaveza mimo odobrenih aproprijacija, odnosno iznosa utvrđenih budžetom.\nNa osnovu ovog izveštaja nije moguće utvrditi koliko je tačno obaveza bilo kada je na čelo Beograda došao Siniša Mali. Jednostavno rečeno, DRI je poslednjeg dana 2014. podvukao liniju i sabrao sve obaveze koje su se gomilale godinama unazad – u 11.5 milijardi ima obaveza iz 2014, ali i od ranije.\nIsto tako, u samom budžetu nije moguće videti koji deo planiranih sredstava je namenjen za isplatu nagomilanih obaveza, a koji za tekuće obaveze, pa ni tu nema jednostavnog načina da proverimo kako i u kojim iznosima se isplaćuju zaostali dugovi.\nSuočeni sa ovolikom šumom praktično neproveriljivih i kontradiktornih podataka, odlučili smo da pitanje koliki je dug zatekla nova vlast – koliko god to bilo važno, jer je predmet političkih obračuna već godinama – trenutno ostavimo po strani.\nUmesto toga pokušali smo da utvrdimo da li je neko odgovarao za očigledno kršenje Zakona o budžetskom sistemu i zbog čega su zvanični podaci grada Beograda o ovom slučaju netačni. O svemu tome čitajte u narednom tekstu.\nAleksandar Vučić budžet grada Beograda Dragan Đilas Grad Beograd Siniša Mali