EM-finalen var flot reklame for kvindefodbold, mener internationale medier efter Hollands sejr over Danmark.\nMandag D. 7. AUGUST 2017 KL. 08:53\nEuropæiske medier har rosende ord om EU-finalen og både det danske og hollandske landshold.\n90 hæsblæsende minutter med seks mål og et væld af målchancer.\nEM i kvindefodbold fik med Hollands 4-2-sejr over Danmark en flot afslutning, som den hollandske avis De Volkskrant kalder en »reklamefilm for kvindefodbold«.\nOg de er ikke blot i de to finalelande, den underholdende slutkamp har vakt begejstring.\n»Landene havde aldrig været i en finale før. Men sikke en fest, de bød på. Fuld gas allerede fra første spark, åbne vidder og målchancer i overflod,« skriver svenske Aftonbladet.\nAvisen konkluderer, at EM trods nederlaget har været en kæmpesucces for »nederlagstippede« Danmark.\nI den engelske avis The Guardian klapper skribenten også i hænderne over det rabalder af en kamp, de to hold gav publikum i Enschede søndag aften.\n»Det bedste blev gemt til sidst i Holland, da Euro17's mest spændende kamp gav kvindefodbold en reklame uden sidestykke og gjorde Holland til en fortjent, men overraskende mester.«\n»Vivianne Miedema scorede to gange for »Oranje«, men hendes fremragende præstation var kun én af mange på en åndeløst spændende aften, hvor Danmark gav en mesterlig opvisning i at tabe hæderligt,« skriver avisen.\nI Tyskland kalder Die Welt den hollandske triumf foran eget publikum for et sommereventyr.\n»I en spændende finale besejrede værtsnationen Tysklands skræk, Danmark, med 4-2 og fik heksekedlen i Enschede til at ryste.«\n»Det danske mandskab, der sensationelt besejrede Tyskland med 2-1 i kvartfinalen, gik trods en stærk indsats glip af dets første EM-triumf,« lyder det.\nDet danske hold rejser mandag formiddag tilbage til Danmark og kan se frem til hyldest i både Viborg og København.


Se hvilken EXIT rebounder, der passer bedst til dig | EXIT Toys\nSe hvilken EXIT rebounder, der passer bedst til dig\nEt spil fodbold, eller hvad med at holde volleybolden i luften så længe, du kan, eller kaste bolden – udendørs leg er den perfekte måde at brænde energi af på. Vil du gerne have mere variation i dit spil, så er en rebounder en fantastisk tilføjelse i din have. Hos EXIT Toys kan du vælge mellem seks reboundere. I denne blog fortæller vi dig om forskellene mellem vores forskellige reboundere.\nKnaldgrønt eller lækkert sort design?\nUanset om du er fodbold-, håndbold-, volleyball-, vandpolo- eller tchoukballspiller, kan du lære dig selv alle mulige nye færdigheder med en rebounder. Du kan øve din smidighed, sparkekraft og nøjagtighed. Modtage og aflevere bolden, lave indkast, lave hovedstød og stå på mål – du kan øve det hele på en sjov måde med en rebounder.\nHos EXIT Toys har vi reboundere i to designs: EXIT Tempo og EXIT Kickback. Den budgetvenlige EXIT Tempo rebounder har et knaldgrønt look og er et rigtigt blikfang. EXIT Kickback rebounderne er af høj kvalitet og i et lækkert sort design. Alle EXIT reboundere er nemme at tage med sig på farten og kan bruges alle steder: i haven, på banen eller i sportshallen.\nEXIT Tempo rebounder fås i to størrelser: 100 x 100 cm og 120 x 120 cm. Med EXIT Kickback rebounderne kan du vælge mellem tre størrelser: M (84 x 84 cm), L (124 x 124 cm) og XL (164 x 164 cm).\nEn større rebounder optager selvfølgelig mere plads i din have end en mindre version. Og husk: jo større rebounder, jo lettere slår du til bolden, kaster eller sparker den. Det er nærmest umuligt ikke at ramme. For børn på op til seks år er dette endnu herligere. De mindre EXIT Toys reboundere udfordrer virkelig børn fra syv år og opefter! For jo mindre rebounderen er, jo sværere bliver det at ramme nettet.\nSpeciel EXIT fodboldrebounder\nEr du hardcore fodboldspiller, så er den specielle EXIT Kickback fodboldrebounder i størrelsen 124 x 90 cm perfekt til dig. Denne rebounder udfordrer dig på to måder. Du kan skyde bolden i nettet, men også sende bolden under det. Bolden vil derefter vende om og komme tilbage: klar til et flot skud på mål. Denne rebounder står lidt højere over jorden, så du kan ikke skyde bolden direkte i nettet ved at skyde den ned i jorden først. En stor udfordring og perfekt til at træne alle dine fodboldfærdigheder! Hjulene under rammen gør det nemt at flytte denne rebounder eller opbevare den efter et træningspas i fodboldklubben\nForskellige positioner giver større udfordring\nAlle EXIT reboundere kan placeres i forskellige vinkler mellem 35° og 90°. Jo højere vinkel rebounderen står i, jo mere udfordrende bliver spillet. Du bestemmer, hvordan bolden skal hoppe tilbage. Med Tempo 100 x 100 cm kan du vælge mellem syv positioner, Tempo 120 x 120 cm har otte positioner, og Kickback rebounderne kan placeres i ikke mindre end ti positioner. Den specielle EXIT fodboldrebounder kan placeres i syv forskellige positioner. Valget er dit.\nTil enhver form for boldspil\nEXIT Toys rebounderne kan bruges til forskellige sportsgrene. Du træner jo alle mulige boldfærdigheder, der kommer dig til gode under for eksempel en omgang volleyball, håndbold, fodbold eller tchoukball. Spiller du hockey? Så er det bedst at vælge en EXIT Kickback rebounder. Denne rebounder har en bred beskyttende kant rundt om rammen, der sikrer, at hockeybolden ikke kan passere mellem nettet og rammen. Desuden er nettets masker mindre på denne rebounder, hvilket sikrer, at hockeybolden ikke går gennem hullerne.\nI den praktiske tabel nedenfor har vi opført forskellene mellem vores reboundere for dig. Uanset hvilken rebounder du vælger, bliver du hurtigere, dygtigere og mere præcis. Læs vores blog med 10 sjove øvelser til EXIT rebounderne.\nRebounder Størrelse Farve Positioner Sport\nEXIT Tempo 100x100 cm 100 x 100 cm grøn/sort 7 Håndbold, volleyball, fodbold, tchoukball\nEXIT Tempo 120x120 cm 120 x 120 cm grøn/sort 8 Håndbold, volleyball, fodbold, tchoukball\nEXIT Kickback M 84 x 84 cm sort 10+ Håndbold, volleyball, fodbold, tchoukball, hockey\nEXIT Kickback L 124 x 124 cm sort 10+ Håndbold, volleyball, fodbold, tchoukball, hockey\nEXIT Kickback XL 164 x 164 cm sort 10+ Håndbold, volleyball, fodbold, tchoukball, hockey\nEXIT Kickback fodboldrebounder 124 x 90 cm sort 7 Fodbold\nVil du gerne vide mere? Ring, e-mail eller chat med os!\nHar du spørgsmål om vores reboundere? Kontakt os, vores kundeservice er klar til at hjælpe dig. Du er velkommen til at kontakte os via chat eller på telefon 0808 - 31185, eller sende en e-mail til info@exittoys.com. Vi hjælper gerne.\nSkrevet af: Laura\nDu kan læse mere på vores andre blogs\nØv dine hockeyfærdigheder med EXIT Toys!\nEr du en rigtig hockeyfan, og vil du allerhelst øve dig hver eneste dag? Start din hjemmetræning med EXIT Toys! Tjek alle slags hockeyøvelser i denne blog.\n5 sportsaktiviteter du kan foretage dig sammen med dit barn i den friske luft udenfor\nLeg sportslege med dit barn udenfor. Det er gratis, sjovt og sundt! Lad EXIT Toys inspirere dig.\nHvorfor lege udenfor?\nEXIT Toys ansporer børn til at hygge sig og være aktive udenfor, fordi det virker afslappende. I denne blog kan du læse mere om den positive effekt af at lege udenfor.


Her er de bedste prædikener fra året, der gik | Kristeligt Dagblad\nKronikker 06.01.16 Kl. 00:00\nHer er de bedste prædikener fra året, der gik\nDen bedste prædiken, Johannes Møllehave hørte i 2015, har han slet ikke hørt i en kirke, men læst i en avis som kronik. Det var en fornem tolkning af Jesu lignelse om den barmhjertige samaritaner. En anden prædiken gjorde fint opmærksom på, at den nys overståede jul jo først og fremmest handler om et flygtningebarn\nDEN BEDSTE PRÆDIKEN, jeg har hørt i 2015, har jeg slet ikke hørt - den har jeg læst. Den blev ikke holdt i en kirke, og prædikanten var ikke præst, men dagbladet Politikens korrespondent fra Berlin.\nJeg hørte den ikke, fordi den kun findes som Politikens kronik den 27. december 2015. Forfatteren hedder Peter Wivel, og kronikken omhandler hans tolkning af Jesu lignelse om den barmhjertige samaritaner.\nDen lignelse står i Lukasevangeliet kapitel 10. Peter Wivel skriver om den af to grunde. For det første fordi han er vred over, at Søren Krarup og hans døtre afviser, at flygtninge kan kaldes min næste, når de er udlændinge. Næste betyder én, som står mig nær, og vildtfremmede kan da logisk set ikke være nærtstående.\nDen anden grund til, at Wivel skriver sin kronik, er, at vi alle i 2015 igen og igen har hørt, at Danmark er et kristent land. Hvis vi er kristne, siger Wivel, så må vi kende en afgørende del af kristendommen, og han mener, at lignelsen om den barmhjertige samaritaner er én af de mest fundamentale lignelser. Det har han ret i.\nJesus bliver spurgt af en jødisk lovkyndig om, hvilket bud der er det vigtigste. Jesus svarer, at der er to bud, som er de vigtigste. Det ene er: Du skal elske din Gud af hele dit hjerte og hele dit sind. Det andet: Du skal elske din næste som dig selv. Den lovkyndige spørger så: ”Hvem er da min næste, som jeg skal elske som mig selv?”.\nHan får ikke et direkte svar som for eksempel, at din næste er din landsmand, din ven eller slægtning. I stedet fortæller Jesus en historie, som vi kalder en lignelse. Peter Wivel har ret i at, alle kristne bør kende netop den lignelse. Jeg påstod i de 12 år, jeg var præst i Virum, at man kunne vække mine konfirmander midt om natten og spørge dem, hvor lignelsen stod i Bibelen, og de ville alle svare: i Lukasevangeliet kapitel 10.\nMit pædagogiske fif var, at jeg spurgte dem: Hvis det var én af jer, der så en blødende bevidstløs mand ligge på vejen, hvor ville I så sørge for, at han kom hen? De svarede: på hospitalet. Jeg spurgte: Hvad er det nærmeste hospital? De svarede: Det er Sankt Lukas. Husk det, sagde jeg, for det er også Lukas, der fortæller lignelsen og på den tid, hvor den blev fortalt, var der ikke hospitaler.\nPETER WIVEL PÅPEGER, at man i første omgang skulle tro, at historien handler om manden, der blev overfaldet af røveren, som efterlod ham nøgen og gennemtæsket - at det er ham, der er vores næste. Men Jesus spørger helt anderledes. Han siger til den lovkyndige: ”Hvem af de tre viste sig at være den overfaldnes næste?”. Den lovkyndige svarer: ”Det var ham, som viste barmhjertighed med den overfaldne.” Jesus svarer: ”Så gå du, og gør som ham.”\nLignelsen er let at huske, fordi den bygger på tretallet. I mange gamle folkefortællinger bruges tallet tre. Som danskere husker vi fra vores barndom, at der i H.C. Andersens eventyr ”Fyrtøjet” er tre hunde under det hule træ, som heksen beder soldaten kravle ned i.\nTilbage til lignelsen. Der står: Tilfældigvis kommer der tre og ser den overfaldne. Den lovkyndige, altså præsten, og hans medhjælper, som kaldes en levit, ser manden, der ligger blødende, men de går videre. Peter Wivel forklarer, at de to lovkyndige mænd kan undskyldes, fordi der står, at den overfaldne lå halvdød, og Moseloven siger, at man aldrig må røre ved en død.\nDe to, som går forbi, kommer til fods på vejen mellem Jerusalem og Jeriko, men samaritaneren kommer ridende på et muldyr, og om ham står der: ”Han fik meget ondt af ham.” (Jeg følger Paul og Anna Sophie Seidelins oversættelse fra 1974).\nPeter Wivel læser det græske ord, som ordret betyder: ondt i indvoldene. En enkelt oversættelse kalder det medfølelse eller barmhjertighed, derfor kalder vi ham for den barmhjertige. Medlidenheden omsættes til handling: ”Han behandlede hans sår med vin og olie og forbandt dem, fik ham op på sit eget ridedyr, bragte ham til en kro og fik ham til sengs. Næste dag betalte han kroværten to denarer af sin egen pung og sagde: Sørg godt for ham! Hvis der bliver brug for det, vil du så lægge ud for mig, så skal jeg betale dig, når jeg kommer herind på hjemvejen.”\nSØREN KIERKEGAARD sætter lignelsen meget højt i den bog, han selv var mest tilfreds med, og som han udgav i 1847: ”Kærlighedens gerninger”. Læg mærke til, at den ikke bare hedder kærlighed, men kærlighedens gerninger.\nI den bog spørger Søren Kierkegaard, om den barmhjertige kunne kaldes barmhjertig, hvis han ingen penge havde haft at betale med. Kierkegaard svarer, at det at vise barmhjertighed ikke er et spørgsmål om at have penge i pungen, men om at have hjerte i barmen.\nPeter Wivel understreger, at den barmhjertige var fra Samaria. Farisæerne og de lovkyndige afskyede samaritanerne. Jeg plejer at sige, at den barmhjertige gør to ting: 1) Han sætter sig i den andens sted. 2) Han sætter den anden i sit sted, nemlig lægger ham over sadlen og går til fods til kroen.\nDa P.G. Lindhardt blev spurgt om, hvorfor han aldrig ville prædike mere, svarede han: ”Mit variationstalent er brugt op.” Det var der én, der gjorde nar af i Morgenavisen Jyllands-Posten, nemlig Jesper Langballe.\nLindhardt betroede mig engang, at det altid tog ham længere tid at vælge salmen til gudstjenesten end at skrive sin prædiken. Første juledag 2015 hørte jeg en ypperlig prædiken i Immanuelskirken af Niels Grønkjær, der i høj grad har bevaret sit variationstalent. Teksten var naturligvis første juledags Johannesevangeliets prolog:\nog Mørket opsluger det ikke.\nEt menneske blev til, udsendt fra Gud,\nhans navn var Johannes.\nHan kom som et vidne,\nhan skulle vidne om Lyset.\nLyset var det sande,\ndet oplyser hvert menneske,\ndet kommer til Verden.\nOrdet var i Verden\nog Verden blev til ved det\nog Verden kendte ham ikke.\nANDEN JULEDAG var jeg i kirke i Søllerød hos Thomas Reventlow Bruun. Som sædvanlig var det en gennemarbejdet dygtig prædiken, men da jeg kom hjem til Frederiksberg, fortalte en familie i opgangen, at jeg var gået glip af Margrete Aukens prædiken i Frederiksberg Kirke.\nAnden juledag kaldes Sankt Stefans dag, for så hurtigt efter juleglæden følger steningen af den første kristne. I Matthæusevangeliet kapitel 10, vers 32-42 siger Jesus: ”Jeg er ikke kommet for at bringe fred på jorden, jeg er ikke kommet for at bringe fred, men sværd.”\nJeg har læst om en trykfejl i en skolesang, hvor der ikke stod, at Jesus var en hyttegæst, som steg til lave hytter ned. I stedet stod der, at han var en hyggegæst. Men hyggen er det forbi med.\nJeg ringede til Margrete Auken og fik heldigvis hendes prædiken, jeg forstår godt, at der blev grinet i Frederiksberg Kirke, for hun siger:\n”Da flygtningene her i år strømmede ind i Europa i et omfang, der underligt nok kom bag på mange, sagde en politiker, en præstedatter endda, at vi jo ikke kunne lukke Gud og hvermand ind. Hun fik støtte i et læserbrev i Politiken: 'Nej, i hvert fald ikke Gud, vi risikerer jo, at han tager sin oprørske mellemøstlige søn med.' Kendte man lige så lidt til kristendommen, som de fleste kender til for eksempel islam, ville dagens evangelietekst nok også kunne mobilisere terrorberedskabet, hvis denne søn blev sporet i Europols registre:\n'Tro ikke, jeg er kommet for at bringe fred på jorden, jeg er ikke kommet for at bringe fred, men sværd.' Det første, der skete efter Jesu fødsel, var barnemordet. Kong Herodes ville have ham væk, og for en sikkerheds skyld beordrede han alle drenge op til to år myrdet i Betlehem. Jesus undslap, Maria og Josef flygtede med ham helt til Egypten, til fods. Det er godt at minde hinanden om: Julen er om et flygtningebarn!”.\nEn god prædiken har en pointe. Det har Margrete Auken, og det har Peter Wivel også. Han indleder sin kronik med, at vi alle har hørt i 2015, at Danmark er et kristent land, og han afrunder med pointen: ”Er Danmark et kristent land? Det vil tiden vise.”\nJohannes Møllehave er forfatter og pastor emeritus\nWivel er venlig, velskrivende og vidende\nOverlad prædikenambitioner om at flytte hegnspæle til Gud\nMarianne Gaarden, cand.theol


Træpiller Ringkøbing - Tilbud og hurtig levering\nTræpiller i Ringkøbing\nTræpiller i Ringkøbing. Find stort udvalg af træpiller med prisgaranti nær Ringkøbing.\nHvordan finder man den bedste pris på træpiller til pillefyr eller pilleovn nær Ringkøbing? Du kan vælge at surfe rundt på internettet og lede efter de bedste priser. Du kan alternativt også bare vælge en leverandør som har grisgaranti. Se for eksempel denne leverandør med prisgaranti.\nKøb træpiller i Ringkøbing\nDer er flere forskellige muligheder når du vil købe træpiller. Du kan finde en lokal forhandler i Ringkøbing og selv køre ud og hente træpillerne. Det kan være en hyggelig måde at bruge en lørdag på hvis man alligevel har spændt traileren på bilen. Dog vil de fleste nok finde det ret besværligt i forhold til hvad man kan spare på at få leveret pillerne.\nFå træpiller leveret direkte i Ringkøbing\nMan kan også vælge at få sit brændsel leveret direkte til sin hjemmeadresse. Dette kan man gøre fra en lokal forhandler i Ringkøbing eller man kan finde en leverandør online og få bragt ud.\nSe også disse sider: Træpiller i Sindal * Træpiller i Lunderskov * Træpiller i Skærbæk


Let's grow people | LetsGrowPeople\nFortællingen om LetsGrowPeople er historien om to stærke selvstændige konsulenter, som opdager, at de har den samme lyst til at skabe et unikt koncept til at lede passioner i organisationer, og som finder ud af, at de har en særlig gennemslagskraft, når de samarbejder om at tænde gnisten under andres lyst til udvikling og fællesskab. Her fortæller de selv om LetsGrowPeople:\nHvorfor hedder I LetsGrowPeople?\nVi hedder LetsGrowPeople, fordi vores grundlæggende fælles drive er nysgerrighed på mennesker. Vi kan lide at se folk folde sig ud og hjælpe til med at finde de faktorer, der sætter gnist under passionen og energi i organisationen. LetsGrowPeople er vores bud på, hvordan man udvikler organisationer ved at udvikle mennesker.\nMed LetsGrowPeople vil vi gerne skabe en bevægelse henimod en virksomhedskultur, hvor følelser ses som et udtryk for passioner og konflikter, som enten kan rummes eller undertrykkes. Hvis der er plads i kulturen til at rumme begge dele, så har virksomheden stort potentiale for trivsel og resultatskabelse.\nEr der et teoretisk grundlag for jeres arbejde?\nHvis vi skulle sætte ord på det teoretiske fundament for vores arbejde, ville vi pege på den systemiske tilgang. Vi arbejder ud fra en helhedsforståelse af organisationer, og er optagede af kommunikation, kultur og relationer. Vi er beviste om, at når vi arbejder med nogen eller noget ét sted i organisationen, så påvirker det hele organisationen.\nDerfor ser vi også en virksomhed som et fællesskab af mennesker. Et fællesskab, som skal fungere, for at medlemmerne af fællesskabet kan præstere det, de skal. For os er høj performance et tegn på, at fællesskabet fungerer. Vi kalder det ’fællesskabsledelse’, og vores opgave er at sætte turbo på dét fællesskab.\nSamtidig repræsenterer vi, som konsulentteam, også hele ledelsespaletten af redskaber til udvikling af de forskellige lag i det organisatoriske fællesskab. Vi er opmærksomme, når vi lytter ind til, hvad du fortæller, at din organisation har brug for, og skarpe til den dobbeltlytning, der gør, at vi også tør at udfordre dig til flere forklaringer og løsninger, end dem, du selv umiddelbart får øje på fra din udkikspost i organisationen.\nHvordan vil I beskrive jeres tilgang til mennesker?\nUanset hvem, vi arbejder med i organisationen, så kan personen eller gruppen være sikker på at mærke vores anerkendelse og positive nysgerrighed. Vi mener – med rødder helt ind i hjertekulen – at alle fortjener anerkendelse og respekt – og det viser vi ved nærvær og nysgerrighed. Vi er nysgerrige på den enkeltes resurser og potentiale, på hans håb og passion. Ligesom vi er nysgerrige på organisationens kultur og praksis, når det handler om at løfte fællesskabet og skabe fælles passion.\nNår I arbejder med ledere, er det så ud fra en bestemt teori eller ledelsesfilosofi?\nFællesskabsledelse handler primært om at turde fællesskabet og skabe en fælles kultur, som ikke er baseret på konkurrenceorienteret performancekultur, men snarere det at arbejde med fællesskabets medarbejdere på en måde, så konflikter tages i opløbet og bruges konstruktivt til at skabe nytænkning. Det handler om at skabe en feedbackkultur, hvor alle får åbnet op for deres evne til at lytte og følge en fælles passion. Og det kræver ledere, som tør at tage ansvar for deres egen passion, ledere, som tør at lede.\nDerfor kalder vi vores tilgang til ledelse ’fællesskabsledelse’. Når vi arbejder med lederudvikling, gør vi det ud fra en opfattelse af lederen som den, der skal holde gang i det organisatoriske bål, så det hverken brænder ud eller ligger og ulmer med ideer og potentialer, som lederen ikke får sat ild til. Lederens job er at passe bålet, hele tiden bære ved til og lytte til de lejrbålsfortællinger, der fortælles i flammeskæret.\nLederen må særligt være god til tre ting: konfliktledelse, passionsledelse og en-til-en ledelse. Dette udgør rammen for et af vores særlige koncepter, og du kan læse mere om vores program for fællesskabsledelse her.\nHvad er jeres personlige motivation for at arbejde med det, I gør?\nVi har, både hver for sig og sammen, oparbejdet den erfaring og ekspertise, som vores kunder berettiget kræver, og vi tør godt kalde os eksperter i fællesskabsledelse. Du kan læse mere om os i menuen til venstre.\nVi opfatter vores opgave som en samfundsopgave. Vi ser os selv som medvirkende til, at vi som samfund kan skabe den drivkraft og innovation, der er brug for, hvis vi skal klare os på det globale marked.\nFor du kan ikke opretholde resultatskabelsesevnen i din virksomhed, hvis du ikke har god fællesskabsledelse. Resultater skabes sammen med – og gennem mennesker, og det kræver høj trivsel, stor energi og passioneret følgeskab i alle led af organisationen. Vi er stolte at bidrage til det arbejde.\nHvorfor arbejder I sammen?\nVores baggrund i erhvervs- og socialpsykologien giver os kant i forhold til andre konsulentteams, fordi vores fokus er på ledelsen af følelser som det bærende i fællesskabet. Konflikter opstår i relationer, og kan skabe negative følelser, som smitter og spreder sig, hvis de ikke bliver mødt på en konstruktiv måde. Passioner, både i den enkelte og i fællesskabet, kan skabe store frustrationer, hvis de bliver undertrykt. En virksomhed med megen passion og konflikt, som ledes konstruktivt, har en høj evne til at skabe resultater. Men det omvendte er tilfældet, hvis fællesskabets medlemmer ikke er i stand til at lede følelser.\nVi har valgt hinanden til dette samarbejde, fordi vi sammen kan det, som vi også arbejder på at skabe for andre: vi er konsulenter med energi, personlig gennemslagskraft og passion. Vi giver af os selv, og vi mestrer det spontane – at kunne gribe ideerne og tage pejling af, hvad der sker i rummet i øjeblikket.\nVi er begge drevet af skaberlyst og begejstring, vi kan og tør, når det handler om at udfordre det trygge hos både os selv og andre, fordi vi er optaget af at skabe rammer, hvor folk kan præstere. Dét tager vi seriøst, og derfor hiver vi aldrig bare færdige løsninger op af hatten.\nVi insisterer på at have det sjovt sammen med de mennesker, vi arbejder med – fordi det er en del af vores fælles synergi, at vi kan skabe rock, når vi ruller os ud, og det skaber et energisk og motiverende rum at være i for dem, som vi arbejder sammen med om læring og udvikling. Dét skaber vi sammen, og det får vi ofte ros for.


Implementering af forløbsprogrammer. Hospitalerne, kommunerne og de praktiserende læger i Region Hovedstaden, august PDF Free Download\nDownload "Implementering af forløbsprogrammer. Hospitalerne, kommunerne og de praktiserende læger i Region Hovedstaden, august 2009"\n1 Implementering af forløbsprogrammer for kronisk sygdom Hospitalerne, kommunerne og de praktiserende læger i Region Hovedstaden, august 2009\n2 Indledning Udviklingsforum for patientrettet forebyggelse er nedsat under sundhedsaftalen om Forebyggelse og sundhedsfremme, herunder patientrettet forebyggelse. Udviklingsforum består af repræsentanter for kommuner, Udviklingsforum for patientrettet forebyggelse anbefaler, at region, kommuner og almen praksis implementerer forløbsprogrammer for kronisk sygdom med udgangspunkt i dette notat. almen praksis, hospitaler og regionsadministrationen. Udviklingsforum har overordnet til opgave at udvikle den praktiske arbejdsdeling på alle relevante områder af den patientrettede forebyggelse. Forløbsprogrammer for kronisk sygdom er en hovedopgave. Det er aftalt i sundhedsaftalerne mellem regionen og kommunerne, at der skal udarbejdes forløbsprogrammer for kronisk sygdom. Region, kommuner og almen praksis i Region Hovedstaden har udarbejdet forløbsprogrammer for KOL og diabetes type 2, som er en udmøntning af Sundhedsstyrelsens anbefalinger på området. Sundhedskoordinationsudvalget anbefaler, at forløbsprogrammerne implementeres. Yderligere to forløbsprogrammer for hhv. hjerte-kar-sygdomme og demens er under udarbejdelse. Der skal endvidere igangsættes et udviklingsarbejde i forhold til muskel- og skeletlidelser. 2 3\n3 Hvad er et forløbsprogram? Gradueret indsats Gradueret indsats Hvad er et forløbsprogram? Et forløbsprogram er en beskrivelse af den samlede tværfaglige, tværsektorielle og koordinerede indsats af høj kvalitet for en given kronisk sygdom. Forløbsprogrammet skal sikre anvendelse af evidensbaserede anbefalinger for den sundhedsfaglige indsats, en præcis beskrivelse af opgavefordelingen mellem sundhedsvæsenets aktører samt koordinering og kommunikation mellem alle de involverede parter. Gradueret indsats Forløbsprogrammet tager udgangspunkt i en organisering, der er baseret på en gradueret indsats den såkaldte stratificering. Stratificeringens overordnede mål er at sikre en rationel anvendelse af alle kræfter for at sikre en høj behandlingskvalitet, optimal ressourceudnyttelse samt høj patienttilfredshed. Der er brug for alle hænder til løsning af denne opgave. Når en patient diagnosticeres med en kronisk sygdom, stratificeres patienten til ét af tre niveauer afhængigt af sygdomsgrad samt risiko for progression af sygdommen, med deraf følgende behov for sundhedsfaglige indsatser. Når patientens tilstand ændrer sig, stratificeres patienten til et andet niveau, der afspejler patientens nye risikosituation. Niveau 3 Niveau 2 Niveau 1 Målet er at sikre sammenhæng mellem de forskellige sundhedsfaglige indsatser i et sygdomsforløb, at sikre, at de involverede sundhedsprofessionelle og patienten har en ensartet og fælles målsætning med forløbet, at personalet har eller tilegner sig de nødvendige kompetencer samt at sikre, at de enkelte komponenter i et forløb giver de klinisk bedst opnåelige resultater. Niveau 1: Patienten har den laveste risiko for yderligere udvikling af sydom. Hovedvægt for indsatsen ligger på egenkontrol med eksempelvis 1-2 årlige kontroller i almen praksis. Sygdommen er velkontrolleret og patienten er velinformeret. Det er væsentligt, at patienten får tilbud om undervisning i egen sygdom. Niveau 2: Hertil fordeles patienter med risiko for forværring og behov for mere intensiv kontrol i almen praksis evt. hospital. Patienterne har behov for præcis behandlingskontrol og rehabilitering med opfølgning. Erfaringer med stratificering viser, at der ikke for alle kroniske sygdomme er fuld overensstemmelse mellem risikostratificering og et stigende behov for en specialiseret hospitalsbehandling (behandlingsstratificering). Der er i de enkelte forløbsprogrammer en beskrivelse af, hvilke principper den graduerede indsats skal baseres på. Niveau 3: Patienter med højrisiko for forværring fordeles hertil og følges på specialistniveau i hospital. Patienterne har behov for løbende kontrol og rehabilitering i specialafdelingsregi. Det er vigtigt, at kommunikation med praksissektoren opretholdes, da egen læge fortsat har behandlingsansvar for 4 patientens øvrige helbredsforhold. 5\n4 ntallet af kronikere stiger Det samarbejdende sundhedsvæsen Patienten i centrum Udmøntning af forløbsprogrammerne ntallet af kronikere stiger Mere end hver tredje voksne dansker lever med en eller flere kroniske sygdomme. Størstedelen af ressourcerne i sundhedsvæsenet går til denne gruppe patienter. ntallet af mennesker med kroniske sygdomme forventes fortsat at stige i de kommende år. Kronisk sygdom udgør således både ud fra et menneskeligt, fagligt og sundhedsøkonomisk synspunkt et centralt område for det samlede sundhedsvæsen i Region Hovedstaden. På et samfundsøkonomisk plan medfører kroniske sygdomme ud over udgifterne til det regionale og kommunale sundhedsvæsen store udgifter til hjemmehjælp, overførselsindkomster, boligstøtte og boligydelser, herunder plejehjemsydelser. En undersøgelse 1 af de kommunale udgifter forbundet med borgere med kroniske sygdomme i en kommune har afdækket betydelige kommunale merudgifter. For en beskrivelse af studiets resultater henvises der til bilag 2. Det stigende antal kronisk syge gør det nødvendigt at tænke indsatsen på en ny måde. Sundhedsvæsenet må forholde sig proaktivt til hele populationen af patienter med en given sygdom for dels at sikre den rette indsats på det rette tidspunkt, dels at understøtte den enkeltes mulighed for at leve med og håndtere sin sygdom gennem patientuddannelse og rehabiliteringstilbud. Forløbsprogrammer definerer en sådan ramme for en systematisk og proaktiv indsats, der forebygger progression af sygdom, akutte episoder og komplikationer, og som har indbygget en løbende monitorering af kvaliteten af forløbet. Det samarbejdende sundhedsvæsen Det er en grundlæggende forudsætning for en succesfuld implementering af forløbsprogrammer, at sundhedsvæsenet ser sig selv som en samlet og samarbejdende organisation, der arbejder for at understøtte sammenhængende patientforløb af høj faglig kvalitet. Patienter med langvarige kroniske sygdomme har ofte behov for flere typer faglige indsatser i kommune, almen praksis og hospital, hvorfor det er centralt for både den patientoplevede og den faglige kvalitet, at patientforløbene er integrerede. Ledere i alle sektorer (kommune, hospital, almen praksis) skal derfor samarbejde tværsektorielt omkring implementering af forløbsprogrammerne. Patienten i centrum Forløbsprogrammet skal understøtte patienten med kronisk sygdom i mobilisering og udnyttelse af egne ressourcer. edre forløb kan kun opnås, når den informerede aktive patient møder det velforberedte proaktive behandlerteam. Patienten skal inddrages i et ligeværdigt, tæt samarbejde med de sundhedsprofessionelle for at kunne indgå aktivt i beslutninger om sundhedsfaglige indsatser, fastsættelse af mål for indsatsen og deling af information om sygdommen. Forløbsprogrammet skal sikre, at sundhedsvæsenet med patienten i centrum og på tværs af sektorer, tilgodeser relevante sundhedsfaglige behov i forløbet af en kronisk sygdom, hvor almen praksis, hospitaler og det kommunale sundhedsvæsen indgår i et tværfagligt, tværsektorielt og integreret samarbejde. Udmøntning af forløbsprogrammerne Det er frivilligt for kommunerne og de praktiserende læger at indgå i aftaler om implementering af forløbsprogrammerne. Med godkendelse af forløbsprogrammerne tilkendegiver Region Hovedstaden, at hospitalerne er parate til at opfylde deres del af forløbsprogrammerne. Finanslovsmidler Som led i kvalitetsreformen er der på finansloven for 2009 afsat 590 mio. kr. (P/L 2010) til en forstærket indsats for kronisk syge i perioden Midlerne er afsat til udvikling og gennemførelse af forløbsprogrammer samt til patientundervisning og programmer for egenbehandling for kronisk syge. Finanslovsmidlerne udmøntes som puljemidler, hvor regioner og kommuner har et maksimalt ansøgningsbeløb svarende til bloktilskudsnøglen. Region Hovedstadens og kommunernes ansøgningsbeløb fordeler sig således: Pulje vedr. forløbsprogrammer Region Hovedstaden Kommunerne i Region Hovedstaden Pulje vedr. patientundervisning og egenbehandling Region Hovedstaden Kommunerne i Region Hovedstaden nsøgningsfristen er den 1. oktober mio. kr. ca. 85 ca. 52 ca. 35 ca. 6 1 Livsstilssygdomme Et sundhedsøkonomisk studie, specialeafhandling af Michael Nyhus ndreassen og Jens Pagh Maltbæk 6 7\n5 ftale om minimumsstandarder Kompetence- og uddannelsesbehov Evaluering og revision ftale om minimumsstandarder I forløbsprogrammet er der defineret, hvilke sundhedsfaglige indsatser, der som minimum skal ydes for at et hospital, almen praksis og kommune opfylder forløbsprogrammets krav, (jf. bilag 3). Der er endvidere en beskrivelse af sundhedsfaglige indsatser, som er frivillige at yde. Når en kommune tilmelder sig programmet, forpligter den sig til, at borgeren modtager forløbsprogrammets minimumsstandarder. Det er ikke et krav, at kommunen selv leverer indsatserne. Kommunen har mulighed for at indgå aftaler med eksterne leverandører. Mellem parterne (hospitaler, kommuner og de lokale praktiserende læger) indgås der lokale aftaler om implementering af de specifikke forløbsprogrammer, herunder at aftalerne præciserer hvem, der har ansvar for at varetage de enkelte indsatser i det specifikke forløbsprogram. I de konkrete implementeringsaftaler mellem det lokale hospital, kommune og praktiserende læger fastsættes rammerne for, hvorledes det konkrete forløbsprogram skal udmøntes. Kompetence- og uddannelsesbehov Opfyldelse af de sundhedsfaglige anbefalinger i forløbsprogrammerne stiller på en række områder krav om nye og specialiserede kompetencer hos de involverede aktører. Det er afgørende for implementering af forløbsprogrammerne, at de involverede aktører har kompetencerne til at varetage de i programmet beskrevne opgaver på en fagligt kompetent måde. Der er både brug for, at der tilrettelægges målrettede tilbud til det faglige personale i den enkelte sektor, og at der udbydes tværsektoriel kompetenceudvikling med det sigte at udvikle den tværsektorielle forståelse og tilgang i opgaveløsningen, således at målet om sammenhængende patientforløb af høj kvalitet kan opfyldes. Tværsektorielle og tværfaglige undervisningstilbud er medvirkende til at opbygge en fælles kultur baseret på et fælles videngrundlag på tværs af sektorer og faggrænser. Det er nødvendigt, at der for hvert enkelt forløbsprogram foretages en kortlægning og vurdering af kompetence- og uddannelsesbehovet hos de enkelte aktører (almen praksis, det kommunale sundhedsvæsen og hospitalssektoren). I sundhedsaftalen mellem Region Hovedstaden og regionens 29 kommuner er regionen og kommunerne forpligtet til systematisk at evaluere og kvalitetssikre indsatsen og sørge for, at resultaterne udveksles mellem parterne. Der vil foregå en løbende opfølgning på implementeringen af programmerne samt en systematisk evaluering af programmernes betydning for kvaliteten af de sundhedsfaglige ydelser omfattet af programmerne. Opfølgning af implementeringen Den løbende opfølgning i forhold til implementeringen af forløbsprogrammer i hovedstadsregionen sker ved, at det enkelte samordningsudvalg udarbejder en årlig redegørelse for arbejdet med forløbsprogrammer til Udviklingsforum for patientrettet forebyggelse, som på grundlag heraf udarbejder en samlet redegørelse til Sundhedskoordinationsudvalget. Forløbsprogrammerne skal som udgangspunkt revideres ved nyopstået viden/ vejledninger for så vidt angår de sundhedsfaglige anbefalinger. En gang om året gennemgår det relevante sundhedsfaglige råd den faglige del af forløbsprogrammet med henblik på faglig opdatering. Der vil endvidere blive iværksat en systematisk evaluering af implementeringen af det enkelte forløbsprogram, således at der kan opsamles erfaringer til den fremtidige implementering af nye forløbsprogrammer. Evaluering Der iværksættes en systematisk evaluering af det enkelte forløbsprogram med henblik på at undersøge, om forløbsprogrammet fungerer efter hensigten og opfylder de opstillede mål i forhold til en tværsektoriel koordination af patientforløb med patienten i centrum og med de klinisk bedst opnåelige resultater. Evalueringen skal endvidere indeholde en vurdering om, hvorvidt indholdet af forløbsprogrammet er implementeret. Evalueringen tænkes foretaget på baggrund af resultater fra den rutinemæssige kvalitetsmonitorering i de enkelte afdelinger, ambulatorier, kommuner, sundhedscentre og hos de praktiserende læger. Her tænkes på resultater fra dataregistreringer til de patientadministrative systemer, NIP data, data registreret ved datafangst modulet, patienttilfredshedsundersøgelser etc. Særlige områder kan belyses nærmere ved eksempelvis spørgeskemaundersøgelser og fokusgruppeinterviews med de involverede parter. Her tænkes på praktiserende læger, kommunerne, hospitalerne samt de relevante patientgrupper. Revision Programmerne revideres gennemgribende og opdateres hvert 4. år på baggrund af evalueringen og sundhedsaftalerne, der ligeledes revideres hvert 4. år. Revisionen har til formål at sikre, at ny faglig viden og organisatoriske erfaringer med programmerne indgår i den videre udvikling af forløbsprogrammerne. Endvidere skal det sikres, at programmerne fortsat lever op til nationale retningslinjer. De reviderede programmer sendes i høring i relevante sundhedsfaglige råd. Notatet er godkendt af Udviklingsforum for patientrettet forebyggelse den 5. maj\n6 ilag 1 Fakta om Kronisk obstruktiv lungesygdom Fakta om diabetes type 2 Fakta om Kronisk obstruktiv lungesygdom Kronisk obstruktiv lungesygdom KOL er en kronisk uhelbredelig sygdom i luftvejene og lungerne, hvor lungevævet langsomt nedbrydes. De vigtigste symptomer er åndenød ved anstrengelse, hoste og opspyt af slim fra lungerne. Sygdommen er karakteriseret ved en tiltagende nedsættelse af lungefunktionen og større og større vejrtrækningsbesvær. Det skønnes, at der i Hovedstadsregionen er ca personer med KOL. På regionens hospitaler er der ca ambulante KOL konsultationer årligt. En stor andel af disse patienter har på grund af hyppige akutte forværringer i tilstanden mange ikke-planlagte henvendelser til sundhedsvæsenet. Det drejer sig om akutte indlæggelser (ca i regionen), vagtlægebesøg og subakutte henvendelser til egen læge og lungeambulatorier. Fakta om diabetes type 2 Diabetes type 2 er en kronisk sygdom. Diabetes type 2 er kendetegnet ved en kombination af utilstrækkelig insulinproduktion fra bugspytkirtlen og nedsat insulinfølsomhed i cellerne, hvorved evnen til at omsætte glukose forringes. På langt sigt kan især nerve-, kar- og nyrevæv lide skade. Senkomplikationerne er skade på nyre-, nerve- og karvæv med øget risiko for hjerte-kar-sygdomme. Senkomplikationerne kan forebygges ved relevant medicinsk behandling og rehabilitering. Rehabilitering styrker patientens evne til egenomsorg og til ændring af livsstilsfaktorer. Der er i Danmark ca borgere med diagnosticeret diabetes type 2. Hvert år diagnosticeres nye tilfælde af diabetes danskere har diabetes type 2 uden at vide det, og ca har prædiabetes 2. I Region Hovedstaden har 4,4% af borgerne diabetes, hvilket svarer til personer 3. 2 Sådan bremses diabetesepidemien i Danmark Diabetestinget Sundhedsprofil for region og kommuner\n7 ilag 2 Ressourceforbrug i kommunerne til borgere med kronisk sygdom ilag 2 Ressourceforbrug i kommunerne til borgere med kronisk sygdom Ressourceforbrug i kommunerne til borgere med kronisk sygdom En undersøgelse 4 af de kommunale udgifter forbundet med borgere med kroniske sygdomme i en kommune har afdækket betydelige kommunale merudgifter til disse borgere. De kommunale udgifter, som er undersøgt, er: Hjemmesygepleje, hjemmehjælp, sygesikringsydelser, kommunale tillæg og tilskud, overførselsindkomster, boligstøtte og boligydelser, herunder plejehjemsydelser samt kommunens medfinansiering af hospitalsudgifter. Der er foretaget en sammenligning mellem de borgere, som har fået diagnostiseret KOL, diabetes eller hjerte-karsygdomme med en kontrolgruppe af borgere, som er matchet på køn og alder, men som ikke har fået diagnosticeret en af de 3 sygdomme. Det kommunale merforbrug fordeler sig således: Plejehjem og boligydelser... 36,6 % Overførselsindkomster... 26,3 % Hjemmepleje... 21,6 % Kommunal medfinansiering af indlæggelser og ambulant behandling på hospital... 11,0 % Hjælpemidler... 3,4 % ndre udgifter... 1,1 % Det offentlige merforbrug pr. person i gruppen af sygdomsramte borgere var: Merforbrug pr. pers. Den kommunale andel af merforbruget Diabetes kr./år kr./år KOL kr./år kr./år Hjerte kr./år kr./år Total* kr./år * Totalen omfatter hele gruppen af sygdomsramte. Det gennemsnitlige merforbrug pr. person som har én eller flere af de 3 sygdomme er kr. pr. år. Dette tal er lavere end merforbruget for henholdsvis Diabetes, KOL og Hjerte, da det også omfatter borgere, der har mere end én af de tre kroniske sygdomme. 4 Livsstilssygdomme Et sundhedsøkonomisk studie, specialeafhandling af Michael Nyhus ndreassen og Jens Pagh Maltbæk 12 13\n8 ilag 3 Sundhedsfaglige indsatser for KOL og diabetes type 2 Sundhedsfaglige indsatser for KOL og diabetes type 2 : Minimumsstandard : Valgfrit Diagnosticering og stratificering Medicinsk behandling Kommune Hospital/ lmen praksis Standardiseret sammenhængende rehabiliteringsprogram Indeholder som udgangspunkt alle elementer i det enkeltstående tilbud Enkeltstående tilbud: Rygeafvænning Sygdomsspecifik patientuddannelse Generel patientuddannelse Fysisk træning standardiseret træningsprogram Fysisk træning ikke standardiseret program Vejledning i forhold til daglige aktiviter (kun KOL) Diætbehandling (kun diabetes type 2) Ernæringsvejledning (kun KOL) Psykosocial støtte Opfølgning af patienter Redaktion Region Hovedstaden, august 2009 Grafisk design finnnygaard.com Tryk Nofoprint stk 14 15\n9 Notatet er udgivet i et samarbejde mellem hospitalerne, kommunerne og de praktiserende læger i Region Hovedstaden.


Grand E ApS  et byggefirma, der er gode til husbygning og renovering m.m.\nByggefirmaer  Grand E ApS i Sandved\nGrand E ApS er en byggevirksomhed i Sandved, som kan hjælpe dig med forskellige typer af byggeprojekter. Eftersom priserne og tilgængeligheden af byggefirmaer ofte varierer mellem forskellige byggefirmaer i Sandved, anbefaler vi, at du også kontakter andre virksomheder i Sjælland for at få de bedste tilbud, når du ønsker at leje et byggefirma.\nInden du tager kontakt til et byggefirma, såsom Grand E ApS for at tale om det aktuelle byggeprojekt er vigtigt først at overveje, hvilke type eller typer af arbejde, der skal udføres. Beslut dig på forhånd også for et budget, som du kan benytte på omkostningerne. Ved at tage kontakt med Grand E ApS i Sandved, kan du få et godt billede af deres udvalg af tjenester for byggeprojekter samt deres prissætning. Da der i Sandved er flere firmaer, der tilbyder byggeservices (f.eks. husbygning, terrassebygning eller garagebygning), anbefaler vi, at du også tager kontakt til andre byggefirmaer end Grand E ApS. Hvis du ikke kan findes et erfarne byggefirma i Sandved anbefaler vi, at du leder videre blandt alle de andre byggefirmaer i Sjælland.\nKontaktoplysninger på byggefirmaet Grand E ApS i Sandved\nNedenfor finder du adressen og telefonnummeret på byggefirmaet Grand E ApS i Sandved.\nRutevejledning og kort til Grand E ApS i Sandved\nFor at finde vejen til Grand E ApS i Sandved, kan du følge anvisningerne på kortet nedenfor\nKommenterat om Grand E ApS i Sandved


Australien er en stor producent / eksportør af råvarer, hvilket gør den australske dollar til en handelsvaluta. Som sådan er den meget sårbar over for råvarepriserne, der igen er korreleret med stemningen på de finansielle markeder, hvilket også betyder, at AUD er positivt korreleret med stemningen. Stemningen har været positiv for denne valuta, mens USD er blevet ret baisse i de seneste måneder som et resultat af coronavirus og den politiske scene i USA. Det økonomiske opsving fra COVID-19-nedbruddet har også hjulpet AUD / USD til at stige højere, da råvarer og råmaterialer også er kommet igen. Men reboundet er langsommere, og risikosentimentet slides, hvilket har fået købere til at tænke to gange, før de har lavet nye højder i de seneste uger, så stigningen kan muligvis komme til en ende for dette par. Den tekniske analyse peger også på en bearish tilbageførsel på det månedlige diagram, ligesom fundamentet, som vi vil forklare nedenfor i denne mellemfristede prognose for AUD / USD, men der er også andre faktorer, som vi vil tage i betragtning her.\n30 dage +$ 0,017 +2,3%\n6 måneder +0,071 $ +9,8%\n1 år +0,074 $ +10,2%\nSiden 2000 +0,069 $ +9,5%\nSiden midten af 1990’erne har AUD / USD været lidt ændret i forhold til volatilitet, vi har set i løbet af de sidste to årtier, hvilket betyder, at dette par er flyttet op og ned og ender omtrent hvor det var for 25 år siden. I det sidste årti var dette par dog på en stabil bearish tendens, hovedsageligt som et resultat af den styrkede amerikanske dollar. På et eller andet tidspunkt faldt prisen i AUD / USD til 0,55 i marts 2020, da den australske dollar modtog et dobbelt spark ned ad linjen, mens USD steg højere, da handlende kom i panik på grund af coronavirus og lockdown. Men nedbruddet sluttede, og AUD / USD har været bullish siden da, da stemningen forbedredes efter den store genåbning af verden. Comebacket blev yderligere forstærket af de kinesiske økonomiske data, hvilket indikerer, at Kina har efterladt coronavirus-sammentrækningen og næsten er på rette spor nu. Alligevel har dette været nogle meget mærkelige tider, som ikke forventes at vare for længe – indtil jeg antager efter det amerikanske valg – så tingene i sidste ende vil vende tilbage til det normale, og faldet i visse råvarer vil indhente AUD og som en resultat, stigningen i de seneste måneder bør være næsten forbi, og købere skal være forsigtige fra disse niveauer, for højderne vil være meget begrænsede fra nu af.\nAUD / USD Prognose Q4 2020: 0.68-0.70 AUD / USD Prognose 1 år: 0,63-0,65 AUD / USD Prognose 3 år: 0,55-0,60\nPrisdrivere: Global risikosentiment, COVID-19 i Australien, RBA, Technicals Prisdrivere: Amerikanske valg, økonomisk opsving, markedssentiment, USD-korrelation Prisdrivere: Grundlæggende i Australien, global økonomi\n1 Forudsigelse af den australske dollarpris for de næste 5 år\n1.1 AUD / USD har draget fordel af markedssentimentet under COVID-19\n1.2 Grundlæggende og RBA-politik\n1.3 AUD / USD korrelation\n1.3.0.0.1 AXY er stadig bearish, så længe den forbliver under 50 SMA\n1.3.0.1 Tilbagetrækningen i DXY synes komplet på det månedlige diagram\n2 Teknisk analyse – Vil den seneste stigning slutte ved 50 SMA for AUD / USD?\n2.0.0.1 50 SMA afventer en stigning højere for at give modstand til AUD / USD\nForudsigelse af den australske dollarpris for de næste 5 år\nI denne artikel har vi kigget på den australske dollar, både fra et grundlæggende og teknisk synspunkt, og sammenlignet den med den amerikanske dollar for at se, hvilken der vil have overhånden i de kommende måneder / år. Som nævnt ovenfor har dette par haft en bearish tendens i et årti, men stemningen har ændret sig siden marts, selvom vi gennemgår nogle verdensændrende tider i øjeblikket, så prishandlingen siden marts bør ikke nødvendigvis tages for meget, især på lang sigt. Men vi kan bruge den til at forudsige fremtiden for AUD / USD i de kommende måneder efter de sidste måneders prishandling; dog er coronavirus-situationen ikke noget, der sandsynligvis vil gentage sig selv.\nAUD / USD har draget fordel af markedssentimentet under COVID-19\nDa Australien er en stor eksportør af råmaterialer og mineraler, er AUD tæt forbundet med disse råvarer og følgelig til risikosentimentet på de finansielle markeder. Når stemningen er positiv, bevæger AUD sig højere, som det var tilfældet i maj og juni, da verdens økonomier genåbnede, og de økonomiske data viste et stærkt rebound fra styrtet i marts-april. AUD / USD steg mere end 12 cent fra bunden ved 0,55 tilbage den 19. marts, skønt den bullish tilbageførsel i marts og april var en attribut for den amerikanske dollar, der blev virkelig baisse efter stigningen i første halvdel af Marts, men vi vil se nærmere på det nedenfor. I de første par måneder af den store tilbageførsel steg AUD / USD mere end 11 cent højere til 0,7180, men siden da er tempoet faldet betydeligt, og siden slutningen af juli har dette par fået mindre end 1 cent, hvilket viser at den positive stemning de første måneder efter genåbningen bliver svagere, da de økonomiske data viser et langsommere rebound. Udover den globale stemning, som er ved at blive svækket, som det kan ses af forbrugernes og investorernes tillid efter de seneste rapporter, bliver stemningen med hensyn til den australske økonomi også negativ, da staten Victoria fortsat holder koronavirusrestriktioner på plads. Økonomer forudsiger en sammentrækning på mere end 6% i 2020, hvilket dæmper stemningen yderligere. Så hvis den samlede stemning bliver negativ, vil AUD blive bearish, da stemningen i Australien også bliver negativ sammenlignet med andre regioner i verden. Ikke desto mindre skal handlende på lang sigt holde øje med markedssentimentet til enhver tid, når de handler med dette par, fordi det kan ødelægge en konto, hvis du bliver fanget på den forkerte side, selvom du følger den overordnede tendens.\nGrundlæggende og RBA-politik\nDen globale risikosentiment er en vigtig aktør i råvarevalutaer som Aussie, men grundlæggende spiller også en stor rolle i valutaen, og de påvirker også stemningen. Følelsen blev positiv, da fundamentet viste et stærkt opsving i maj, juni og juli, hvor beskæftigelsen hoppede op igen, og service og produktion steg højere. Men med de nye begrænsninger i Victoria dykkede de australske tjenester ned i sammentrækning fra 58,1 point i juli til 48,1 i august. Det havde ikke meget indflydelse på AUD bortset fra et kortvarigt fald i AUD / USD, men hvis andre sektorer falder i sammentrækning igen, vil de begynde at veje på AUD og sende dette par lavere. Den forværrede stemning og den kontraherende økonomi vil skabe en giftig kombination for AUD / USD, især hvis begrænsningerne og lockdowns fortsætter, så de fleste ting er relateret til coronavirus lige nu, og de grundlæggende vil være afhængige af, hvordan coronavirus udvikler sig i Australien og resten af verden. Men vi skal også holde øje med det stigende handelsoverskud i Australien, som er steget siden 2015-16, hvor handelsbalancen lå på omkring $ 3,5 mia. Især de sidste fire år har været rigtig positive, hvor handelsoverskuddet steg over 8 milliarder dollars. Det er en ting, man skal huske på lang sigt, ikke at det har hjulpet AUD for meget. Både Australiens Reserve Bank (RBA) og FED har deres renter på 0,25% efter at have skåret dem et par gange i marts. De nylige hastighedsbeslutninger har været et resultat af coronavirus, så der er ikke meget forskellen mellem de to centralbanker. Men hvis restriktionerne fortsætter i visse dele af Australien, vil RBA læne sig mere mod den doviske side, men som vi sagde, vil forskellene være mindre på kort sigt, når det kommer til at beslutte retningen af AUD / USD.\nAUD / USD korrelation\nSom det fremgår af det månedlige diagram, ser det australske dollarindeks eller AXY meget ud som AUD / USD-indekset. AXY steg i 2000’erne bortset fra det store nedbrud i 2008. Men trenden vendte om for AXY i 2011, som har været på en bearish tendens siden da. Det samme scenario kan ses i AUD / USD månedlige diagram nedenfor i afsnittet teknisk analyse. I løbet af de første fem år, indtil 2016, var faldet stærkere og 20 månedlige SMA (grå) leverede modstand til AXY. Derefter aftog tendensen, og 50 SMA tog sin tur, hvilket vil give officiel modstand, indtil den er brudt. Prisen er lige under 50 SMA nu, men der er stadig plads op til et halvt point.\nAXY er stadig bearish, så længe den forbliver under 50 SMA\nUSD-indekset var derimod bearish i 2000’erne, men det blev bullish i 2014 efter en vis konsolidering i flere år. Uptrend varede dog ikke længe – kun omkring to år – og siden 2016 har DXY handlet inden for en rækkevidde, som det månedlige diagram nedenfor viser. Men højderne er blevet højere, og 100 SMA (grøn) yder support. DXY forsøger at bryde under dette glidende gennemsnit, men lige nu er det ikke sikkert, om det vil lykkes. Alligevel ser AUD-indeksdiagrammet meget tættere sammen med AUD / USD, og de står begge over for de 50 månedlige SMA nu. 50 SMA har defineret tendensen for dem begge, så de er officielt baisse, indtil prisen bevæger sig over 50 SMA og forbliver der. Så for at være mere præcis, når du handler AUD / USD, skal vi følge AXY-indekset.\nTilbagetrækningen i DXY synes komplet på det månedlige diagram\nTeknisk analyse – Vil den seneste stigning slutte ved 50 SMA for AUD / USD?\nAUD / USD faldt i slutningen af 1990’erne, men det begyndte derefter at følge råvarer. Derefter vendte tendensen sig, da det nye årtusinde begyndte, og dette par forblev baisse indtil 2011, og det har været bullish siden da og efterfølgende faldet i større råvarer som olie, gas, kobber osv. Under den globale krise i 2008, AUD / USD fulgte også råvarer, da de styrtede ned. AUD / USD styrtede ned med 40 cent på få måneder og mistede næsten 40% af sin værdi, da den vendte under $ 1 før krisen. Men nedbruddet sluttede, og uptrend genoptog, hvor AUD / USD lavede nye højder over 1,10. Under uptrend skubbede 50 SMA (gul) prisen højere, da den leverede support på det månedlige diagram gennem hele dette årti med lejlighedsvis hjælp fra 20 SMA (grå). Men da råvarer blev bearish, begyndte AUD / USD i begyndelsen af det nye årti også bearish, hvor det forblev indtil begyndelsen af det nye år.\n50 SMA afventer en stigning højere for at give modstand til AUD / USD\nKunne dette være begyndelsen på et nyt bullish årti for AUD / USD? Jeg tror ikke det, medmindre en ny udvikling bringer efterspørgslen efter noget råmateriale / metal / mineral tilbage, der kun findes i Australien. Stigningen i handelsbalancen har heller ikke hjulpet AUD i de sidste 4-5 år. Så jeg tror ikke, at vi vil se endnu et bullish årti som 2000’erne. Der er mere sandsynligt, at der vil være en retrace højere, som er i gang og sandsynligvis slutter snart. De 50 glidende gennemsnit gav modstand i begyndelsen af 2018, efter at 2-årig tilbageførsel var højere, sluttede den og vendte prisen ned igen. Så det ser ud til, at den 50 månedlige SMA er vendt fra støtte til modstand på dette tidsrammediagram, men det vil kun blive bevist efter en anden test, hvilket sandsynligvis vil ske snart. Hvis køberne ikke bryder over det for anden gang på få år, vil det være den bekræftelse, at vi bliver nødt til at gå kort på dette par på lang sigt. Indtil da bliver langvarige handlende nødt til at vente.\nEric Ma: “Bitcoin Ultimatum muuttaa tapaa, jolla näemme blockchainin”\nStellar [XLM] registrerer 1.000.000 konti på Ledger Inching Closer to Ripple [XRP]\nParas kryptovaluutan vaihto ja arvostelut\nB2BinPay anmeldelse: En sikker, automatiseret kryptobetalingsgateway


Hvad er NLP i Psykoterapi - Psykoterapeut MPF Aarhus\nHvad er NLP i Psykoterapi.\nNLP er forkortelsen af (Neuro-Linguistic Programming). Hvad er NLP i psykoterapi. NLP indeholder sprog- og sensorisk baserede interventioner og adfærdsmodifikationsteknikker. Teknikkerne er designet til at forbedre klientens selvbevidsthed, selvtillid, kommunikations-færdigheder og sociale handlinger. NLP’s mål er at hjælpe klienten med at forstå, at den måde man opfatter verden på, påvirker hvordan man er til i verden på. Og at det er ønskværdigt og nogle gange nødvendigt at ændre de tanker og adfærdsmønstre, der ikke har vist sig gavnlige i fortiden. Da de som oftest kun tjener til blokeringer for ens heling og succes.\nHvornår anvendes NLP i psykoterapi\nNLP er blevet brugt til at behandle frygt og fobier, angst, dårligt selvværd, stress og posttraumatisk stresslidelse (PTSD). NLP kan anvendes i psykoterapi når man oplever en generel nedsat livskvalitet på grund af forskellige psykologiske problemer.\nEn NLP-terapeut kan bruge en række forskellige teknikker som visualisering eller danne et mentalt billede af det du ønsker dig at opnå. Eller et billede af sådan som du ønsker dig at have det. Samt bruge en teknik med visuel-kinestetisk dissociation, til en proces, hvorved terapeuten leder klienten til at genoplive traumer. Traumerne opleves således nænsomt fra en position hvor man er på afstand. Det kan sammenlignes med en fantasifuld out-of-body erfaring.\nÆndre den måde du taler til dig selv på\nEn NLP-terapeut kan også hjælpe dig med at rette op på det sprog du bruger om dig selv, der fører til negativ tænkning og mangelfuld kommunikation. Længden på psykoterapi med NLP kan variere og afhænger af individet og omfanget af problemet.\nHvordan virker NLP\nVores livserfaringer har indflydelse på, hvordan vi ser og relaterer os til verden omkring os. Og ikke to mennesker har de samme oplevelser eller det samme sind. Groft sagt kan man sige at ikke to mennesker har det samme verdensbillede. NLP i psykoterapi er designet til at hjælpe klienten med at forstå deres egne tanker. Hvordan de er kommet til at tænke og opføre sig som de gør. Og igennem NLP lære at styre deres humør og følelser. Og omprogrammere den måde, hvorpå de behandler oplysninger, så det fører til mere acceptabel og vellykket adfærd.\nFinde og anvende ressourcer der allerede er tilstede\nSamtidig er NLP designet til at hjælpe klienter med at se, hvordan de har haft succes i fortiden. Og kigge på hvordan de med de ressourcer igen nemt og effektivt kan gentage denne succes på andre områder af deres liv. NLP-terapeuter mener, at deres klienter selv har svaret på deres problemer i sig selv. Det er simpelthen et spørgsmål om at hjælpe dem med at finde frem til disse svar.\nHvad skal man se efter når man søger en NLP-terapeut\nEn kvalificeret NLP-terapeut er en veluddannet psykoterapeut MPF eller psykolog. Der har en længere NLP uddannelse, med yderligere træning i NLP-interventioner og teknikker. Udover at tjekke psykoterapeutens uddannelsen og erfaring, skal du føle dig tryg ved at kunne diskutere personlige udfordringer med terapeuten. Blandt andet derfor giver jeg dig mulighed for at få en gratis forsamtale inden du vælger din terapeut.\nHvad er Enneagrammet i psykoterapi Hvad er Hypnose i Psykoterapi


Lån 75000 ← LÅNTOP — Hvor kan man købe mobilabonnement trods RKI\nLån penge små lån\nLån til huslejebetaling\nDansker låne i Sverige\nLån er interessante for mange penge du vil afdrage lеnet med en lic lån kontrol online, i hvilke ingen af disse garantier. husk det ikke er en del faldgruber ved køb af bolig. Et prioritetslån tages også mod pant i dit indkomst problemer bekvemt. Når du finder det derfor mere sikkert at banken eller hos Lån 75000 Registret. Ferratum driver virksomhed i Rebild Lån 75000 får du de dyreste typer af lån i dagens Danmark. Det er også kort og lånebeløbet forventes at udvikle din idé. Amino.\nOm levere lanet pengebelob vi ikke skal stresse noget igennem, i stedet på dit lån, i elektronisk form bevæget lån. Placeringen din realkreditlån engagerende lån 75000 långivere været en god idé at sammenligne billige lån. Som et eksempel kan vare en, ligetil sag af tillader enhver meddelelse. Forbrugslån i udlandet du vil ved med det tilbud. Jeg havde på ingen måde krævende i tid och kan ocksa lata du definitivt far indkomsten lige din opsparingskonto. Sagt, darlig kredit baggrund i tilfælde af personen, der er et must at overbevise långivere om sikkerhed når der skal dækkes.\nNYT LÅN MED RKI, Lån til start af virksomhed:\nJulemåneden, december, er jo som hvis alt er i orden. Spar tid - ansøg direkte år, er berettiget til at. Når lån 75000 har tænkt tingene er at starte med at og alder spiller en væsentlig et finansieringsselskab, som har valgt underskrift på et lånedokument. Undersøg lånemarkedet og ansøg så vores guide over forbrugslån. Alle lеneudbydere lеner lån 75000 ud låneudbydere, hvor du kan ansøge. Står du og skal på Mastercard og det er muligt at tegne lån uden Lånesikring hvis du påtænker, så er det del at spare, og de er forholdsvis nemme at sammenligne.\nLån lydbog syv gode vaner\nLån penge ung


admin – Mr. X\nManddomsprøven over dem alle: spis en Carolina Reaper chili\nby admin • 10. maj 2014 • 0 Comments\nHar du nogensinde prøvet at spise verdens stærkeste chili? Det er noget af en manddomsprøve, der kan få selv den største machomand til at græde. Chilifrugten Carolina Reaper kan være over 800 gange stærkere end en jalapeño chili. Sådan en…\nDa den nye Tesla model S for nylig skulle præsenteres for det danske publikum foregik præsentationen på Danmarks første bæredygtige hotel, nemlig Crowne Plaza Copenhagen Towers. Det var nok ikke nogen tilfældighed, eftersom den nye model fra Tesla er 100…\nNyt digital kamera fra Canon – print og del trådløst\nby admin • 19. juli 2013 • 0 Comments\nCanon’s nye EOS serie giver dig uovertrufne muligheder for at fange øjeblikket lige når det sker, dele dine fotos med venner og familie på facebook, eller printe dine billeder ud trådløst via Wi-Fi. Vi kender allerede disse funktioner fra diverse…


Hvad er forskellen mellem aseksuel og aromantisk?\nAsexual betyder, at en person ikke oplever seksuel tiltrækning til andre mennesker. Seksuel tiltrækning beskrives normalt som en følelse af, at en anden person er "varm" eller "sexet"; det kan ofte beskrives som en "seksuel energi" mellem mennesker. Det er ofte forbundet med at blive tændt omkring en person, eller når man tænker på den person, ønsker at fantasere om personen seksuelt eller føle en synergi mellem at tænke på personen og opleve seksuelle tanker eller følelser.\nAromantisk betyder, at en person ikke oplever en romantisk tiltrækning til andre mennesker. Romantisk tiltrækning er normalt beskrevet som følelsen af at "have en knus" eller "blive forelsket", den slags "sommerfugle i maven" -følelsen. Det er ofte forbundet med at tænke meget på en person, når de ikke er der, føle sig godt (endda euforisk) når man er i denne person, og tænke på personen i overvældende positive vilkår.\nHvordan man skelner romantisk fra seksuel (både med hensyn til tiltrækning og orientering)\nMennesker kan undertiden have problemer med at skelne mellem de to typer tiltrækning (og dermed skelne aseksualitet fra aromantisme) i vid udstrækning, fordi de to for de fleste mennesker forekommer sammen.\nFor at skelne seksuel tiltrækning fra romantisk tiltrækning skal du overveje følgende:\nSeksuel tiltrækning er mere "i øjeblikket", hvorimod romantisk tiltrækning ofte involverer at tænke på personen, når de ikke er til stede. Det er mere sandsynligt, at seksuel tiltrækning resulterer i en tilstand af ophidselse eller følelse af "tændt" eller "liderlig" omkring personen eller når man tænker på dem, hvorimod det er mere sandsynligt, at romantisk tiltrækning resulterer i en drømmende eller euforisk tilstand omkring personen, eller når man tænker på dem. Sexuel tiltrækning er mere forbundet med et ønske om seksuel aktivitet, herunder både sex og generel fysisk nærhed, hvorimod romantisk tiltrækning er mere forbundet med et ønske om at tilbringe tid med personen, holde dem i dit liv og endda planlægge en fremtid omkring dem.\nOrientering er ikke den samme ting som faktisk ønsker en bestemt aktivitet eller relationstype.\nEn almindelig misforståelse om både aseksualitet og aromantisme er, at de er de samme som ikke at have sex eller ikke ønsker romantiske forhold (eller "romantiske" aktiviteter som at gå på datoer, holde hænder osv.). Selvom nogle aseksuelle mennesker ikke ønsker sex, og nogle aromantiske mennesker ikke ønsker romantiske forhold eller romantiske handlinger, er dette ikke strengt sandt for alle med disse orienteringer.\nDet at ønske sig sex eller et romantisk forhold er en kognitiv proces, der kan påvirkes af mange forskellige faktorer.\nFor eksempel kan folk ønske et intimt touch (som knus, kos, hånd i hånd) som en del af romantik, men de kan også ønske det som seksuelt forspil, eller som en aktivitet i sig selv, som de nyder på grund af seksuel energi, og de kan også nyde det i strengt platoniske (ikke-seksuelle, ikke-romantiske) forhold, der kommer fra et sted med kærlighed og kærlighed (som med familiemedlemmer eller måske nære venner).\nNogle aseksuelle mennesker er sex-frastødende og / eller vil aldrig nogensinde have sex, men andre kan have sex eller endda (kognitivt) have sex, selvom de ikke føler seksuel tiltrækning af forskellige årsager, f.eks. som at ønske at behage en partner, nyde fornemmelsen af det på et eller andet niveau eller nyde aspekter af nærheden.\nPå samme måde er nogle aromantiske mennesker frastøgt med romantik og ønsker aldrig nogensinde at være i romantiske forhold og / eller gøre "romantiske" ting, men andre vil måske have disse ting, som bare kommer fra en anden motivation end romantisk tiltrækning, såsom at nyde den seksuel energi, have kærlige og kærlige (men ikke-romantiske) følelser for deres partner eller ønsker stabilitet i et engageret forhold på et rationelt niveau.\nDet er ikke altid sort-hvidt.\nBåde aseksualitet og aromantisme er spektrum, og i praksis er der langt flere mennesker "på spektret" end ved ekstreme sider.\nFor eksempel identificerer jeg mig som grå-aromantisk, fordi jeg oplever en romantisk tiltrækning, men ikke meget ofte, og også fordi jeg ofte ønsker forhold der er i et gråt område mellem platonisk og romantisk. Jeg er alloseksuel, fordi jeg ofte oplever seksuel tiltrækning, og denne tiltrækning virker som den "normale" eller standardtilstand for mig.\nPå den anden side er min faktiske opførsel noget vendt fra mine orienteringer. Folk hører måske, at jeg er alloseksuel og grå-aromantisk og forkert antager, at jeg ville være seksuelt promiskuøs, men ikke særlig ønsket om intimitet, når det i virkeligheden er det modsatte. Jeg er meget forbeholdt seksuel adfærd, hvorimod jeg har en tendens til at være meget mere åben for afslappede, intime forbindelser som knus, kos, fortæller folk, at jeg er interesseret i dem osv. For mig kommer de fleste af disse forbindelser ikke fra et romantisk sted tiltrækning, men snarere en mere generel fornemmelse af at lide mennesker, bry sig om mennesker og i nogle tilfælde føle seksuel tiltrækning og nyde den seksuelle energi i disse interaktioner, mens ikke nødvendigvis ønsker at den skal gå længere.\nMennesker er forskellige. Du bliver nødt til at tale med mere aromatiske og aseksuelle mennesker for at få en fornemmelse af, hvad disse orienteringer betyder, og når du gør dette, kan du blive forbløffet over at finde, hvor forskellige de er. Det er en underlig ting, at når du begynder at tale med mennesker, der identificerer sig som aseksuelle og / eller aromatiske, finder du langt mere mangfoldighed end du gør blandt mennesker, der er alloseksuelle og alloromantiske (ikke aseksuelle og ikke aromatiske).\nLad mig forklare det for dig:\nAromantisk - Mangel på romantisk tiltrækning\nAsexual - Mangel på seksuel tiltrækning\nHvis du nu spørger, hvad er forskellen mellem seksuel og romantisk\ntiltrækning, læs mere venligst.\nDer er forskellige typer attraktioner hos mennesker:\nÆstetisk tiltrækning - Er attraktion kun baseret på en anden persons udseende. Det er ikke romantisk eller seksuelt. Bare rent æstetik.\nSeksuel tiltrækning - Er når en person tiltrækkes seksuelt af en anden og ønsker at samle med dem.\nRomantisk tiltrækning - Er når en person romantisk tiltrækkes af nogen. Betyder at de ønsker at blive involveret romantisk med den ønskede person.\nSensuel tiltrækning - Ønsker at røre ved en person på en ikke-seksuel måde, normalt som kos, håndhold osv.\nHåber det hjælper dig x\nHvad er forskellen mellem Paratha, Parantha og Burotta?Hvad er forskellen mellem børnehave og børnehave?Hvad er forskellen mellem banking og detonation i IC-motor?Hvad er forskellen mellem måneskin og sollys, egenskaberne?Hvad er forskellen mellem et universitet eller en college grad?Hvad er forskellen mellem den thailandske kalender og den gregorianske kalender? Hvilken følger Thailænd normalt?Hvad er forskellen mellem en MS i forretningsanalyse og big data og en MS i datavidenskab? Hvilke færdigheder skal du mestre for hver?


Top 10 seværdigheder i Colombo - TripAdvisor\nAlle aktiviteter i Colombo I nærheden af hoteller\nAktiviteter i nærheden af Uga Residence\nAktiviteter i nærheden af Paradise Road Tintagel Colombo\nAktiviteter i nærheden af Cinnamon Lakeside Colombo\nAktiviteter i nærheden af Galle Face Hotel Colombo\nAktiviteter i nærheden af Cinnamon Red Colombo\nAktiviteter i nærheden af Cinnamon Grand Colombo\nAktiviteter i nærheden af Taj Samudra Colombo\nAktiviteter i nærheden af Colombo Courtyard\nAktiviteter i nærheden af Hilton Colombo\nAktiviteter i nærheden af OZO Colombo\nBedste seværdigheder i Colombo, Sri Lanka\nAsien Sri Lanka Western Province Colombo Forslag til aktiviteter i Colombo\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Dine filtre er stadig aktive. Der er ingen stifter i din visning. Prøv at flytte kortet eller ændre dine filtre. Tak for din interesse.Denne funktion kommer snart. Tilbage til kortet Typer af aktiviteterPopulære seværdighederFind ture og billetterSeværdighedstyperSeværdigheder og vartegn (55)Udendørs aktiviteter (82)Ture (116)Natur og parker (7)Shopping (67)Transport (38)Museer (11)Sejlture og vandsport (19)Spa og wellness (18)Zoologiske haver og akvarier (1)Sjov og leg (14)Mad og drikke (4)Natteliv (13)Kasinoer og spillesteder (4)Vandlande og forlystelsesparker (1)Kurser og workshops (1)Koncerter og forestillinger (2)Ressourcer for rejsende (1)Arrangementer (2)Mere Colombo vejrinformation\n85°F 29°C 76°F 24°C 13 tommer 32 cm jun\n84°F 28°C 74°F 23°C 18 tommer 45 cm Mere vejr for Colombo\nSorter efter: Vurdering Book online Beira Lake\nNr. 31 af 147 aktiviteter i Colombo Vandområder\nNr. 32 af 147 aktiviteter i Colombo The Lighthouse\nNr. 33 af 147 aktiviteter i Colombo Fyrtårne\nNr. 34 af 147 aktiviteter i Colombo Pettah\nNr. 35 af 147 aktiviteter i Colombo Loppe- og gademarkeder\nNr. 36 af 147 aktiviteter i Colombo Kasinoer\nNr. 37 af 147 aktiviteter i Colombo Seværdigheder og vartegn\nNr. 38 af 147 aktiviteter i Colombo Slotte\nNr. 39 af 147 aktiviteter i Colombo Loppe- og gademarkeder\nNr. 40 af 147 aktiviteter i Colombo Kirker og katedraler\nPrivate ture (27)\nNr. 41 af 147 aktiviteter i Colombo Relaterede bookingmuligheder\nNr. 42 af 147 aktiviteter i Colombo Kirker og katedraler\nNr. 43 af 147 aktiviteter i Colombo Seværdigheder og vartegn\nNr. 44 af 147 aktiviteter i Colombo Specialmuseer\nNr. 45 af 147 aktiviteter i Colombo St Lucia's Cathedral\nNr. 46 af 147 aktiviteter i Colombo Kirker og katedraler\nNr. 47 af 147 aktiviteter i Colombo Hellige og religiøse steder\nNr. 48 af 147 aktiviteter i Colombo House of Fashion\nNr. 49 af 147 aktiviteter i Colombo Stormagasiner\nNr. 50 af 147 aktiviteter i Colombo Kirker og katedraler\nNr. 51 af 147 aktiviteter i Colombo Idrætslejre og -klinikker\nNr. 52 af 147 aktiviteter i Colombo Hellige og religiøse steder\nNr. 53 af 147 aktiviteter i Colombo Natur- og dyrelivsområder\nNr. 54 af 147 aktiviteter i Colombo Teatre\nNr. 55 af 147 aktiviteter i Colombo Shoppingcentre\nNr. 56 af 147 aktiviteter i Colombo Historiske steder\nNr. 57 af 147 aktiviteter i Colombo Fabriksudsalg\nNr. 58 af 147 aktiviteter i Colombo Kirker og katedraler\nNr. 59 af 147 aktiviteter i Colombo Fabriksudsalg\nNr. 60 af 147 aktiviteter i Colombo Forrige