pregled dana Archives - Page 19 of 28 - Meridianbet Vesti\nSportske vesti dana\tAuthor:\tgrujanac -\t14/07/2015\nPregled dana – Partizan startovao pobedom\nPregled dana počinjemo sa drugom rundom kvalifikacija za Ligu šampiona, gde je Partizan startovao pobedom, savladavši Dilu Gori minimalnim rezultatom na svom stadionu. Iako je imao inicijativu tokom celog meča, šampion Srbije je…\nSportske vesti dana\tAuthor:\tgrujanac -\t13/07/2015\nPregled dana – Pižon trener OFK Beograda\nPregled dana počinjemo vešću da je Vladimir Petrović Pižon novi trener OFK Beograda. Četvrta Zvezdina zvezda će debi na klupi Romantičara imati baš protiv kluba u kome je ostavio dubok…\nSportske vesti dana\tAuthor:\tgrujanac -\t12/07/2015\nPregled dana – Amela i Novak obradovali Srbiju\nPregled dana Amela Terzić i Novak Đoković koji su obradovali Srbiju – Novak pobedom u Wimbledonu, a Amela osvajanjem zlata na Evropskom prvenstvu. Novak Đoković je ostvario pobedu nad Rogerom Federerom od 7-6, 6-7, 6-4, 6-3…\nSportske vesti dana\tAuthor:\tgrujanac -\t11/07/2015\nPregled dana – Serena Williams osvojila Wimbledon\nPregled dana počinjemo sa teniskih terena, gde je Serena Williams osvojila Wimbledon pobedom nad Garbine Muguruza. Williamsova je osvojila ovaj prestižni turnir po šesti put i kompletirala ostvarenje od strane…\nSportske vesti dana\tAuthor:\tgrujanac -\t10/07/2015\nPregled dana – Đoković i Federer u finalu\nPočinjemo pregled dana tenisom – Vimbldon je ušao u svoju završnu fazu, Novak Đoković i Rodžer Federer igraće u finalu. Novak Đoković je odigrao dobar meč protiv Richarda Gasqueta. Aktuelni…\nSportske vesti dana\tAuthor:\tgrujanac -\t09/07/2015\nPregled dana – Crvena zvezda eliminisana\nPregled dana počinjemo od kvalifikacija za Ligu Evrope, u kojima je Crvena zvezda eliminisana u prvom kolu od kazahstanskog Kairata. Drugoplasirana ekipa domaćeg šampionata i nekadašnji prvak Evrope neslavno je završio ovogodišnju…\nSportske vesti dana\tAuthor:\tgrujanac -\t08/07/2015\nPregled dana – Đoković u polufinalu Vimbldona\nPregled dana počinjemo informacijom informacijom da se Novak Đoković plasirao u polufinale Vimbldona posle pobede nad Marinom Čilićem rezultatom 3:0 u setovima. Posle meča sa Andersonom koji je mučio Đokovića…\nSportske vesti dana\tAuthor:\tgrujanac -\t07/07/2015\nPregled dana – Đoković u četvrtfinalu\nPregled dana počinjemo vestima sa teniskog turnira u Wimbledonu, gde će najbolji teniser sveta, Novak Đoković igrati u četvrtfinalu. Duel između Đokovića i Andersona prekinut je juče pri rezultatu 2…\nSportske vesti dana\tAuthor:\tgrujanac -\t06/07/2015\nPregled dana – Arda Turan prešao u Barcelonu\nPregled dana počinjemo vestima iz fudbala, pošto je sjajni vezista Atletico Madrida Arda Turan prešao u Barcelonu za 41 milion evra. Mnogi veliki klubovi su tražili turskog igrača, a kao…\nSportske vesti dana\tAuthor:\tgrujanac -\t05/07/2015\nPregled dana – Milutinov napušta Partizan?\nPregled dana počinjemo informacijom koja se pojavila na većini sportskih portala, po kojoj centar Partizana Nikola Milutinov napušta klub ovog leta. Nikola Milutinov izabran je na ovogodišnjem draftu od strane San Antonio…


KIDS FEST na BIS! Prolog\nZbog velikog interesovanja, najgledaniji dečiji filmovi sa ovogodišnjeg Kids Festa ponovo će biti na repertoaru bioskopa Vilin Grad. "Kids Fest na BIS" počinje danas i trajaće do nedelje, 12. novembra, a najmlađi ljubitelji sedme umetnosti će moći da uživaju u najboljim filmovima sa trinaestog Kids Festa i to po festivalskim cenama ulaznica.\nUlaznica za 2D film je 160, a za 3D film 260 dinara, dok su cene karata za organizovane posete jeftinije.\nJedan od filmova koji je izazvao najveću pažnju mališana, ali i tinejdžera, je film Dnevnik šonjavka: Dugo putovanje. Greg Hifil, kao svaki tinejdžer, bi se radije zabavljao celo leto sa drugarima, nego da provodi vreme sa porodicom. Međutim, mama mu kvari planove tako što organizuje porodični put i posetu njegovoj prabaki, koja slavi devedeseti rođendan. Kada mu se učini da stvari ne mogu biti gore, njegova mama donosi odluku da će to biti odmor bez telefona i ostalih gedžeta. Međutim, Greg bi učinio skoro sve da ode na gejming konferenciju i upozna njegovog idola.\nKompletan repertoar i više informacija o filmovima možete videti na sajtu bioskopa Vilin Grad, gde možete i rezervisati ulaznice.\nJohnny Depp zaprosio Amber Heard na njen rođendan


Kragujevac zainteresovan da zaštiti RTK od propadanja - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac Kragujevac zainteresovan da zaštiti RTK od propadanja\nponedeljak, 20 februar 2017 00:00\tBlic, Beta\nU dopisu se navodi da bi Grad i finanisijski pomogao zaposlenima koji nisu primili plate devet meseci, neuplaćeni su im doprinosi od maja 2016., zdravstvene knjižice nisu overene, a trenutna blokada računa preduzeća je oko 29 miliona dinara - rekao je glavni poverenik sindikata u RTK, Goran Antonijević. On je napomenuio i da je izražena i spremnost lokalne samouprave da realizuje socijalni program u RTK. Prema njegovim rečima, gradonačelnik je izrazio nadu da bi država mogla da prebaci Gradu garancije koje je povukla od bivšeg vlasnika (Radojice Milosavljevića) u iznosu od 150.000 evra, dodao je da govori se i o isplati oko 24 miliona dinara koje lokalna samouprava duguje kragujevačkoj RTK.\nOvim sredstvima bismo pokrili blokadu računa pa i plata, a izvesno je da bismo tada bili spremni i za novu privatizaciju - rekao je Antonijević. On je dodao da je u dopisu gradonačelnika još navedeno da je prva privatizacija RTK u 2015. obavljena "dosta brzo", pa Grad nije stigao da tu medijsku kuću "adekvatno pripremi" za prodaju zbog čega je, kako je ocenio, verovatno došlo do loše privatizacije. Pročitajte još Protest radnika Radio-televizije Kragujevac - Grad bi se obavezao ugovorom o privremenom preuzimanju da raspiše novu privatizaciju RTK do kraja 2017. da bi se ispoštovao Zakon o informisanju - rekao je Antonijević.\nOn je naveo da je svih 62 zaposlenih u RTK podržava "ponudu lokalne vlasti" jer je vidi kao najbolji način za izlazak iz krize i opstanak ove medijske kuće sa višedecenijskom tradicijom i vrednom arhivom. U sindikatu "Nezavisnost" očekuju da se do kraja ove sedmice u Ministarstvu privrede izjasne o predlogu lokalne samouprave u Kragujevcu u vezi sa RTK. Prema rečima Antonijevića ima, i drugačijeg viđenja rešavanja problema koje dolazi iz Ministarstva privrede, ali to zaposlenima ne odgovara.\nPominje se objavljivanje novog pisma o zainteresovanosti za prodaju, čime se otvara put do socijalnog programa, ali i za stečaj ukoliko u predviđenom roku ne bude bilo kupca. To znači gašenje RTK i slanje zaposlenih na ulicu - rekao je on. Antoniević je dodao da zaposleni u RTK nisu krivi za stanje u ovoj medijskoj kući već da je odgovorna država, koja je realizovala privatizaciju sa neodgovornim kupcem, "a pri tom nije predvidela kako dalje u slučaju raskida, sem da se mediji ugase".


Predstavnici demokrata i republikanaca u američkom Senatu blizu su sporazuma koji će pomoći da SAD izbegnu budžetsku agoniju, a dogovor bi mogao biti postignut u utorak, nakon napretka u njihovim pregovorima u ponedeljak.\nMeđutim, eventualni sporazum treba da potvrdi i Predstavnički dom u kome većinu imaju republikanci, a čije konzeravitno krilo traži da deblokada vlade bude uslovljena, pre svega odlaganjem primene programa zdravstvenog osiguranja, poznatijeg kao Obamaker. U međuvremenu, 74 odsto Amerikanaca krivi republikance za sadašnju blokadu, pokazuju istraživanja javnog mnjenja.\nPretpostavlja se da bi vođa većinskih demokrata u Senatu Heri Rid (Harry Reid) i lider manjinskih republikanaca Mič Mekkonel (Mitch Mcconnell) u utorak mogli da postignu dogovor, dva dana pre isticanja roka za podizanje limita za zaduživanje zemlje.\nRid je kazao da je ostvaren “značajan napredak”.\n“Veoma sam optimistčan da ćemo postići razuman sporazum kako bismo deblokirali vladu, izmirivali finansijske obaveze i započeli dugoročne pregovore u cilju postavljanja snažnjih fiskalnih osnova zemlje”.\nI Mekkonel je izrazio optimizam: “Kao što je rekao lider većine, imali smo priliku u poslednjih nekoliko dana da konstruktivno razmenimo mišljenja kako da izađemo iz ove situacije. Ovi razgovori se nastavljaju i ja delim optimizam da ćemo doći do rezultata koji će biti prihvatljiv za obe strane”.\nRepublikanski senator Bob Korker (Bob Corker) rekao je da su Rid i Mekkonel usaglasili "opšti okvir", kao i da se nastavljaju razgovori sa Predstavničkim domom.\nNa najavu dogovora, pozitivno su reagovale berze, a skočila je i vrednost dolara.\nU međuvremenu, američki predsednik Barak (Barack) Obama trebalo je da se sretne sa liderima Kongresa u ponedeljak. Međutim, sastanak je odložen pošto nije bilo konkretnog dogovora, a i da bi im omogućio dodatno vreme za pregovore.\nTokom posete narodnoj kuhinji za siromašne u Vašingtonu, Obama je upozorio da bi izostanak sporazuma o podizanju praga zaduživanja, koji sada iznosi 16,7 hiljada milijardi dolara, “imao pogubne posledice po našu ekonomiju”.\nKako javljaju američki mediji, lideri demokrata i republikanaca u Senatu razmatraju mere koje bi omogućile funkcionisanje vlade do 15. januara sledeće godine i da Odeljenje za trezor SAD normalno pozajmljuje novac do početka ili sredine februara, što bi ublažilo krizu.\nMeđutim, dogovor o budžetu treba da usvoji i Predstavnički dom, u kome republikanci imaju većinu, koji je pre dve sedmice i izazvao političku blokadu odbijanjem da podrži predlog Obamine administracije za privremeno finansiranje budžeta. Lider republikanaca u Predstavničkom domu Džon Bejner (John Boehner), susreo se sa senatorom Mekkonelom.\nZa utorak je zakazan sastanak republikanaca u oba doma Kongresa SAD.\nDemokrate odbijaju nastojanje republikanaca da se znatno izmeni Obamin zakon o zdravstvenoj zaštiti. Konzervativna struja u Republikanskoj partiji je u početku insistirala da se odloži ili u potpunosti ukine finansiranje “Obamakera”. Međutim, republikanski senatori, prema nezvaničnim informacijama, zalažu se za manje izmene pomenutog zakona.\nČak iako se postigne sporazum u Senatu, nije izvesno da će Predstavnički dom delovati blagovremeno kako bi se izbegao bankrot 17. oktobra.\nRadikalnija struja među republikanskim senatorima, poput Teda Kruza (Cruz) iz Teksasa, može da opstruira glasanje.\nU Predstavničkom domu, očekuje se žestoki otpor od predstavnika konzervativne “Čajanka partije”.\nJedan od radikalnih republikanaca u Predstavničkom domu Tim Hjuelskamp (Huelskamp), nazvao je svoje partijske kolege u Senatu “kokosom (poslaničkom grupom) koji se predao”.\nVećina građana – 74 odsto – smatra da su republikanci glavni krivci za ovu finansijsku blokadu, pokazuje istraživanje javnog mnjenja koje su sproveli “Vošington post” (the Washington Post) i “Ej-Bi-Si njuz” (ABC News). Istovremeno, 53 procenta ispitanika ne podržava politiku predsednika Obame.\nPojedini lideri Republikanske partije izražavaju bojazan da joj ova blokada može štetiti na delimičnim izborima za Kongres sledeće godine.\nAmerička vlada od 1. oktobra je u delimičnoj obustavi rada pošto u Kongresu nije bilo dogovora o budžetu za narednu fiskalnu godinu, koja u SAD počinje 1. oktobra. Prethodno je dogovoreno da se ide na privremeno finansiranje do 15. decembra kako bi se više vremena dalo pregovorima za jednogodišnji budžet vlade.


VELIKA AKCIJA SIPE: Pretresi u Šamcu, Pelagićevu i još nekoliko opština - Glas Regije\nVELIKA AKCIJA SIPE: Pretresi u Šamcu, Pelagićevu i još nekoliko opština\nPripadnici Agencije za istrage i zaštitu (SIPA) vrši pretrese objekata i lica na 11 lokacija na širem području Tuzle, Lukavca, Pelagićeva, Šamca, Zavidovića, Prnjavora i Ilidže u vezi sa nedozvoljenim prometom akciznih proizvoda.\nRiječ je o akciji „Skuter tri“, a pronađeni su i privremeno oduzeti mobilni telefoni, duvan pripremljen za pušenje, mašine za rezanje duvana, mašine za punjenje cigareta duvanom pripremljenim za pušenje, cigarete bez akciznih markica, novac i drugo, saopšteno je iz SIPA.\nSIPA, kako se dodaje, pretresa lica, stambene i poslovne objekte i pokretne stvari koje koriste osumnjičeni, a pronađeni predmeti mogu se dovesti u vezu sa krivičnim djelom organizovani kriminal sa krivičnim djelom nedozvoljen promet akciznih proizvoda.\nČITAJTE VIŠE//U AKCIJI SIPE UHAPŠENO DEVET OSOBA: Među njima i dva Šamčanina, poznata imena uhapšenih\nAkcija se realizuje pod nadzorom i naredbama Tužilaštva i Suda BiH, a uz pomoći policijskih službenika MUP-a Republike Srpske, te MUP-a Tuzlanskog, Zeničko-dobojskog i Kantona Sarajevo.\nIz SIPA su naveli da će o „konačnom izvršenju pretresa i statusu osumnjičenih lica javnost biti blagovremeno obaviještena“.\nTagovi: Šamac, SIPA\nPrethodna Iz trgovine u Petrovu ukradena torbica sa novcem i dokumentima\nSljedeća PRIJAVLJENO LICE IZ BRODA: Sjekao šumu bez odobrenja


Jeftini letovi iz Banjaluke do još jedne metropole u Evropi | Moj Kotor Varoš\nHomeRepublika SrpskaJeftini letovi iz Banjaluke do još jedne metropole u Evropi\n04/12/2018 Moj Kotor Varoš Republika Srpska 0\nAviokompanija “Rajaner” najavila je danas da će od marta 2019. godine uvesti novu liniju koja će Banjaluku povezati sa Berlinom.\nAvioni jedne od najvećih aviokompanija u svijetu saobraćaće od Banjaluke ka Berlinu dva puta sedmično, a putnicima će na raspolaganju biti jeftine karte i brojne akcije.\n“Rajaner” će uspostavljanjem ove linije povećati broj ruta iz Banjaluke na četiri nakon što su ranije njegovi avioni počeli da lete ka Briselu, Stokholmu i Memingenu. U “Rajaneru” su istakli da su od oktobra kada je riječ o pomenute tri destinacije već prevezli 10.000 putnika, a plan je da uvrštavanjem i četvrte broj putnika u 2019. godini dostigne 135.000.\n– Putnici već sada mogu rezervisati svoje odmore preko pomenute četiri rute za ljeto 2019. godine po najnižim cijenama. “Rajaner” je objavio prodaju mjesta iz Banjaluke sa cijenama iz rasprodaje već od deset evra za letove u januaru i februaru, koji su dostupni za rezervaciju do četvrtka u ponoć – saopšteno je iz “Rajanera”.\nVršilac dužnosti generalnog direktora “Aerodroma RS” Duško Kovačević je rekao da su od “Rajanera” dobili najljepši poklon za novogodišnje praznike, a to je nova linija za Berlin.\n– Izuzetno smo zadovoljni saradnjom sa “Rajanerom”, a našim putnicima želimo da praznike provedu u najljepšim evropskim gradovima u koje sad mogu brzo stici sa aerodroma u Banjaluci – istakao je Kovačević.\nMinistar saobraćaja i veza RS Neđo Trninić je rekao da su radosni što je broj putnika “Rajanera” iz Banjauke i u Banjaluku premašio 10.000 i što je već nakon prvog mjeseca saobraćanja ova aviokompanija najavila novu liniju za Berlin.\n– Očekujemo da će postojati veliko interesovanje putnika, poslovnih ljudi, naših radnika u inostranstvu i turista i da će broj destinacija biti dodatno proširen – rekao je Trninić poslije sastanka sa predstavnicima “Rajanera” i “Aerodroma RS”.\nTrifković odličan u debitantskom nastupu za reprezentaciju BiH


Počela je sa radom Radna grupa za izradu Nacrta zakona o privremenom angažovanju na sezonskim poslovima. Ovaj Zakon bi trebao da donese jednostavniji način angažovanja radnika na sezonskim poslovima u poljoprivredi, turizmu i građevinarstvu po uzoru na hrvatski Zakon o poticanju zapošljavanja u području privremenih odnosno povremenih poslova u poljoprivredi.\nUnija poslodavaca Srbije kao socijalni partner ima svog predstavnika u Radnoj grupi i zalagaće se za jednostavnu proceduru angažovanja sezonskih radnika, uz niže stope poreza i doprinosa, jer se samo na taj način može boriti protiv angažovanja radnika na crno i velike stope nezaposlenosti.\nOstali članovi Radne grupe su predstavnici reprezentativnih sindikata, Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine, Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastukture, Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, Ministarstva finansija, Privredne komore Srbije, Fonda PIO i Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje.\nIzvor: Vebsajt Unija poslodavaca Srbije, 28.06.2016.


Direktor Er Srbije ima rekordnu platu iz državnog budžeta, a vodi najvećeg gubitaša | Luftika\nFoto: Printscreen / Collage\nDok se u Srbiji vodi polemika između sindikata i Vlade da li minimalna mesečna zarada može iznositi apsolutno nedovoljnih 39 hiljada dinara, postoje državni funkcioneri koji zarade nekoliko desetina takvih iznosa u toku samo jednog meseca.\nJaz između bogatih i siromašnih produbljuje se svakim novim danom prethodnih trideset godina, a kako koja politička partija osvoji vlast, automatski se javljaju novi pojedinci kojima se omogućuje bespoštedno bogaćenje preko leđa obespravljenog naroda.\nSvi smo čuli za enormna mesečna primanja Dušana Bajatovića, za Danicu Drašković i njenu platu veću od 800.000 dinara koju prima kao zastupnik interesa države Srbije u okviru kompanije NIS. Takođe, tu je i Predrag Jovanović, direktor Agencije za kontrolu leta, sa mesečnim primanjima nešto manjim od pomenutih 800.000 dinara, a ne treba smetnuti da Jorgovanka Tabaković godinama prima oko 600.000 dinara mesečno na mestu guvernerke Narodne banke Srbije.\nKako piše portal Direktno, ako ste mislili da su ovo ljudi sa najvećim mesečnim primanjima pristiglim iz budžeta Republike, prevarili ste se.\nOni tvrde, da je pravi rekorder vrlo vešto skrivan. On nije ni državljanin Srbije, niti su mu prihodi deklarisani u srpskim registrima, a nije poznato ni da li plaća porez na dohodak u Srbiji.\nReč je o Dankanu Nejsmitu, direktoru kompanije “Air Serbia”, koja se nalazi u većinskom vlasništvu Republike Srbije, od čak preko 80 odsto. Široj evropskoj javnosti ovaj čovek je postao poznat kada je protiv njega i bivšeg direktora Etihada Hogana u Italiji pokrenuta istraga zbog velikih finansijskih malverzacija u Al Italiji.\nU trenutku formiranja Er Srbije, naša država je zadržala vlasništvo nad 51 odsto kompanije, dok je 49 posto gotovo poklonjeno tzv strateškom Vučićevom partneru iz UAE – kompaniji Etihad. U međuvremenu, Republika Srbija je za gotov novac otkupila 30 odsto ranije poklonjenog udela i time postala apsolutni vlasnik više od 80 odsto kompanije.\nIpak, tako promenjena finansijska struktura nije uticala na promenu upravljačke strukture, pa je na čelu kompanije ostao Nejsmit kao formalni predstavnik Etihada?!\nŠto se tiče odgovornosti pak, tu stvar ne stoji baš tako. Od osnivanja Er Srbije do danas, kompanija je samo trošila državne dotacije ili uzimala kredite koje je država vraćala. Poslednji put od više desetina miliona evra da bi se Etihadu vratio kredit od 63 dolara miliona na kome je arapski partner na kamatama i proviziji zaradio čak 15 miliona evra?!\nUkupno je, od osnivanja i Vučićevih priča o kompaniji koja će zavladati ovim delom Evrope do kompanije koja nema avione ni za letnje čarter linije, država Srbija uložila, odnosno potrošila oko milijardu evra!\nDa li su baš sve milijarde evra završile u džepovima Bin Zajeda i ekipe ili se nešto zadržalo i u džepovima srpskih Zajeda neće jos dugo ostati tajna, piše Direktno.\noznakeair serbia danica draskovic dankan nejsmit dušan bajatović er srbija plate funkcionera


Osnažimo sistem za društvo jednakih prava\nDiskriminatorske prakse konsekventno dovode čitav politički poredak i društveni konsenzus u stanje nestabilnosti i neravnopravnosti, a kao rezultat potencijalni konflikti dugog trajanja mogu dovesti do različitih oblika dezintegracije. Na tim osnovama je nastao ovaj projekat sa opštim ciljem podsticanje potpune ravnopravnosti i podizanje svijesti javnosti Crne Gore o multikulturalnosti manjinskih naroda i drugih manjinskih nacionalnih zajednica.\nSpecifični ciljevi ovog projekta usmjereni su na jačanje kapaciteta predstavnika manjinskih naroda i drugih manjinskih nacionalnih zajednica u oblasti korišćenja svojih prava, afirmaciji multikulturalizma i zaštiti od diskriminacije kroz održavanja aktivnosti izgradnje kapaciteta, kao i na podizanje svijesti javnosti o kulturi i pravima manjinskih naroda i drugih manjinskih zajednica kroz set aktivnosti koji će doprinijeti naporima Ministarstva ljudskih i manjinskih prava, Vlade i civilnog sektora u postizanju ravnopravnosti i podizanju društvene svijesti o ovoj problematici.\nProjekat je usmjeren na predstavnike manjinskih naroda i drugih manjinskih nacionalnih zajednica koje postoje u Crnoj Gori, ali i dijelom na predstavnike civilnog sektora i Ministarstva ljudskih i manjinskih prava sa ciljem obuhvatanja aktera aktera koji djeluju u ovoj oblasti. Oni kao ciljna grupa ovog projekta će steći potrebna znanja i vještine, kako bi u budućnosti radili na zagovaranju ravnopravnosti, borbi protiv diskriminacije i afirmaciji multikulturalizma.\nProjekat je finansiran iz sredstava Ministarstva za ljudska i manjinska prava Crne Gore.


Kraj doktrine subvencija? | Evropa | DW | 24.04.2018\nVečno tajni ugovor - fabrika Fiata u Kragujevcu\nSrpske vlasti navodno nameravaju da preispitaju dosadašnji sistem subvencija stranim investitorima. Subvencije bi ubuduće trebalo da se dodeljuju samo za inovacije i nove tehnologije, umesto kao do sada za svako radno mesto, javio je list Politika. Ta informacija nije zvanično potvrđena.\nTakozvani irski ili slovački sistem subvencija startovao je još 2006 godine, u vreme bivšeg ministra ekonomije Mlađana Dinkića, koji ga je praktično i uspostavio u Srbiji. Sistem je relativno jednostavan: strani investitor pokreće nekakvu proizvodnju u Srbiji i za to dobija razne vrste olakšica, uključujući tu i do 10.000 evra za svakog zaposlenog radnika.\n- pročitajte još: U predvorju Bangladeša\nNeki svežiji podaci govore da je Vlada Srbije samo od 2015. godine dala 860 miliona evra subvencija stranim investitorima mada su svi koji su pokušali da izvedu računicu do kraja naišli na zid – ugovori su uglavnom tajni. Tako se i dalje ne zna koliko je para dobio Fiat da otvori fabriku u Kragujevcu ili kakav je tačno dil sa Etihadom za aviokompaniju Er Srbija.\nEkonomski stručnjaci se slažu da je dosadašnji sistem subvencija svakako iscrpljen i da je vreme da se promeni. Mijat Lakićević, zamenik glavnog urednika Novog magazina, smatra da taj sistem subvencija „nije bio dobar i stvarao je velike probleme. Njega najverovatnije i nije trebalo uvoditi, a prostora za takvu vrstu subvencija više i nema. Taj sistem je jednostavno potrošen i tu više nema prostora za dalji rad“.\nKada je reč o lošim posledicama čitavog sistema subvencija, Lakićević za DW kaže da je osnovni problem „što su zbog toga domaći investitori stavljeni u daleko nepovoljniji položaj. Time je u velikoj meri poremećeno tržište rada. Sa druge strane je to pokazivalo da imamo jako loš investicioni ambijent. Jer, ako vi morate da platite nekome da dođe u Srbiju, to znači da vlada na neki način kompenzuje loše poslovno okruženje“.\nSrećna lica i ogromni gubici (2013)\nSa tim je saglasan ekonomista i stručnjak za strana ulaganja Milan Kovačević. Šteta nastaje jer se podstiču radna mesta koja zapošljavaju najmanje kvalifikovanu radnu snagu. „To je dovelo do toga da smo se reklamirali kao zemlja jeftine radne snage, i to je štetno po sebi. Svima bi umesto toga trebalo da bude cilj da budemo zemlja koja povećava produktivnost, budemo uspešnija ekonomija i povećamo zarade zaposlenih“, kaže Kovačević za DW.\nLakićević ističe da „nije bilo ozbiljnih analiza koliko je to štete ili koristi donelo. Ali, ako kao merilo uzmemo ekonomski rast Srbije u poslednjih deset godina, videćemo da imamo ekonomsku stagnaciju. Ako tako gledamo, to znači da taj sistem nije doneo neki naročiti uspeh“.\n- pročitajte još: Država se kocka, a radnici trpe\nKako je promena doktrine subvencija za sada nezvanično najavljena i kako je premijerka Ana Brnabić samo nagovestila promene, ostavljen je prostor za spekulacije da li će se od toga zaista i odustati. Strane investicije su, bez obzira na cenu ili loše posledice, predstavljale srž političkog marketinga sadašnje vlasti.\nNije, naime, bilo tog subvencionisanog projekta niti otvaranja najmanjeg proizvodnog pogona oko kojeg se nisu okupili čelnici Naprednjaka. To je išlo do te mere da bi cinici rekli da predsednik Srbije Aleksandar Vučić u džepu sakoa stalno ima makaze kako bi presecao crvene vrpce.\nMijat Lakićević smatra da Ana Brnabić nije samostalno došla na ideju, ali sumnja da će stari sistem brzo biti ukinut. „Verovatno će za početak biti smanjen iznos sredstava u budžetu za te namene. Ali, takođe bi trebalo napomenuti da nije ni predviđeno da se to potpuno ukine, već da se preusmeri na ulaganje u nešto sofisticiranije privredne grane“, ocenjuje Lakićević.\nMilan Kovačević dodaje da ne bi valjalo da imamo sistem u kome predsednik Srbije misli da sve najbolje zna. „Čini mi se da je stoga za pohvalu spoznaja premijerke Ane Brnabić da mi možemo brže napredovati samo kroz tehnološki napredak“, kaže Kovačević.\n„Možda bi još preciznije trebalo reći da država nikome ne bi trebalo da daje novac dok se ne napravi ozbiljna analiza kakva je korist od toga za privredu i građane, i da se to javno radi. Nije uopšte logično da privatnom vlasniku dajete novac od koga će samo on imati koristi“, kaže Kovačević.\nUkidanje subvencija za svako radno mesto bi na neki način razotkrilo i čitav koruptivni sistem u kome je teško verovati da strani investitori dolaze samo iz altruističkih razloga. Mijat Lakićević skreće pažnju na činjenicu „da je loše svako mešanje države u privredne poslove, i njeno izigravanje investitora ili donatora. Tu čak ne mora biti direktne korupcije, ali se stvara koruptivni ambijent u kojem se privredne odluke donose na osnovu partijskih ili nekih drugih interesa, a ne poštuju se tržište, konkurencija, nadmetanje, objektivni kvaliteti ili kriterijumi.“\n- pročitajte još: „Cumtobel“ dobija 50.000 evra po radniku?\nKao posebno lošu tendenciju, i kao novitet u sistemu subvencija, Lakićević vidi dolazak IT sektora nemačkog Kontinentala u Srbiju. Do sada smo imali situaciju da su subvencije dobijale firme koje zapošljavaju one koji nemaju posao, kaže Lakićević. „Sada imamo podsticaje firmama koje uzimaju radnike iz domaćih kompanija, jer pošto su dobili subvencije, oni sada većim platama privlače ljude da prelaze kod njih, i tako ugrožavaju domaće firme.“\nŠteta je u svakom slučaju već napravljena i sada je samo pitanje koliko se Srbija može iščupati iz začaranog kruga zemlje jeftine radne snage i plaćanja investitorima za dolazak. „Država je sve to radila nelogično, tajanstveno, i bez ikakve analize. Takvi su slučajevi od Beograda na vodi pa sve do koncesije za Aerodrom Nikola Tesla u Beogradu“, kaže Kovačević.\nMijat Lakićević primećuje da postoji izvesna zabluda oko privlačenja investitora jeftinom radnom snagom. „Bugarska, recimo, ima još niže plate, razvijeniju privredu, ali nema baš neke najezde investitora. Mnogo se više investira, na primer, u Ameriku ili Sloveniju, iako su tamo visoke plate. Plate često nisu odlučujući kriterijum. Više se ceni brzina završetka papirologije, brzo dobijanje priključka za struju, da nema maltretiranja na sto mesta, da ne mora investitor da daje novac i levo i desno. To je ono što zovemo poslovnim ambijentom”, zaključuje naš sagovornik.\nKljučne reči subvencije, Srbija, ekonomija, investitori, Vučić, Evropa, analiza\nTrajni link https://p.dw.com/p/2wUvf\nNemački investitori veruju u političku stabilnost Srbije 17.06.2021\nU Srbiji je poslovna klima za nemačke investitore povoljna, pokazuje istraživanje Nemačko-srpske privredne komore. Politička nesigurnost zbog dijaloga Beograda i Prištine, kažu, nije prepreka njihovom poslovanju.\nŠta je srpska opozicija mogla da nauči od mađarske 18.10.2021


Uskoro vakcina za lečenje od kokaina – Nadlanu.com\nObjavljeno 13. maja 2013. / 23:38:32\nVodeći autor istraživanja, Ronald Kristal, dekan odseka za genetsku medicinu na Veil Kornel fakultetu u Njujorku kaže da “vakcina jede kokain u krvi poput pekmana i to pre nego droga stigne do mozga”.\nOn smatra da će vakcina biti najsigurniji način lečenja zavisnosti od kokaina, jer “iako zavisnik ponovo uzme kokain, on neće imati nikakv efekat na njega”.\nKokain, molekularna droga, deluje tako što stvara osećaj zadovoljstva jer blokira reciklažu dopamina u dva dela mozga, u putamenu u prednjem delu mozga i u kodiranom jezgru koji se nalazi u centralnom delu mozga.\nKada se dopamin akumulira na nervnim završecima, dolazi do ogromnog priliva dopamina i to proizvodi dobar osećaj kod korisnika kokaina.\nNova vakcina kombinuje obični virus prehlade sa česticama koje imitiraju strukturu kokaina. Kada je vakcina data životinjama, njihov imuni sistem je prepoznao virus prehlade i počeo odbranu od virusa i čestica koje oponašaju kokain a koje su “prikačene” na virus. Tako da je imuni sistem naučio da smatra kokain za uljeza.\nKada imuni sistem nauči da kokain doživljava kao neprijatelja, on stvara antitela koja se bore protiv kokaina kada ga zavisnik unese u organizam.\nIstraživanje je prvenstveno sprovedeno na miševima, ali je u poslednjoj fazi vakcina ispitana na mamjunima, koji su najsličniji ljudima. Kristal očekuje da će testiranje vakcine na ljudima početi za godinu dana.\nMeđutim, istraživači ne znaju koliko puta će vakcina morati da se da jednom zavisniku od kokaina da bi se postigao željeni efekat. Kada su u pitanju miševi, vakcina je davana 13 nedelja, a kod majmuna sedam nedelja. Međutim, Kristal smatra da će nekoliko vakcina pomoći onima koji očajnički žele da se reše svoje zavisnosti.\nIzvor: (V. Marčeta) DailyMail/Novi magazin


Istraživanje CEAS-a: Građani Srbije za jačanje saradnje sa Rusijom i Kinom - Atlantski Savet Srbije\n„Srbija najbolje može da zaštiti sebe od budućih bezbednosnih izazova jačanjem bezbednosne i odbrambene saradnje sa Rusijom i Kinom. Na eventualnom referendumu za ulazak Srbije u NATO, 78 građana Srbije bi glasalo protiv ulaska u tu organizaciju, a to je za 10 procenata više nego prošle godine. Eventualna pomoć Zapada Srbiji u prevazilaženju najvećih problema u oblasti zaštite životne sredine ne bi ublažila negativan stav koji Srbi imaju prema NATO-u. Većina građana Srbije smatra da se politika Amerike prema Srbiji tokom poslednjih godina nije ni malo promenila”.\nOvo su samo neki od rezultata istraživanja o političkim stavovima građana Srbije koju je ovih dana telefonski, na uzorku od 1.000 ispitanika, sprovela beogradska NVO „CEAS” (Centar za evroatlantske studije). Naziv istraživanja je „Srbija i novi horizonti-javnost o bezbednosnim izazovima, NATO-u, Americi, Kosovu i regionalnoj saradnji”, a CEAS ga je obavio zajedno sa CESID-om, na osnovu slučajno odabranih odraslih građana Srbije. Odgovarajući na postavljeno pitanje s kojim zemljama Srbija treba da ima najbolje odnose, većina ispitanika, čak njih 80 odsto, je rekla da bi to trebalo da budu sve susedne zemlje. Ohrabruje što je 2 odsto ispitanika više ( 49 odsto, prema 47 odsto tokom prošle godine) odgovorilo pozitivno na pitanje „ ako bi se održavao referendum o ulasku Srbije u Evropsku uniju da li biste glasali za to”. Medjutim, nije ohrabrujuće to što se povećao i procenat onih koji bi na eventualnom referendumu o ulasku Srbije u EU bili protiv ( 36 odsto u 2018. godini, a 40 odsto u 2019. godini).\nNa pitanje „zbog čega bi glasali protiv ulaska Srbije u NATO” 57 odsto ispitanika je odgovorilo da je razlog za takav stav to što je NATO bombardovao Srbiju. Većina učesnika ankete smatra da bi lideri zapadnoevropskih država trebali da češće izražavaju žaljenje zbog civilnih žrtava tokom bombardovanja Srbije, ali samo pod uslovom da su takvi postupci motivisani njihovim iskrenim kajanjem. Najveći procenat ispitanika nema ništa protiv toga da Srbija sarađuje sa NATO-om, ali samo kada je reč o suprostavljanju prirodnim teškoćama i reagovanju u slučaju vanrednih situacija.\nU jednom broju pitanja u ovoj anketi se od gradjana tražilo da kažu šta bi bili njihovi preduslovi za eventualno obostrano priznavanje Srbije i Kosova. Većina učesnika ove ankete smatra da bi tako nešto bilo neizvodljivo bez mogućnosti da Srbija ima obezbedjen pristup prirodnim resursima u četiri opštine na severu Kosova, kao bez specijalnog statusa za srpske crkve i manastire na Kosovu. Međutim, najveći procenat učesnika ankete ne želi da prihvati stavove da je Kosovo nezavisna država i da Srbija zbog toga treba da se okrene budućnosti. Većina ispitanika smatra da bi eventualno kompromisno rešenje za Kosovo moralo da podrazumeva pojačanu autonomiju za četiri srpske opštine na severu Kosova koju bi garantovao KFOR svojim prisustvom.\nZanimljivo je da se u jednom pitanju tražilo od učesnika ove ankete da odgovore na to kako ocenjuju kampanju koju je vodila ambasada SAD-a u Srbiji tokom koje su spotovima koje je ona finansirala, „ I Srbija je svet” promovisane srpsko-američke istorijske veze. Većina je odgovorila da je ta kampanja bila pozitivna i da je imala rezultate, ali da bi popularisanje podataka i istorijskih činjenica o dobrim odnosima Srbije i Amerike tokom istorije trebalo da bude nastavljeno. Odmah posle onih koji su se izjasnili u korist te kampanje su oni koji su glasali protiv i odgovorili da ona nije ni malo doprinela poboljšavanju odnosa Amerike i Srbije. Na pitanje šta je najspornije pitanje u nastojanjima da se poboljša saradnja Srbije i Amerike većina ispitanika je navela bliske veze Srbije sa Rusijom i Kinom, a odmah posle njih su oni kojima smeta trenutna situacija na Kosovu. Posle te dve grupe su gradjani Srbije koji ne mogu da oproste Americi bombardovanje te zemlje.\nPrevious Stoltenberg: NATO ne želi novi hladni rat\nNext Predstavnici YATA Srbije u Hrvatskoj\nBrodovi NATO-a patroliraju blizu Rusije\nU sredu u Kraljevu vežba specijalaca vojske i policije


AMBALAŽNA INDUSTRIJA I PROGRAM EKONOMSKIH MERA VLADE RS: Radni proces se odvija po ustaljenom rasporedu, treba nagraditi i radnike | Ambalaza i pakovanje\n„Što se ekonomskih mera Vlade Republike Srbije tiče, nismo sigurni da li će nam značajno olakšati poslovanje, obzirom da se radni proces odvija po ustaljenom rasporedu. Mišljenja smo da je možda trebalo osmisliti i mere koje bi nagradile radnike koji u ovim neizvesnim trenucima svakodnevno dolaze na posao“, kažu u kompaniji Bosis iz Valjeva\n„S obzirom da smo u lancu snabdevanja za prehrambenu industriju, naš rad smatramo obaveznim i odgovornim u ovim trenucima vanrednog stanja. Zbog velikog broja grana industrija koje u ovom stanju ne funcionišu, u našoj organizaciji poslovanja se može primetiti blaga promena u strukturi učešća određenih grana industrije“, ističu u Bosisu.\n„Kao firma sa 24 godina dugom tradicijom i ranije smo poslovali u vreme vanrednih stanja i sve smo uspeli uspešno da ih prevaziđemo. Smatramo da su ove ekonomske mere od ključnog značaja za oporavak upravo ovakvih preduzeća koji su ovom situacijom najviše i pogođena. Verujemo da ćemo uz ovakve mere svi zajedno uspeti da prevaziđemo ovu izazovnu situaciju.“


Vitamin C+Zn direkt, 20kesica - Odlična cena - Online prodaja - Apoteka Živanović\nVitamin C+Zn direkt, 20kesica\nUšteda: 0.82 EUR\nVitamin C+Zn direkt je dodatak ishrani koji brzo i jednostavno obezbeđuje organizmu potrebne količine vitamina C i cinka.\nInovativna formula obezbeđuje laku primenu bez tečnosti.\nVitamin C i Zn doprinose jačanju imuniteta i otpornosti organizma, smanjuju mogućnost prehlade, pomažu boljem zdravlju i izgledu kože.\nKombinacija vitamina C i cinka pozitivno utiče na stvaranje i očuvanje kolagena, kao i za zdrav i lep izgled kose, kože i noktiju.\nPreparat se preporučuje kod nedovoljnog unošenja vitamina C i cinka, u toku redukcionih dijeta, u toku intezivnog rasta i razvoja, povećane fizičke aktivnosti. Takođe, se preporučuje pušačima, osobama sa anemijom i na terapiji sa preparatima gvožđa.


Đajić: Kao zdravstveni radnik svjestan sam važnosti izgradnje mosta!? – Banjaluka24\n– Vlada Republike Srpske i JP “Putevi” Republike Srpske obezbijedili su sredstva za novi most u naselju Česma. Кao zdravstveni radnik i rukovodilac najveće zdravstvene ustanove u Republici Srpskoj svjestan sam važnosti ovog projekta, napisao je na društvenim mrežama Vlado Đajić.\nPodsjećamo, predsjednik SNSD Milorad Dodik, direktor preduzeća “Putevi Republike Srpske” Davor Kostrešević i predsjednik GrO SNSD Vlado Đajić posjetili su banjalučko naselje Česma i lokaciju budućeg mosta koji bi ovaj dio grada trebalo kvalitetnije da poveže s centrom.\nKakve veze ljekarska diploma i funkcija direktora UKC-a ima sa izgradnjom mostova vjerovatno ni sam Đajić (koji se odbio testirati na prisutvo droga u organizmu) ne zna.\nLjepotica sa neobičnim zanimanjem za ženu: Nebo joj je granica\nDodik iz Sarajeva bježi na mjesto premijera Republike Srpske\nĐajić odgovorio Begiću, s istog mjesta ,,USTIMA PUNIM ONE MUŠKE STVARI” uzvratio na teške optužbe (VIDEO)\nĐAJIĆ POSLAO PORUKU JELENI TRIVIĆ “Gospođo NEVIDLJIVA, kandidat za predsjednika ne smije biti KUKAVICA”\nĐAJIĆ OPLEO PO DRAŠKU “Nećemo dopustiti da Stanivuković vrijeđa penzionere”


Srđan Dragojević: Boriću se da gej parovi usvajaju decu – SLOBODNA VOJVODINA\nNaš poznati reditelj Srđan Dragojević je na svom Tviter nalogu prokomentarisao aktuelnu Peticiju protiv Zakona o istopolnim zajednicama koju je postpisalo preko dvesta intelektualaca i javnih ličnosti pruživši podršku pripadnicima LGBT zajednice\n“Ne vidim da neko zaista može biti ‘intelektualac’ a potpisivati nekakvu peticiju protiv ‘istopolnih zajednica’. Svaki intelektualac najviše ceni Slobodu i voleo bi da omogući svim ljudima ravnopravnost, ali i sreću. Uvek ću se boriti za to i da gej partneri mogu usvojiti dete”, napisao je Dragojević u objavi na Tviteru.\nPeticiju protiv zakona o istopolnim zajednicama između ostalih su potpisali članovi SANU Matija Bećković, Danilo Basta, Predrag Piper, Milosav Tešić, reditelj Emir Kusturica, muzičar Bora Đorđević, dramaturg Božidar Zečević, predsednik Dveri Boško Obradović i drugi.\nPovodom apela intelektualaca i javnih ličnosti da se zaustavi donošenje zakona o istopolnim zajednicama, Ministarka za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog, Gordana Čomić, pozvala je sve na dijalog.\n“Ministarstvo za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog sa zadovoljstvo m je pročitalo informacije ljudi koji su zainteresovani za kulturu ljudskih prava i naš javni poziv je da ih zovemo na dijalog u formatu koji oni žele, datum i vreme kad oni žele”, rekla je Čomić Tanjugu.\nRelated Topics:LGBTpeticijaSrđan Dragojevićzakon o istopolnim zajednicama\n“Sramotno i neprihvatljivo”: Burne reakcije zbog Ugljaninovog poređenja LGBT populacije i domaćih životinja


„Zaštita i promocija prava djece je jedan od glavnih ciljeva Evropske unije. Sveukupni cilj naše podrške jeste da osiguramo da sva djeca, a naročito djeca bez roditeljskog staranja, djeca razdvojena od porodica i djeca s poteškoćama u razvoju imaju jednaka prava i da su zaštićena kao i sva druga djeca u Bosni i Hercegovini,“ istakao je Khaldoun Sinno, zamjenik šefa Delegacije Evropske unije u Bosni i Hercegovini danas, tokom završne konferencije projekta „Podrška transformaciji socijalnih institucija“ koji Evropska unija finansira sa 1 million eura.\nTokom konferencije predstavljeni su nalazi i preporuke evaluacije programa, te su posebno istaknute reforme koje su ključne za transformaciju institucija i širi proces reforme sistema za brigu o djeci. „Posljednje dvije decenije, UNICEF je u saradnji sa Evropskom unijom i drugim partnerima radio sa predstavnicima vlasti i civilnim društvom kako bi se unaprijedio proces deinstitucionalizacije djece i ojačali kapaciteti za zbrinjavanje porodica. Potrebno je usvojiti veoma kompleksne reforme koje će direktno doprinijeti unapređenju brige o djeci,“ rekla je Afshan Khan, regionalna direktorica UNICEF Regionalnog ureda za Evropu i Centralnu Aziju.\nU fokusu izlaganja panelista bili su rezutati programa postignuti u okviru nadležnih ministarstava na entitetskim i državnom nivou vlasti, te je istaknuta potrebna za dodatnom podrškom ključnih nosilaca interesa i medija, kako bi se zagarantovala prava djece u skladu s međunarodnim poveljama o zaštiti prava djece i strateškim okvirima Bosne i Hercegovine.\n„Bitno je da nastavimo raditi zajedno kako bismo unaprijedili ove procese. Trebamo zaštiti prava najranjivije djece i ojačati zajednice, kako bi svako dijete imalo zagarantovano pravo na porodicu,“ istakla je Biljana Čamur-Veselinović, generalni sekretar Ministarstva civilnih poslova Bosne i Hercegovine.\nEvropska unija podržava institucije na svim nivoima vlasti kako bi se ojačali kapaciteti, omogućile neophodne usluge i sprovele ključne aktivnosti u pogledu zaštite prava djece. Potrebno je osigurati visoki nivo posvećenosti svih uključenih u ovaj proces kako bi se osigurala uspješna provedba i osiguralo da djeca s poteškoćama ostvare svoj puni potencijal, složili su se učesnici konferencije.


Sekretar za pravosuđe Sjedinjenih Država Džef Sešns naložio je federalnim tužiocima da podižu najteže moguće optužnice protiv osumnjičenih prestupnika, što je suprotno politici bivšeg predsednika Baraka Obame i moglo bi da dovede do više osuda i mnogo strožijih zatvorskih kazni.\nU dokumentu koji je u četvrtak poslat kancelarijama federalnih tužilaca, Sešns navodi da “ova procedura utvrđuje našu odgovornost da sprovodimo pravdu, ona je moralna i pravedna i proizvodi doslednost”.\nSešns je takođe istakao da je naredba neophodna za borbu protiv rastućeg nasilja u nekim većim gradovima i nacionalne epidemije opioida. “Epidemija korišćenja opioida i heroina doprinosi nedavnom porastu nasilnih zločina u Americi”, rekao je Sešns.\nOvo je bila očekivana naredba Sešnsa, bivšeg tužioca tokom vrhunca američke epidemije korišćenja krek kokaina, koji se zarekao da će borba protiv nasilja i nelegalnih droga biti na vrhu liste prioriteta Sekretarijata za pravosuđe.\nPromena Obamine politike\nNeki zagovornici Obamine politike, koja je relativno rešila problem prenatrpanih federalnih zatvora i doprinela da se nacija preispita kako se narko kriminalcima sudi i izriču presude, kažu da će nova Sešnsova uredba oživeti neke od najgorih aspekata vladine borbe sa drogom.\nPrema novim propisima tužiocima se preporučuje da se bave najozbiljnijim prestupima koje mogu da dokažu, ali se ističe da će u nekim slučajevima “zdrav razum” omogućiti tužiocima da zaobiđu to pravilo. Izuzeci će međutim morati da budu odobreni od strane nadređenih.\nOvim se takođe poništava uputstvo Sešnsovog prethodnika, demokrate Erika Holdera, koji je rekao da bi tužioci u nekim slučajevima trebalo da izostave količine droge iz optužbi, kako to ne bi uticalo na izricanje dužih kazni. Holderova inicijativa iz 2013. imala je za cilj da se podstaknu kraće kazne za nenasilne narko prestupnike, i da se tako omogući više sredstava za gonjenje ozbiljnijih i nasilnih kriminalaca.


Izvještaj američke NSA: Moguć vojni sukob na Balkanu u 2019. godini | Glas Laktaša - Nezavisni online magazin\nLAKTAŠI, 01. februara – U najnovijem izvještaju američke Nacionalne obaveštajne agencije, koji je već razmatran u Senatu, pominje se da bi ove godine moglo biti sukoba na Balkanu.\n“Postoje dobre šanse za to jer se Amerika pojavljuje i kao palikuća i kao vatrogasac. Ako oni budu insistirali, pritiskali da Srbija i RS uđu u NATO i da se po svaku cijenu postigne neki dogovor o Kosovu, naravno da su onda veće šanse za izbijanje konflikta. Znači, to najviše zavisi od ponašanja Amerikanaca, a onda i ostalih zapadnih sila koje ovde imaju vojnu, medijsku i finansijsku premoć na terenu“, ukazuje Pavić.\nPrethodni tekstI BiH može na Mjesec, ali stvar je jasna: Ne smije ga okupirati\nSledeći tekstAko zavirimo u novčanik opštine Laktaši – U RAZVOJ ULOŽENA MILIONSKA SREDSTVA


Ženski klub Skupštine: U Beranama bez žena u izbornu trku - Politika\n"U Crnoj Gori još postoje partije koje na svaki način pokušavaju da izbrišu žene sa političke scene"\nSaznanje da je DIK konstatovala nepravilnosti u ispunjavanju zakonskih uslova propisanih čl. 39 a stav 1 Zakona o izboru odbornika i poslanika, u cilju ostvarivanja principa rodne ravnopravnosti, gdje je propisano da se na izbornoj listi treba naći najmanje 30 odsto kandidata manje zastupljenog pola, što podrazumijeva najmanje 30 odsto žena, nas navodi da u Crnoj Gori još postoje partije koje na svaki način pokušavaju da izbrišu žene sa političke scene, saopšteno je iz Ženskog kluba Skupštine Crne Gore.\n– Umjesto da idemo trasiranim putem u Evropu sa 40 odsto žena na svim izbornim listama, pojedine stranke u Beranama, na svojim listama nijesu ispoštovale ni zakonski minimum – kazale su one.\nPrema njihovim riječima, jedna od najvažnijih aktivnosti predviđenih programom rada Ženskog kluba, između ostalog jeste i veći broj žena u organima odlučivanja i pomjeranje granične kvote od 30 odsto učešća žena na izbornim listama.\nZato oštro dižu glas protiv ovakve pojave, jer partije koje ne teže afirmaciji rodne ravnopravnosti u Crnoj Gori, kažu, ne bi trebalo ni da učestvuju u izborima.\n– Afirmacija Rodne ravnopravnosti podrazumijeva jednake mogućnosti za žene i nediskriminaciju, koja je jedna od temeljnih ljudskih prava, čemu teži Ženski klub. Tražimo da se svaka degradacija i diskriminacija položaja žene u Crnoj Gori strogo sankcioniše i da se ne dozvoli učestovanje na izborima onima koji nijesu u skladu sa zakonom zastupili učešće žena na izbornim listama – zaključile su u saopštenju.\nTagovi: Ženski klub Skupštine Crne Gore\nPronađeno tijelo u jezeru, sumnja se da je Amela Kalač\nLajčak: Brisel ima velika očekivanja od nove Vlade Crne Gore


Na osnovu sudskog dokumenta podnetog 26. novembra, Nejtan Piter Ronion (mornarički veteran i bivši zaposlenik Kraken-a) koji je radio kao finansijski analitičar u timu glavnog finansijskog službenika berze Kajzera Nga - pokrenuo je slučaj na sudu optuživši kompaniju i Nga za niz zakonskih kršenja i falsifikovanja.\nKonkretno, Ronion je optužio Krakena za neetičku i nezakonitu poslovnu taktiku, prevarivši zaposlene zbog njihovih opcija za deonice, kršenje sankcija, diskriminaciju njega kao vojnog invalida i lažiranju adresa službenika kompanije.\nTokom svog rada u Krakenu, počev od avgusta 2018. godine, Ronion je navodno naišao na više sumnjivih poslovnih taktika, pri čemu je kompanija navodno sticala prihod od zemalja na listi američkog odeljenja Kancelarije za kontrolu finansija stranih sredstava, posebno određenih državljana i listi blokiranih lica.\nRonion je tvrdio da Krakenovoj bankovnoj uplati nedostaju depoziti klijenata u iznosu od milion dolara. Kraken navodno nije vršio procene performansi, kao i izmenjene opcije rasporeda za sticanje prava deonica bez ikakvih amandmana.\nŠtaviše, Ng je navodno pitao Roniona da li može da koristi Ronionovu kućnu adresu za aplikacije za banke i regulatore. Ronion se složio, međutim kompanija mu navodno nije plaćala najamninu za korišćenje njegovog stana.\nRonion je obavestio Nga o svojim nalazima, ali Ng je navodno ignorisao sve njih i isključio Ronion iz projekta. Sudska prijava sadrži brojne Ronionove druge optužbe protiv Krakena.\nNajčistije berze u sektoru?\nPrema izveštaju o nadzoru tržišta, koji je objavio Institut za transparentnost blokčeina, objavljenog krajem septembra, Kraken je među najčistijim berzama kriptovaluta u sektoru. Izveštaj glasi:\nMeđutim, na kraju drugog tromesečja 2019. godine, Blumbergov izveštaj je pozvao na nepravilnosti koje su uključivale određena teter (USDT) trgovanja na Kraken berzi. Džon Grifin, profesor finansija na Univerzitetu u Teksasu, rekao je za Blumberg da primećene nepravilnosti "sugerišu wash trading trgovanje".\nOvu tehniku ponekad koriste trgovci, koji u određenoj transakciji deluju i kao prodavac i kupac, kako bi stvorili lažni utisak ponude i potražnje. Ovaj čin je sam po sebi nezakonit. Kraken je diskreditovao sadržaj izveštaja u postu na blogu. „Nije jasno koja bi šteta mogla nastati od wash trgovine vezanim sredstvom za to sredstvo“, napisao je Kraken.


Održan okrugli sto: "Potrebni administrativni kapaciteti za implementaciju zakonodavstva EU" - Centar za politike i upravljanje\n„Potrebni administrativni kapaciteti za implementaciju zakonodavstva EU“ naziv je dokumenta koji je danas predstavio Centar za politike i upravljanje (CPU). Dokument je poslužio kao polazna osnova za diskusiju a panelisti okruglog stola, pored predstavnika CPU-a, su bili Amela Alihodžić, pomoćnik direktora Direkcije za evropske integracije, kao i doc dr. Saša Leskovac, profesor na predmetu Javna uprava na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Sarajevu.\nUzimajući u obzir strukturu države BiH i njenu političku klimu neophodno je pronaći kompromis koji bi omogućio jačanje kapaciteta za implementaciju zakonodavstva EU. To, prije svega, podrazumijeva jačanje nadležnosti države i njenu bolju komunikaciju sa nižim nivoima vlasti, kako bi država vodila "glavnu riječ".\nNa skupu kojemu su prisustvovali predstavnici Direkcije za evropske integracije BiH, Delegacije EU u BiH, Ureda koordinatora za reformu javne uprave, akademske zajednice i civilnog društva, istaknuto je da u BiH jednim dijelom postoje institucije na državnom nivou, koje u mnogim slučajevima moraju biti ojačane. Međutim, tačan broj potrebnih institucija je teško utvrditi, jer zahtjevi EU ostavljaju dovoljno prostora da se administrativni kapaciteti prilagode ustavnom uređenju države.\nAnes Makul iz CPU-a kazao je da problem u usklađivanju zakonodavstva s EU predstavlja i to što ne postoji dovoljna koordinacija državnog nivoa vlasti s entitetima, zbog čega se pojavljuje situacija da su politike na entitetskim nivoima neusklađene.\nAmela Alihodžić, pomoćnica direktorice Direkcije za evropske integracije BiH i šefica Sektora za usklađivanje pravnog sistema BiH s Pravnom stečevinom (Acquis) EU, naglasila je da je BiH potpisivanjem Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, 2008. godine, preuzela obavezu za usklađivanje svog zakonodavstva sa zakonodavstvom EU, ali da je Direkcija taj posao počela raditi i ranije. U tom periodu, kako je istaknula, usklađen je veliki broj propisa na državnom nivou, a do sada je dato mišljenje o usklađenosti za više od 830 pravnih propisa. "Proces usklađivanja zakonodavstva BiH s zakonodavstvom EU je kompleksni proces koji nikada ne završava, jer onoga momenta kad BiH uskladi kompletno svoje zakonodavstvo EU će donositi nove propise, tako da će proces teći dalje", naglasila je Alihodžić.\nOvom prilikom, učesnici skupa su, također, podcrtali da su evropski zvaničnici u više navrata upozoravali na to da je država BiH glavni pregovarač sa Briselom. BiH ostaje obaveza da do kraja narednog mjeseca, a prema Mapi puta, prezentira efikasan koordinacijski mehanizam za integracije u EU.


01 avgust 2020 22:12\nSutra se obilježava Međunarodni dan sjećanja na romske žrtve Holokausta u znak sjećanja u znak sjećanja na stradanje Roma širom Evrope tokom Drugog Svjetskog rata.\nU noći između 2. i 3. avgusta 1944. godine u gasnim komorama u logoru Aušvic u tzv. “ciganskom porodičnom kampu” pogubljeno je 2.897 Roma, saopšteno je iz Asocijacije mladih Roma “Aksiom”.\nProcjene su da je u Drugom svjetskom ratu ubijeno više od 500.000 Roma, ali konačni broj nikada nije utvrđen.\nTokom jula 1942. godine svi Romi s područja tadašnje Nezavisne Države Hrvatske /NDH/ deportovani su u Jasenovac gdje su, kako navode iz Asocijacije, identifikovani prema broju vagona kojim su dovezeni u logor.\n“Osim u Jasenovcu, Romi su ubijani i u drugim ustaškim logorima i na stotinama drugih lokacija na području današnje Hrvatske, BiH i dijelovima Srbije”, navedeno je iz “Aksioma”.\nIz ove organizacije navode da je ispočetka logor bio smješten u selu Uštica i to je mjesto potom dobilo naziv “Ciganski logor”, a kasnije su ih prebacivali u Donju Gradinu na drugoj obali Save, na mjesto masovnog stradanja.\nEvropski parlament je 15. aprila 2015. godine usvojio rezoluciju kojom je 2. avgust proglašen kao Dan sećanja na romske žrtve genocida u Drugom svjetskom ratu.


Ko je pisao non pejper-nije Angela, ali možda jeste Angelina?\nTanjug 29. aprila 2021. 12:22\nBRISEL,29. aprila ( Tanjug) – Izvršna direktorka Evropske službe za spoljne poslove ( EEAS) za Evropu i Aziju, Angelina Ajnhorst do ovoga trenutka nije zvanično odgovorila na pitanje Tanjuga da li je ona, možda autor non pejpera koji je prištinska Koha plasirala kao nemačko francuski predlog kojim se kao finalno rešenje dijaloga Beograda i Prištine predviđa „međusobno priznaje suvereniteta i treitorijalnog integriteta“, i široka autonomija za Srbije na KiM.\nIzjava predsednika Aleksandra Vučića da sumnja da je taj dokument pisala lukava, pametna, i fantastično upućena u tematiku rešavanja pitanja odnosa Beograda i Prištine žena koja je bila je na svakom sastanku posvećenom ovoj temi, a različite zahteve suprotnih strana za zatvaranje Briselskog dijaloga umrežila je filigrantski umešno, bacila je mediji u potragu za mocnom i lukavom ženom, a sumnje su pale prvo i na Angelu Merkel.\nMeđutim, jasno je da to ne može biti nemačka kancelarka jer ona nije učesnik pregovora, bez obzira ima li i koliki uticajna njih.\nGlavna „osumljičena“ među upućenima je Angelina Ajnhorst direktorka EEAS za Evropu i Aziju.\nOna se potpuno uklapa u sliku koju je o mogućem autoru non pejperakoju je dao predsednik Vučić, jer je u svom prethodnom mandatu kao direktor za Zapadnu Evropu, Zapadni Balkan i Tursku u Evropskoj službi za spoljne poslove u Briselu uz tadašnju šeficu EU dipomatije, Federiku Mogerini, Ajnhorst učetvovala na sastancima dijaloga Beograda i Prištine, koji se se odvijali po pokroviteljstvom EU.\nAngelina Ajnhorst je u periodu od 2015. do 2019.godine bila posrednik, kako u tehničkim rundama dijaloga Beograda i Prištine, tako i na sastancima na najvišem politiškom nivou izmešu predsednika Srbije Aleksandra Vučića i Hašima Tačija.\nDok nije postavljena na novu funkciju početkom prošle godine u briselskim krugovima, važila je, a kao jedan od najvećih poznavalca procesa normalizacije odnosa Beograda i Prištine ,kao mogući izbor tada novog šefa diplomatije, Žosepa Borelja, za mesto novog specijalnog predstavnik EU za dijalog Beogrda i Prištine.\nTokom 2018. godine, Ajnhorst je u izjavi za Tanjug naglasila da je cilj Fedetike Mogerine da „što pre“, već do kraja svog manda, koji je isticao 2019. gdoine, dođe do potpisivanja pravno obavezujućeg sporazuma o sveobuhvatnoj normalizaciji odnosa Beograda i Prištine.\nA da taj sporzum, kako je govorila, morao bi da bude u skladu sa međunarodnim pravom, prihvatljiv za region, a ne samo za Beograd i Prištinu i da na kraju sa njim mora da se složi i Savet bezbednosti UN..\nIzričito je naglašavala da kao EU kao posrednik u dijalogu neće govoriti o njegovm sadržaju i elementima i da je na Beogradu i Prištini da odgovore na to.\nU svojim retkim javnim nastupima, Angelina Ajnhorst se zalagala za ideju EU budućnosti celog regiona Zapadnog Balkna .\nAngelina Ajnhorst je holandska državljanka, studirala je jezike i kulture Bliskog Istoka na Katoličkom univerzitetu u Nijmegenu, a politologiju na Universite Libre u Briselu. Diplomirala je međunarodno pravo, ljudska prava i pravo međunarodnih organizacija. Između 1989. i 1996. godine Angelina Ajnhorst je radila za Ujedinjene nacije u Njujorku Evropskoj komisiji priključila se 1996. godine gde je zauzimala različita savetnička mesta u Barselonskom procesu na južnom Mediteranu, ljudskom i socijalnom razvoju i međunarodnoj zdravstvenoj podršci.\nMeđu ženama koje, s obzirom na uključenost u dijalog i pregovore dve strane, mogle doći u obzir kao autori non pejpera je teorijski i Ana Maria Boura grčki diplomata koja je u Evropskoj spoljnopolitičkoj službi godinama unazad zadužena za Balkan i konkretno za Kosovo i dijalog o Beogrda i Prištine.\nBila je viši savetnik u dijalogu Beogrda i Prištine od samog početaka procesa 2009. godine, radila na procesu noramlizacije odnosa dve strane tokom madnata Ketrin Ešton ( 2009-2014) i Federike Mogerini ( 2014-2019).\nIako ne toliko eksponirana kao Angelina Ajnhorst, Boura je priustvovala sastancima dijaloga, ali i posetama šefova EU diplomatija Beogradu i Prištini.\nRezultate dijaloga, kome posreduje EU, poredstavljala je i u Evropskom parlamentu.\nTokom blokade dijaloga Beogrda i Prištine, izazvanog prištinskim taksama na robu iz Centralne Srbije, Borura se zalagala za zajednički pritisak EU i SAD na kosovske zvaničnike u cilju povlačanje teAna Maria Boura je grčki diplomata koja je u Evropskoj spoljnopolitičkoj službi godinama unazad zadužena za Balkan i konkretno za Kosovo i dijalog o Beogrda i Prištine.\nBoura je bila viši savetnik u dijalogu Beogrda i Prištine od samog početaka procesa 2009. godine.\nRadila je na procesu noramlizacije odnosa dve strane tokom madnata Ketrin Ešton ( 2009-2014) i Federike Mogerini ( 2014-2019).\nTokom blokade dijaloga Beogrda i Prištine, izazvanog prištinskim taksama na robu iz Centralne Srbije, Borura se zalagala za zajednički pritisak EU i SAD na kosovske zvaničnike u cilju povlačanje te odluke.\nU Briselu dilemu atora non-pejpera nije bilo moguće razrešiti.\nIz EU za Tanjug kažu da ne komentarišu nezvanicne dokumente.\n„Takav dokumet ne predstavlja EU poziciju niti su ga primili ni Lajcak ni Borelj“, navodi se u izjavi za Tanjug.


Međunarodna konferencija – Aktuelni trendovi u evropskoj istoriografiji Velikog rata\nMeđunarodna konferencija Aktuelni trendovi u evropskoj istoriografiji Velikog rata posvećena arhivima i novim trendovima u evropskoj istoriografiji u izučavanju Velikog rata, održana je 12. decembra 2014. godine u Pisi (Scoula Normale Superiore).\nIspred Istorijskog arhiva Beograda na konferenciji je učestvovao Slobodan Mandić, rukovodilac Odeljenja obrade i korišćenja arhivske građe.\nTom prilikom učesnici skupa su upoznati sa aktivnostima i bogatstvom arhivskih fondova Istorijskog arhiva Beograda na temu Prvog svetskog rata.\nPreminuo Jovan Ćirilov legator Istorijskog arhiva Beograda\nJovan Ćirilov (1931 - 2014 ), teatrolog i književnik, umetnički direktor i selektor BITEF- a, sa najdužim stažom selektora na jednom evropskom festivalu, autor više knjiga, rečnika, prevodilac i legator Istorijskog arhiva Beograda preminuo je 16. novembra 2014. u 84. godini.\nLegat Jovana Ćirilova\nIzložba dokumenata “Nikolaj Krasnov – ruski neimar Srbije”\nArhiv Jugoslavije, Istorijski arhiv Beograda i Dom ruske dijaspore "Aleksandar Solženjicin" 4. decembra 2014. u Moskvi će svečano otvoriti izložbu dokumenata "Nikolaj Krasnov – ruski neimar Srbije".\nIzložba je realizovana povodom 150 godina od rođenja arhitekte ruskog emigranta Nikolaja Krasnova (1864, Rusija – 1939, Kraljevina Jugoslavija) i kao plod dugogodišnje saradnje institucija. Postavku čine dokumenta – brojni projekti, crteži i skice, konkursni projekti, idejna rešenja, fotografije objekata, tehnički opisi radova, građevinski dnevnici, lična dokumenta projektanta. Posebnu vrednost postavke predstavlja veliki broj dokumenata iz opusa N. Krasnova koji se ovim povodom prvi put u svom originalnom obliku izlažu na uvid javnosti.\nIzložbu prate bogato ilustrovan dvojezičan katalog (rusko-srpski) i multimedijalna dvd prezentacija (srpsko-ruski-engleski).\nPrva međunarodna naučna konferencija Turizam i razvoj\nU organizaciji Fakulteta za sport i turizam iz Novog Sada (Univerzitet Educons) i Fakulteta za turizam iz Brežica (Univerzitet u Mariboru) 6. i 7. novembra 2014. godine na Fakultetu za sport i turizam održana je Prva međunarodna naučna konferencija Turizam i razvoj.\nKonferenciji je prisustvovalo više od sedamdeset učesnika, kao i profesora, predavača i panelista iz devet zemalja, okupljenih oko tri glavne teme konferencije: Turizam je kretanje, Turizam je susretanje i razmena kultura i stilova življenja i Razvoj turizma treba kontrolisati i prevazilaziti rizike.\nIspred Istorijskog arhiva Beograda, sa temom „Turizam u Beogradu između dva svetska rata / kroz dokumenta Istorijskog arhiva Beograda", učestvovala je Snežana Lazić, kustos-arhivista.\n5. Međunarodna konferencija o kulturnom turizmu\nPreminuo Gojko Lađević (1928-2014)\nIstorijski arhiv Beograda i Grad Beograd otvoriće izložbu Oslobođenje Beograda – 70 godina posle


Zašto je Asanž dobio azil u Ekvadoru?\nPredsednik Rafael Korea navodi da niko nije mogao da garantuje da osnivač Vikiliksa neće biti izručen "trećoj zemlji"\nPredsednik Ekvadora Rafael Korea kaže da je glavni razlog, zbog kojeg je njegova zemlja pružila politički azil osnivaču Vikiliksa Džulijanu Asanžu, činjenica da niko nije mogao da garantuje da Asanž neće biti izručen "trećoj zemlji".\nAsanž se nalazi u ambasadi Ekvadora u Londonu već dva meseca. Australijski državljanin sklonio se tamo pošto je izgubio pravnu bitku sa Britanijom, koja je donela odluku da ga izruči Švedskoj, gde se traži radi ispitivanja u vezi sa optužbama za sekusalni napad, koji on poriče.\nAsanž se plaši da bi Švedska mogla da ga izruči SAD, gde bi mogao da se suoči sa optužbama u vezi sa objavljivanjem stotina hiljada tajnih dokumenata, uključujući diplomatske poruke Stejt Departmenta u vezi sa ratovima u Iraku i Avganistanu.\nEkvador je odobrio azil Asanžu pre dva dana, posle čega je Britanija saopštila da mu neće dozvoliti da napusti zemlju i da bi čak britanske vlasti mogle da uđu u zgradu ambasade i privedu ga.


Albanci spalili kanabis vredan 7.000.000.000€ | MONDOBA\nAlbanija Policija od januara unistila 650.000 biljki kanabisa\nAlbanci spalili kanabis vredan 7.000.000.000€ 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAlbanci spalili kanabis vredan 7.000.000.000€\nAutor mondo.rs 14.09.2015. / 16:15\nAlbanska policija je u operacijama sprovedenim širom zemlje od početka godine uništila više od 650.000 stabljika kanabisa čija vrednost je procenjena na iznad sedam milijardi evra.\nKako je danas objavila policija, od januara je uništeno 650.333 stabljika kanabisa i uhapšeno 279 prestupnika. Traga za njih još 90 njih, rekao je danas portparol policije Ardi Bida za agenciju Frans pres i dodao da će svi biti sudski gonjeni.\nUdar na Lazaret\nU junu 2014. albanska policija sprovela je veliku operaciju u mestu Lazarat, koje je nazvano i kraljevinom kanabisa zbog masovne proizvodnje ove droge. Prema izveštaju italijanske policije u Lazaratu se pre te operacije proizvodilo oko 90 tona kanabisa godišnje po vrednosti procenjenoj na 4,5 milijardi evra prema prodajnim cenama, što je skoro trećina bruto domaćeg proizvoda Albanije.\n"Policijske akcije podržala je italijanska policija koja je ponudila albanskim vlastima obaveštajnu pomoć i dala helikoptere za sprovedene operacije", rekao je Bida.\nPrema navodima policije kanabis je ove godine posađen u planinskim, nenaseljenim i teško dostupnim oblastima da bi se izbegle kontrole.\n"Zahvaljujući opsežnim operacijama obavljenim prošle godine, konstatovali smo smanjenje broja velikih površina gde se gaji kanabis. Primećujemo porast malih parcela u planinskim nenaseljenim delovima gde se gaji ova biljka što dodatno otežava naš zadatak", rekao je šef albanske policije Haki Cako.\nAgencija Frans pres ukazuje da su Albanija, kao i Makedonija i Srbija na takozvanom Balkanskom putu koji koriste kriminalne grupe da trguju ljudima, drogom oružjem prema zemljama Evropske unije.


Language services include language consultancy gaming and apps\nTestiranje znanja jezika i sposobnosti komunikacije na stranom jeziku zaposlenih.\nNaši testovi se prilagođavaju tako da se uklapaju u jedinstvene zahteve svakog preduzeća, zato dođite i razgovarajmo: slušaćemo šta vam je potrebno i prilagoditi ponudu tako da odgovara vašim potrebama.\nNaša procena može da se prilagodi novim zaposlenima, nižem rukovodstvu, kao i višem rukovodstvu, kako bi vam pomogla da donesete informisanu odluku o zapošljavanju, razvoju radne snage ili povećate povraćaj investicija kroz programe obuke.\nJezička procena može da bude izvedena lično, telefonskim putem ili onlajn preko Skajpa.\nKada niste sigurni u kvalitet i tačnost postojećeg prevoda veb-sajta, softvera ili dokumenata, nudimo uslugu procene kvaliteta prevoda.\nKada je važno da se prenese prava poruka čitaocima prevedenog materijala, a zabrinuti ste da li će je shvatiti na pravi način, provera kvaliteta prevoda je pravi način za rešavanje ovog problema.\nKvalitet je važan. Ne dozvolite sebi da se nađete u situaciji gde morate da birate između kvaliteta, brzine i cene.\nProcena kvaliteta prevoda podrazumeva (ali nije isključivo ograničena) sledeće provere:\nGramatičku procenu, pravopis i interpunkciju, tipografsku procenu, formatiranje teksta, proveru nedoslednosti i kulturološku/regionalnu prikladnost\nDa li planirate seriju razgovora ili fokus grupa na jeziku različitom od vašeg maternjeg? Potrebno vam je da prenesete ideje i zadatke svom višejezičnom timu, bez rizika od nerazumevanja? Olakšajte sebi – naručite uslugu transkripciju kao rešenje koje će vam povećati produktivnost i pomoći vam da efikasnije završavate projekte i druge zadatke.\nKada god vam zatrebaju profesionalno transkribovani audio ili video materijali, možete računati na nas. Naša specijalnost su usluge visokog kvaliteta i pristupačnih cena, sa kratkim rokovima.\nVrste transkripcije: intervjui, sudska saslušanja, CD i DVD transkripcije, fokus grupe, telefonski intervjui, grupne diskusije i slično.\nPonekad prevod originala nije dovoljno detaljan i mora biti prilagođen kako bi se uključili termini odgovarajući za željenu ciljnu grupu ili regiju, razumljivi i nedvosmisleni.\nProces lingvističke validacije podrazumeva sledeće korake:\nNapredni prevod uključuje najmanje dva nezavisna prevodioca koji prevode izvorni materijal na ciljni jezik u prvoj fazi.\nUsaglašavanje podrazumeva poređenje i usaglašavanje dva dobijena prevoda u verziju koja je kombinacija najboljih rešenja iz oba prevoda i konceptualno jednaka originalu.\nPovratni prevod – usaglašeni prevod se ponovo prevodi na izvorni jezik. Povratni prevod treba da rade (najmanje) dva nezavisna prevodioca koji nisu imali uvid u originalni dokument ili materijal.\nKonačna revizija podrazumeva pregled povratnog prevoda u odnosu na originalni, izvorni dokument, da bi se utvrdilo da li je usaglašeni prevod tačan i lingvistički validan u odnosu na original. U ovoj fazi članovi prevodilačkog tima rade zajedno i isporučuju finalnu, korigovanu verziju prevoda.\nNakon ovog koraka obično sledi kognitivni intervju koji ima za cilj potvrdu validnosti i razumljivosti sadržaja.\nTestiranje medicinske čitljivosti\nPrilikom registracije novog leka u Srbiji, prema Pravilniku o sadržaju zahteva i dokumentacije, kao i načinu dobijanja dozvole za stavljanje leka u promet, od podnosioca zahteva za izdavanje dozvole za stavljanje leka u promet može biti zatraženo da dostavi test čitljivosti na zahtev Agencije za lekove i medicinska sredstva Srbije. Iako Srbija nije član Evropske unije, modeli QRD koji važe za Srbiju usaglašeni su sa modelima QRD Evropske unije.\nZa dodatne informacije, posetite Eurotranslate Medicinski veb-sajt\nPored čitavog niza jezičkih usluga, cilj nam je da pružimo i podršku za sve vaše lingvističke potrebe i da vam pomognemo da razvijete rešenja za optimizaciju procesa vezanih za prevođenje. Možemo da vam pomognemo sa nacrtom dokumentacije, analizom određenih grupa dokumenata kako bi se pronašli ponovljeni ili slični delovi teksta koji mogu da se usklade kako bi se smanjili troškovi prevoda ili analizom toka dokumentacije, da navedemo samo par primera. Količina posla ove vrste usluga zavisi od složenosti svakog pojedinog slučaja.\nMožemo da pomognemo da bez prepreka pristupite globalnom tržištu. Jedan od ključnih elemenata uspeha je detaljna jezička priprema. Možete da uštedite vreme i novac ako konsultujete naše stručnjake pre nego što započnete jezički projekat.\nUradićemo detaljnu procenu ciljeva preduzeća i na osnovu te procene ponuditi prilagođene i opsežne praktične savete i profesionalne usluge.\nIzlazimo u susret svim lingvističkim izazovima.


Dačić: Nadam se da će Makron prekinuti igru Prištine sa taksama – Borba\nDačić: Nadam se da će Makron prekinuti igru Prištine sa taksama\nMinistar spoljinih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je da se nada da će francuski predsjednik Emanul Makron, koji danas dolazi u Beograd, prekinuti “igru” oko taksi Prištine na srpsku robu i dati uvjeravanje da će se to uskoro okončati”.\nDačić je, odgovarajući na pitanje da li Francuska može da utiče da Priština ukine takse kako bi se nastavili pregovori sa Beogradom rekao za Blic da se nada da će se taj odgovor čuti od predsjednika Francuske.\n“Ne može niko da me ubijedi da zapadna Evropa, čiji je Francuska jedan od lidera, kao i SAD, koji su Prištinu toliko zadužili zalaganjem za nezavisnost Kosova, ne mogu da natjeraju (Ramuša) Haradinaja da već osam mjeseci ukine jednu sramnu administrativnu odluku zbog koje stoji najvažnije političko pitanje”, rekao je Dačić.\nPrema njegovim riječima, Beograd “nikada ni sa jedne strane od tih adresa nije dobio uvjerljiv odgovor otkud ta nemoć”.\n“Zato se nadam da će predsjednik Makron prekinuti ovu igru i dati nam uvejravanje da će ova mučna i sramna epizoda biti uskoro okončana”, rekao je Dačić.\nOn je rekao da je dolazak Makrona jedna od najvažnijih posjeta stranih državnika u posljednjoj deceniji i da joj Beograd pridaje veliki značaj jer od nje ima velika očekivanja.\nMakron danas u Beogradu, maksimalne mjere obezbjeđenja


Nemačka kancelarka Angela Merkel optužila je Moskvu da pokušava da učini zemlje zapadnog Balkana ekonomski i politički zavisnima od Rusije, kako bi u tom regionu povećala svoj uticaj.\nMerkelova je u intervjuu listu "Velt am Zontag" takođe optužila Rusiju da se meša u unutrašnje poslove određenih zemalja koje žele da imaju bliskije odnose sa Evropskom unijom.\n"Moldavija, Gruzija i Ukrajina su tri naša istočna suseda koji su doneli suverene odluke da potpišu sporazume o pridruživanju sa EU", rekla je kancelarka, preneo je Rojters.\n"Rusija pravi probleme svim tim trima zemljama", istakla je nemačka kancelarka, ukazujući na "zamrznute konflikte" u regionima koji traže otcepljenje poput Pridnjestrovlja, Abhazije i Južne Osetije, kao i na mešanje Rusije u konflikt na istoku Ukrajine.\nRuski predsednik Vladimir Putin je prošlog meseca potpisao ugovor o strateškom partnerstvu sa Abhazijom, koja traži nezavisnost od Gruzije, što je naišlo na oštre kritike NATO i EU.\nMerkelova je u intervjuu nedeljnom izdanju "Velta" takođe stala u odbranu svoje odluke donesete na samitu NATO 2008. godine da Ukrajina i Gruzija ne postanu kandidati za članstvo te vojne organizacije, ali je ponovo ukazala na posvećenost NATO-a odbrani zemalja istočne Evrope poput Poljske i baltičkih zemalja, koje jesu članice Severnoatlantske alijanse.\n"Nema razloga da se priča o ratu na Baltiku. Ali bez obzira na to, član 5 ugovora o NATO, koji navodi da je napad na jednu članicu ujedno i napad na čitavu Alijansu, i dalje stoji", istakla je kancelarka.


Na zboru građana predstavljen projekat izgradnje ulične mreže\nPalić dobija kanalizaciju do 2019. godine!\nIz sredstava Nemačke razvojne banke (KFW) naredne godine počeće izgradnja kanalizacione mreže, a priključak će moći da dobije oko hiljadu domaćinstava. Da bi projekat počeo, najmanje 700 domaćinstava na Paliću treba da potpiše izjavu da će uvesti kanalizaciju\nNa osnovu programa namenjenog za očuvanje biodiverziteta na Balkanu, Nemačka razvojna banka (KFW) odobrila je pomoć od 6,5 miliona evra za očuvanje jezera Ludaš, koje je kao vlažno stanište zaštićeno Ramsarskom konvencijom. S obzirom da je problem Ludaša povezan sa Palićkim jezerom i da zagađenja nastaju jer naselje Palić nema kanalizaciju, deo ovih sredstava, u visini od 1,3 miliona evra, utrošiće se da se ona izgradi i odvod usmeri na gradski uređaj za prečišćavanje otpadne vode.\nNa Paliću je trenutno oko 35 odsto teritorije pokriveno lokalnom kanalizacionom mrežom čiji se mehanički prečistač nalazi pored kanala između Palićkog i Ludaškog jezera i uglavnom ne funkcioniše, tako da u najvećoj meri otpadna voda neprečišćena ulazi u Ludaš. Stepen izgrađenosti kanalizacije u naselju Palić, nakon realizacije ovog projekta potpomognutog bespovratnim sredstvima KFW banke, treba da dostigne 80 odsto i omogući ne samo vraćanje u život Ludaša, nego i značajan korak u sanaciji Palića, koji će presudno uticati da jezerska voda ponovo bude pogodna za kupanje i da se investitorima zainteresovanim za turističke sadržaje ponude odgovarajući uslovi koji se tiču biodiverziteta i ekološke ravnoteže jezera.\nGrađanima Palića na zboru održanom 27. decembra obratili su se predstavnici lokalne samouprave i Okruga, Javnog komunalnog preduzeća „Vodovod i kanalizacija“ i mesne zajednice, da bi ih upoznali sa planom izgradnje kanalizacije na Paliću i uslovima pod kojima mogu da dođu do priključka na mrežu. Nemačka razvojna banka sva sredstva namenjena za zaštitu biodiverziteta na području Balkana od 6,5 miliona evra ovoga puta opredelila je samo za Ludaš, odnosno Palić, jer su Subotičani imali pripremljene i po svim ocenama najbolje projekte.\n„Moramo da pokažemo sposobnost da realizujemo ovu značajnu investiciju a to će se dogoditi ako građani Palića kao pojedinci budu imali razumevanja da je neophodno da iskoriste tu pogodnost da uvedu kanalizaciju i da je to interes čitave zajednice. Zainteresovanih investitora za turizam na Paliću zaista ima, razgovori sa njima su u toku, i od toga da li ćemo im ponuditi čisto jezero zavisiće da li će uložiti svoja sredstva“, rekao je načelnik Okruga Dragi Vučković.\nZa Palićane – popust na cenu!\nPredstavnici javnog komunalnog preduzeća „Vodovod i kanalizacija“ objasnili su građanima u najvažnijim crtama suštinu projekta, kao i pogodnosti pod kojima će im omogućiti da na najpovoljniji način dođu do kućnih priključaka.\n„Uslov koji je postavila KWF banka da bi prebacila sredstva i da bi počela izgradnja kanalizacije jeste da najmanje 700 domaćinstava svojim potpisom potvrdi da će se priključiti na nju. Do kraja januara treba da prikupimo taj broj izjava, a sama izgradnja počeće u julu ili avgustu 2017. godine i trajaće godinu i po dana. Gradiće se, znači, sukcesivno, ne odjednom, i tamo gde kanalizacija bude položena isto tako sukcesivno oni građani koji sa nama budu sklopili ugovor dobijaće priključke“, rekao je Čaba Šanta, direktor za razvoj i investicije u Javnom komunalnom preduzeću „Vodovod i kanalizacija“.\nKapacitet mreže će biti oko hiljadu priključaka, i na zahtev banke urađen je elaborat o tome gde će biti prioritetno da se izgradi kanalizacija. Jedan od uslova koji su uzeti u obzir bio je gustina naseljenosti a drugi udaljenost, odnosno blizina jezera. O uslovima pod kojima će stanovnicima Palića biti omogućeno da što je moguće povoljnije dođu do priključka, Čaba Šanta je rekao:\n„Samo priključenje će stajati negde oko 27.000 dinara, i u izjavi koju će građani potpisati stajaće da li će taj iznos platiti odjednom, u kom slučaju će dobiti na njega popust od 20 odsto, ili će plaćati u 24 mesečne rate, pri čemu im se ista cena priključka garantuje do kraja isplate. Ova pogodnost važi za Palić, jer je u interesu očuvanja biološke ravnoteže jezera i Palić i Ludaš da se dobiju novi potrošači, inače bi se cena priključka kretala oko 40.000 dinara. Ovih 27.000 dinara važiće za 10 metara od uličnog voda do parcele, ako ih je više, dodatni metri će se posebno obračunavati, a o našem trošku uradićemo još do tri metra unutar same parcele. Obaveza vlasnika biće da uradi jedan revizioni šaht, što nije velika investicija, jer se sastoji od jednog vertikalnog cevovoda prečnika 125 milimetara sa adekvatnim poklopcem i koji služi za čišćenje interne kanalizacije i naravno, tog dela priključka do ulične kanalizacije“, objasnio je Čaba Šanta.\nKoje ulice dobijaju kanalizaciju?\nS obzirom da organizatori skupa prisutnima nisu predočili unapred spisak ulica u kojima će biti uvedena kanalizacija, oko toga je bilo najviše pitanja i zamerki građana. Objašnjeno je da će upitnik, odnosno zahtev za uvođenje kanalizacije, putem pošte stići na adrese 700 domaćinstava već u januaru, što će značiti da će oni moći da dobiju priključak. Svi drugi, koji taj poziv ne dobiju, a zainteresovani su za uvođenje kanalizacije, moći će da ga popune u prostorijama mesne zajednice ili u Javnom komunalnom preduzeću „Vodovod i kanalizacija“ i da se nadaju da će biti obuhvaćeni, jer konačan spisak ulica i broja domaćinstava znaće se tek posle javne nabavke, kada će biti definitivno poznato koliko će za raspoloživi iznos moći da se izgradi kanalizacione mreže. Oni koji potpišu zahtev, a ne dobiju kanalizaciju, na osnovu tog podnetog zahteva, odnosno potpisa, kasnije neće imati nikakve obaveze!\n„Mesna zajednica će se angažovati da do kraja januara bude na usluzi građanima da im omogući da potpišu ove izjave, i oni će to moći svakodnevno učiniti u našim prostorijama i uz pomoć sekretara mesne zajednice ako je to potrebno, i neće morati zbog toga da odlaze u grad. Takođe će moći da dobiju sve informacije koje ih interesuju o ceni u uslovima plaćanja, i da li će njihova ulica biti na spisku za radove. Nama je važno da naši stanovnici shvate koliko je štetno za Palićko i za Ludaško jezero to što nemamo izgrađenu kanalizaciju i šta će značiti sprovođenje ovog projekta za eko sistem kada se kanalizacija poveže na gradski prečistač i prestane korišćenje septičkih jama. To će biti takođe zadatak mesne zajednice da objasni“, izjavila je Marta Dobo, predsednik Skupštine Mesne zajednice Palić.\n„Potisni vod koji će se graditi povezaće naselje Palić i Suboticu kao i postojeću gravitacionu mrežu u blizini bivše robne kuće „Metro“ na Palićkom putu. Što se samog prečistača na Paliću tiče, koji se nalazi iza fabrike nekadašnjeg plastičara „Ledenjaka“, tamo ćemo uraditi obnovu postojećih objekata i biće mehaničko prečišćavanje i nakon toga će se gurati tim potisnim vodom koji će se izgraditi sve do gradskog prečistača“, kaže Čaba Šanta.


Ovo će biti isplativije od bitcoina u 2018. godini - B92.NET\nObrazovanje / IT akademija | PR 7\nOvo će biti isplativije od bitcoina u 2018. godini\nPoslednjih nekoliko sedmica sa svih strana nas bombarduju naslovi o bitcoinu i ostalim kriptovalutama, odnosno o značaju u njihovo investiranje kao prilici za ostvarivanje odlične zarade.\nIzvor: petak, 10.11.2017. | 09:30\nOK, jedan bitcoin trenutno vredi preko 6.000 evra, ali ulaganje u najplaćenija IT znanja može da vam donese mnogo veću zaradu na duge staze.\nInvesticija koja će vam doneti najveći profit\nUlaganje u znanja potrebna za rad u IT-ju, za razliku od kriptovaluta, garantovaće vam siguran posao i odličnu zaradu s obzirom na to da su već godinama unazad najtraženija zanimanja web dizajnera, programera, developera mobilnih aplikacija i druga radna mesta iz ove oblasti.\nKao što su mnogi čuli za bitcoin, ali još uvek ne znaju na koji način oni donose novac, tako postoji i značajan broj onih koji znaju za perspektivnost IT sektora, ali ne i kako da postanu njegov deo.\nUprkos mišljenju da je za pronalazak dobro plaćenog posla neophodno višegodišnje školovanje, IT je jedna od retkih oblasti u kojoj možete ispuniti svoje finansijske ciljeve već posle godinu dana sticanja znanja.\nUz posebno osmišljen model obrazovanja koji akcenat stavlja na praktična znanja, do statusa traženog programera, web dizajnera, mrežnog administratora ili developera mobilnih aplikacija, danas je moguće doći iako nemate predznanja. Istina, kada su u pitanju IT zanimanja, zarada u velikoj meri zavisi od stečenog iskustva, ali ako se uzme u obzir da, recimo, čak i programeri juniori na početku svoje karijere zarađuju u proseku 700 evra mesečno, onda je jasno da se u ovoj oblasti i te kako isplati graditi dugogodišnju karijeru i tako značajno uvećati pomenutu cifru.\nKako do konkretnih veština za najtraženija IT zanimanja?\nNajkvalitetnije obrazovanje u oblasti informacionih tehnologija danas možete odabrati i putem interneta. Najbolji primer je Online učenje na ITAcademy, koje vam za samo 12 meseci omogućava da započnete novu karijeru. Ovo je nešto za šta se sve više odlučuju zaposleni koji su nezadovoljni trenutnim poslom i koji su spremni da preduzmu konkretne korake kako bi promenili zanimanje. Ovakav način školovanja omogućava svima da steknu vrhunsko IT obrazovanje, bez obzira na to da li su iz Beograda, Kragujevca, Čačka, Šabca ili bilo kog drugog mesta.\nPored toga, uvek imate i opciju da izaberete tradicionalni model školovanja na ITAcademy i pridružite se mnogima koji su kroz kombinaciju IT kurseva već došli do najperspektivnije oblasti. Na ovoj instituciji možete se opredeliti za jedan od 6 odseka koji vam nude najstručnija IT znanja.\nPotvrdite svoju sturčnost uz međunarodno priznate sertifikate\nInformacione tehnologije su oblast u kojoj se najviše vrednuju praktične veštine, a međunarodni sertifikati koje možete steći nakon školovanja na ITAcademy predstavljaju upravo potvrdu tih veština.\nBez obzira na to da li izaberete online ili tradicionalno školovanje, pruža vam se mogućnost da dobijete Cambridge, Microsoft, Adobe, Zend ili neki drugi priznati sertifikat velikih institucija. U zavisnosti od programa po kome se obrazujete stičete neophodna znanja koja vas pripremaju za neki od pomenutih sertifkata. Uz ovakvu potvrdu znanja bićete za korak bliži započinjanju nove karijere i otklanjanju briga o zaradi i radnom mestu.


Ova biljka pomaže ublažiti svrab od uboda komaraca – Aura\nOva biljka pomaže ublažiti svrab od uboda komaraca\nKonačno je otoplilo, a u „ljepote“ koje donose više temperature spadaju i komarci.\nDok ne počne masovno prašenje protiv ovih napasti, treba se zaštititi i izboriti sa ujedima koji nisu nimalo prijatni. Neki se preventivno mažu sredstva za zaštitu, odnosno repelente, ali ako već nisu uspjeli da spriječe komarce da im „uzmu malo krvi“, pribjegavaju starinski lijekovima – od pravljenja „krstića“ na mjestu uboda do raznih tonika i biljaka koji ublažavaju svrab i peckanje.\nJedna od biljaka koje mogu da pomognu da se oslobodite svrapa i upale, a koje bukvalno ima svuda, jeste bokvica.\nPonekad čak ni skupi preparat ne može da pomogne da se riješite neprijatnosti. Postoji mnogo narodnih „lijekova“ koji ublažavaju svrab od ujeda komaraca, a jedna biljka je posebno efikasna. Raste bukvalno svuda, ima je u parkovima, kraj betona, u poljima, a sve što treba da uradite jeste da je uberete!\nNajbolje je da koristite svježe ubrane i meke listove, a prethodno provjerite da nisu „inficirani“, odnosno da ih nisu ugrizle gusenice ili su puževi pustili svoju sluz po njima.


SAVIĆ: U sportu ne verujem u sreću, peterci nisu lutrija, već stvar veštine! | Happy BSC portal\nSelektor vaterpolo reprezentacije Srbije Dejan Savić izjavio je da je poraz od Španije u četvrtfinalu EP pre svega posledica lošeg "igrača više".\n- Očekivali smo ovako tešku utakmicu, naravno ne sa ovakvim ishodom. U suštini smo očekivali peterce. Posle teškog otvaranja, Španci su uspeli da preokrenu rezultat, čega smo se i pribojavali, fizički su dominirali u drugoj i trećoj cetvrtfini, ali smo uspeli da ih stignemo. Definitivno smo zakazali sa igračem više - rekao je Savić novinarima u Budimpešti.\nOn je dodao da ekipi preostaje da se "podigne", ali da će to biti teško jer nije navikla na ovakve stvari.\n- Sada da analiziramo, pre svega greške i da nam ovaj turnir bude ono o čemu smo pričali kao priprema za Olimpijske igre - kazao je selektor.\nSavić se nije složio sa konstatacijom da je pobednik odlučen na "penal lutriji".\n- U sportu ne verujem u sreću, peterci nisu lutrija, već stvar veštine - poručio je selektor Srbije.


Preko 60 gostiju je u udobnoj atmosferi tehničko-tehnološki bogato opremljene i potpuno nove demo sobe tokom dva dana imalo priliku da se upozna sa centralnim temama događaja – DiGiCo audio konzolama, revolucionarnim KLANG:technologies 3D in-ear monitoringom i Waves plugin-ovima.\nPrvi dan otvorenih vrata bio je podeljen u tri dvosatna bloka iste sadržine. Svakom bloku prisustvovalo je po desetak ljudi kojima su naši audio stručnjaci Dragoslav Beljin i Siniša Gajić predstavili rad na DiGiCo digitalnim audio miksetama i odgovorili na pitanja o Klang 3D in-ear monitoring-u; čemu je namenjen i kakva je njegova praktična upotrebna vrednost za korisnika.\nKratkom i sažetom teorijom, i uz obilje praktične, „hands-on“ prezentacije i vlastitog učestvovanja u njoj, gosti su dobili priliku da steknu iskustvo potpuno prirodnog slušanja zvuka, kao i priliku da postave pitanja i dobiju relevantne odgovore na njih.\nDrugi dan otvorenih vrata imao je nešto „opušteniju“ formu. Svakog punog sata počinjala je desetominutna prezentacija gore pomenutih proizvoda, dok je ostatak neograničenog vremena gost mogao da provede u šetnji novom demo sobom AVL Projekta, upoznavanju sa izloženom opremom i njenom testiranju u periodima između prezentacija, koristeći priliku da razgovara sa stručnjacima iz AVL-a o svemu što ga interesuje.\nPored toga, gosti su i prvog i drugog dana otvorenih vrata imali priliku da se upoznaju i sa ostalom izloženom audio, video i rasvetnom tehnikom iz bogatog portfolia AVL Projekta: DPA i Audix mikrofonima, RCF i d&b audiotechnik ozvučenjem, Chauvet i Lupo rasvetnim uređajima i MA Lighting kontrolom rasvete, Sony projektorima, Nexnovo video prezentacionim totemom, Radial DI Box-ovima.\nOba dana neizbežne su bile grickalice i osveženje, dok je drugi dan bio „obogaćen“ i nagradnom igrom. Tačni odgovori na pitanja iz audio industrije doneli su najboljima vredne nagrade: DPA 2028 vokalni mikrofon, Audix A140 studijske slušalice i Radial StageBug SB-2 DI Box.\nBilo je pravo zadovoljstvo družiti se sa svima koji su nas posetili u ova dva dana i svedočiti njihovom ličnom zadovoljstvu zbog prilike da od stručnih ljudi AVL Projekta saznaju o najsavremenijim audio rešenjima i njihovim punim funkcionalnostima i praktičnoj primenjivosti.\nRadujemo se novim događajima i susretima sa ljudima.


Inspektori kontroliraju pumpe zbog nezakonitog povećanja cijena goriva – PUM.ba\nInspektori kontroliraju pumpe zbog nezakonitog povećanja cijena goriva\n5. Marta 2022. Urednik PUM\nPored izrečenih finansijskih sankcija prometnicima zatečenim u prekršaju, kod jednog prometnika bit će stavljeno van prometa 13.000 litara dizela zbog utvrđenih nepravilnosti\nZbog nezakonitog povećanja cijena zaliha goriva, ekipe Federalne uprave za inspekcijske poslove (FUZIP) od jutros vrše pojačane kontrole benzinskih pumpi u Federaciji BiH.\nNakon pristiglih informacija da su neki prometnici naftnim derivatima nezakonito povećali cijene zaliha goriva, direktor FUZIP-a Anis Ajdinović naložio je vanredne pojačane inspekcijske nadzore tokom vikenda nad fomiranjem cijena i marži na benzinskim pumpama u FBiH.\nKako je saopćeno, inspektori su od jutros na terenu i vrše vanredne kontrole, a svi prometnici tečnim naftnim derivatima koji budu zatečeni u prekršaju, bit će najoštrije sankcionirani.\nPrema trenutno dostupnim podacima, pored izrečenih finansijskih sankcija prometnicima naftnih derivata zatečenim u prekršaju, kod jednog prometnika bit će stavljeno van prometa 13.000 litara dizela zbog utvrđenih nepravilnosti.\n– Upozoravamo sve privredne subjekte da će Federalna uprava za inspekcijske poslove iskoristiti sve zakonske mehanizme, uključujući i zabranu rada, da spriječi zloupotrebu trenutnog stanja s ciljem sticanja ekstra profita na štetu građana FBiH. Zaštita potrošačkih prava građana je apsolutni prioritet našeg djelovanja i poduzet ćemo sve da zaštitimo njihove ekonomske interese i održimo stabilnost tržišta – kazao je Ajdinović.\nInače, danas su se na društvenim mrežama pojavile fotografije pojedinih benzinskih pumpi na kojima je cijena benzina i dizela čak 3.10 KM.\nIz Federalne uprave za inspekcijske poslove pozvali su građane da slučajeve nerazumnog povećanja cijena prijave na kontakte FUZIP-a:\nZa puteve, željeznice i aviopromet rekordna izdavajanja!


Tužilaštvo BiH podiglo optužnicu zbog nezakonite prodaje cigareta i duhana\nTužitelj Tužilaštva BiH, podigao je optužnicu protiv Čede Popovića, rođenog 1964. godine u Banjoj Luci.\nOptuženi se tereti da je 19. novembra 2019. godine, na području Banja Luke, u svom vozilu i objektima koje je koristio, posjedovao radi dalje prodaje na ilegalnom tržištu veću količinu cigareta raznih marki bez odgovarajućih akciznih markica države BiH, kao i paketa rezanog duhana, ukupne tržišne vrijednosti od oko 20 000 KM.\nCigarete i duhan su pronađeni prilikom kontrole koju su proveli policijski djelatnici MUP-a RS.\nU optužnici se navodi da je optuženi postupio protivno Zakonu o akcizama u BiH jer se navedene duhanske prerađevine smatraju akciznim proizvodom i prije stavljanja u promet, moraju biti obilježene akciznim markicama, na način propisan poreznim zakonodavstvom BiH.\nOptuženi se tereti da je počinio krivično djelo Nedozvoljeni promet akciznih proizvoda Krivičnog zakona BiH.\nPolicija u Gradišci identifikovala je i uhapsila S.V. iz Gradiške, za kojeg postoji sumnja da je počinio krivična djela nedopušten promet akciznih...\nUprava za indirektno oporezivanje (UIO) je privremeno oduzela 8.326 pakovanja cigareta i 48,5 kilograma rezanog duhana koji se nezakonito prodavao u Bosni...


Kon: Kovid propusnice nisu dovoljne - Portal Forum\nчетвртак, 21. октобра 2021 : 12:47\nBEOGRAD, 21. oktobra 2021. (Beta) – Epidemiolog Predrag Kon izjavio je danas da pozdravlja uvođenje kovid propusnica, ali je naveo da su morale ranije da budu uvedene i da je nezadovoljan i tužan jer ne misli da će to biti dovoljno, i da je medicinski deo Kriznog štaba za borbu protiv korone još ranije predlagao oštrije mere.\n“Mi smo tražili da se sve što radi zatvori u 17.00 sati, prevenstevno prodavnice, tržni centri, kafići i da bude otvoreno samo ono što je za namirnice, lekove i gorivo. Takođe u zabranu javnog okupljanja iznad pet lica”, rekao je Kon o stavu medicinskog dela Kriznog štaba.\nMedicinski deo tražio je i da se “snažno radi na vakcinaciji”, u čemu se jednio složio sa ostalim članovima Kriznog štaba, jer je jedni izlaz iz ove situacije masovna vakcinacija.\nPrema njegovim rečima virus se žestoko spustio u cirkulaciji među decom, tako da su neka na respiratoru, i da je legitimno pitanje, o čemu je juče započeta rasprava, da li je trenutak da se razmišlja o onlajn nastavi. “To zavisi od podataka, procene. Još uvek su podaci iz prosvete tavkvi da pokazuju da su se deca prvenstveno zaražavala u porodici, pa donose virus u školu ne znajući”, rekao je Kon i dodao da su motor svake respratorne epidemije kolektivi – školski, radni, sportski, slavlja, svadbe i noćni klubovi.\nKrizni štab Vlade Srbije\nPrethodni tekstBešlin: Antifašizam Koče Popovića\nSledeći tekstDinić: Iza sebe, imamo izgubljenu deceniju i po


Policijska akcija „Retro“: Hapšenje carinskih službenika u Krajini – BH REPORTER\nPolicijska akcija „Retro“: Hapšenje carinskih službenika u Krajini\nDesetine policijskih službenika SIPA-e od ranih jutarnjih sati provode akciju „Retro“ na području Cazina i Velike Kladuše. Šest carinskih službenika osumnjičeno je za koruptivna krivična djela kojima su nanosili štetu budžetu BiH, a za sebe ostvarivali nezakonitu imovinsku korist.\nTokom istrage prikupljeni su dokazi da su navedeni carinski službenici, prilikom uvoza različitih roba u BiH, nazakonito umanjivali carinske dadžbine čime su nanosili štetu budžetu i svim građanima BiH, a za sebe ostvarivali nezakonitu imovinsku korist.\n-Postupajući tužilac sa svojim saradnicima, nalazi se na terenu i koordinira aktivnosti policijskih službenika. Radi se o osumnjičenima koji su aktivne službene osobe u carinskim ispostavama UIO BiH, a osumnjičene su za krivična djela organiziranog kriminala te primanja dara ili drugih oblika koristi, saopšteno je iz Tužilaštva BiH.\nNakon ispitivanja osumnjičenih postupajući tužilac će donijeti odluku o daljim aktivnostima u predmetu.(Bhreporter)\nNext Gračanica: Poginuo motociklista


SAD: Carinici se razboleli zbog sumnjvog paketa | Mondo Portal\nSAD Carinici se razboleli zbog sumnjvog paketa\nSAD: Carinici se razboleli zbog sumnjvog paketa 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n11.08.2013. / 22:27\nSAD: Carinici se razboleli zbog sumnjvog paketa\nIzvor Tanjug 11.08.2013. / 22:27\nDvojica carinka na njujorškom aerodromu "DŽon Ficdžerald Kenedi" imala su zdravstvene probleme pošto su došli u dodir sa paketom u centru za pošiljke, koji je očigledno sadržavao toksičnu materiju.\nFederalni istražni biro (FBI) je potvrdio da je poslao tim za opasnost da pregleda dvojicu radnika i paket zbog "mogućnosti kontaminacije", rekao je portparol.\nNa svom veb sajtu "Njujork Post" piše da je testovima potvrđeno da sumnjivi paket sadrži nervni otrov VX, ali su policijski izvori rekli za AFP da će biti potrebno nekoliko dana da se utvrdi prava priroda otkrivene supstance.\nLokalni informativni TV kanal "WNBC" je izvestio da su se dvojica carinka oporavila od mučnine i da su odbili dalju medicinsku pomoć.\nPozivajući se na neimenovanog zvaničnika policije, stanica je javila da je paket možda potekao iz Kine.\nIncident, koji nije imao nikakvog uticaja na putnički terminal na aerodreomu niti letove, usledio je posle sedmice pojačanih bojazni u SAD o mogućem terorističkom napadu, zbog čega su zatvorena brojna američka diplomatska predstavništva na Bliskom istoku i severu Afrike.


EU i Kina pojačavaju saradnju u borbi protiv klimatskih promjena\nEvropska unija i Kina su danas saopštile da će pojačati saradnju u borbi protiv klimatskih promjena poslije odluke predsjednika SAD Donalda Trampa da se povuče iz Pariskog sporazuma o klimi.\n"Danas pojačavamo saradnju sa Kinom po pitanju klimatskih promjena", rekao je predsjednik Evropskog vijeća Donald Tusk na godišnjem samitu EU i Kine u Briselu.\nOn je rekao da su Kina i Evropa 'danas pokazale solidarnost sa budućim generacijama i prihvatile odgovornost za planetu'.\nZa Tuska, američka odluka je 'velika greška, mnogo veća od nepotpisivanja Kjoto protokola'.\nKjoto protokol je potpisan 1997. i za razliku od Pariskog sporazuma pravno je obavezivao države na ispunjenje zadatih ciljeva.\nTadašnji potpredsjednik SAD Al Gor je potpisao protokol, ali Senat je odbio da ga ratifikuje.\nTusk je dodao da su transatlantske veze 'trajnije od posljednje odluke koja nije najsretnija'.


Izmena režima rada tramvajskog saobraćaja – Studio B\nIzmena režima rada tramvajskog saobraćaja\nIzmena režima rada tramvajskog saobraćaja Beoinfo\nObjavljeno: 04.10.2018. 14:06 Izmenjeno: 04.10.2018. 14:06\nRadovi na kontaktnoj mreži u okretnici „Pristanište“ i tramvajskom koloseku u Ulici Tadeuša Košćuška, koje će izvoditi OJ „Elektrograđevinska operativa “JKP „GSP Beograd“, dovešće do promene režima rada tramvajskog saobraćaja od subote 6. oktobra u 1 sat, do ponedeljka 8. oktobra u 3.30 časova.\nIzmena režima saobraćaja:\n– tramvaji sa linije 2 saobraćaće na relaciji: /Kalemegdan/Donji grad/ – Vukov spomenik – Trg Slavija – Savski trg – Gospodarska mehana/ i nosiće oznaku 2L;\n– tramvaji sa linije 11 saobraćaće na relaciji: /Novi Beograd /Blok 45/ – Savski trg – Tašmajdan/ i nosiće oznaku 11L;\n– uspostavlja se autobuska linija 2A na relaciji: Kalemegdan /Donji grad/ – Savski trg. Trasa linije: Kalemegdan /Donji grad/ – Bulevar vojvode Bojovića – (Tadeuša Košćuška – Pariska u smeru ka terminusu Savski trg) – Karađorđeva – Savski trg- Savska – Glavna železnička stanica.\nNa Savskom trgu autobusi će vršiti promenu smera kretanja na sledeći način: Savska – Miloša Pocerca – Sarajevska – Hajduk Veljkov venac – Nemanjina – Savski trg.\nNa terminusu Kalemegdan /Donji grad/ polazno i dolazno stajalište za liniju 2A je „Tadeuša Košćuška“ u Bulevaru vojvode Bojovića zajedno sa tramvajskim linijama 5 i 10, a na Savskom trgu dolazno stajalište je „Glavna železnička stanica“ kod Pošte, dok je polazno stajalište „Glavna železnička stanica“ za linije 78 i 83 u smeru ka Zemunu.\nStajališta: Ukida se stajalište za linije 2 i 11 „Kalemegdan“ u smeru ka terminusu Kalemegdan /Donji grad/. Uspostavljaju se stajališta: u Pariskoj, u visini tramvajskog stajališta „Kalemegdan“ u smeru ka Savskom trgu; kod terminusa Pristanište u oba smera u visini tramvajskih stajališta;u ulici Karađorđeva kod Ekonomskog fakulteta u smeru ka Savskom trgu.\nNa izmenjenim delovima trase vozila će koristiti postojeća stajališta JGP.


U Gradskoj kući u Zrenjaninu je održan sastanak gradske uprave i rumunskih partnera o izgradnji biciklističke staze, ukupne dužine 75 kilometara, koja povezuje Zrenjanin i Temišvar.\nU narednom periodu Zrenjanin bi trebalo da uradi Studiju izvodljivosti za deo koji treba da bude izgrađen od Kleka do granice sa Rumunijom, prenosi Beta.\nIzgradnja staze realizuje se kroz projekat „Kapitalizacija prekograničnog turističkog potencijala, uključujući biciklističku stazu uz Begej u nizvodnom toku od Temišvara“, a finansira se, najvećim delom, iz IPA fonda.\nProjekt-menadžer nosioca projekta, Slivne uprave za vode Banat, Mihaela Madar kazala je da su radovi s rumunske strane zvanično počeli maja ove godine i da je do sada trasirano oko osam kilometara staze, kojima predstoji asfaltiranje.\nPomoćnik gradonačelnika Zrenjanina Duško Radišić, rekao je da su glavni ciljevi projekta povećanje konkurentnosti kroz bolju povezanost sa pograničnim regionima i poboljšanje alternativnih turističkih veza između dva regiona.\n#bicikl #biciklisticka staza #zrenjanin temisvar


Bosanac osmislio vozilo koje se transformiše u kofer – Južnobanatske Vesti\nBosanac osmislio vozilo koje se transformiše u kofer\nTuzlak Elvis Cero ima rešenje za gradske gužve. U pitanju je prvi prototip elektromotornog vozila, pod imenom “Go city”, a koji se može transformisati u lako prenosivi kofer.\nElvis Cero mašinski je inžinjer i inovator iz Tuzle, koji živi i radi u Mostaru. Dve godine njegovog predanog rada na električnom trotočkašu donele su rešenje jednog od najvećih problema saobraćajne svakodnevice. Naime, osmislio je vozilo koje bi, u slučaju masovne upotrebe, moglo rešiti probleme saobraćajnih gužvi i probleme sa pronalaskom mjsta za parkiranje, posebno u većim gradovima.\n„Ideja je sama po sebi došla jer sam želeo da napravim nešto inovativno, nešto što ne postoji na tržištu, nešto što se može sklopiti veoma jednostavno, praktično, što će štiti i vreme i prostor i novac“, kaže Cero.\n„Kada kažemo dimenzije kofera, to znači da se on ovakav kakav jeste može umanjiti 10 puta, znači da se može voziti po biciklističkim stazama, autoputevima… Ograničena brzina mu je do 45 km/h po putevima, a 25 km/h u gradskoj zoni ili na biciklističkim stazama“, objašnjava inžinjer.\nProjekat je trenutno u drugoj fazi, a firma u kojoj radi kao mašinski inžinjer i finansijski i materijalno ga je podržala. Međutim, ni loši vremenski uslovi, tvrdi Cero, ne predstavljaju problem, jer je vozilo dizajnirano tako da u potpunosti zaštiti vozača od lošeg vremena i osigura mu udobnu i stabilnu vožnju.\n„Ovo je sad prva vožnja po kiši i ova površina od pola metra koja me zaklanja je sasvim dovoljna da ne pokisnem, a može se zatvoriti određenim platnenim površinama jednostavno bez nekih komplikacija, što bi značilo da se može voziti i u ekstremnim uslovima“, navodi Cero.\nNamenjen je vlasnicima kamp-kućica, jahti, brodova, kamiona i ima direktnu primenu na velikim sajmovima, aerodromima…. Međutim, planiran je za strano tržište.\n„Ne vidim neku primenu na području Balkana iz razloga jer još uvek imamo dovoljno prostora za parking, nemamo tolike gužve itd. Drugi razlog je cena ovog modela, jer će koštati negde od 2.700 evra pa na više“, otkriva inovator.\nA trenutno se Cero nalazi u fazi potražnje investitora i razvoja praktičnijeg, lakšeg modela namenjenog isključivo za gradsku zonu za koji je uveren da će dovesti do revolucije u modernom saobraćaju.