Oversigt over boliglovgivningen\nIndhold på denne side: Brudstykker af bygge- og lejelovgivningen * Boligens udviklingshistorie * Hvad er forskellen mellem ejerboliger og lejeboliger ? * Boligmarkedet i Danmark og i Esbjerg * I hvilken kommune skal man bo ? * Depositum - indskud - forudbetalt leje * Hvordan finder man en bolig ? * Lejer- Links\nBrudstykker af bygge- og lejelovgivningen:\n1724: Christians d. IV´s byggeplaner fra 1631 for flådens folk og Holmens faste stok, omfatter i 1742 omkring 600 boliger i rækkehuse på Nyboder. De var på 40 m2 med loftrums, haver og dengang var gaderne brede, hvilke gav luft og lys.\n1795: oplever København sin anden store brand. 6.000 bliver hjemløse, og de første bygningsbestemmelser bliver indført, som angiver en maximalhøjde på 11 meter for bygninger.\n1802: kommer der afgift på ejendomme over 25 m2 (64 kvadratalen), og det medfører at alt nyt byggeri der fremover opføres, bliver bygget under 25 m2, således at ejerne undgår afgiften. Ved århundredsktiftet til 1800-tallet var der 130.000 indbyggere i København bag de befæstede volde og det store militære demarkationsterræn, der gik langt ud over markerne mod Fredriksberg/Valby. Bolignøden er stor og folk boer i overfyldte kældre og udhuse. Lugten fra folk ´priveter´ (lokummer) var ikke til at tage fejl af.\n1807: sker det engelske bombardement af København, hvor 1/12 af samtlige ejendomme ødelægges.\nIndtil 1840 var bygrundene "kollektiv ejendom", som var ejet af bysamfundet, staten eller kirken. Efter 1840érne sælger bysamfundet jorden til fæsterne, som selv har bygget hus på grundene. I løbet af få år afvikles og sælges bygrundene, som glider over på private hænder, og jordspekulationen opstår. Der bygges og spekuleres i opførelse af lejekaserner, og folk blev og var så sammenstuvede i byerne, at frygtelige sygdomme opstår og hærgede befolkningen. Epidemiske sygdomme og tyfus var ikke ubekendte.\n1848: omfattende revolutioner i Europa, Tysklandene og i Paris. 1849 ny grundlov i Danmark.\nI 1850érne opstår de første kreditforeninger (Østifterne og Jylland) og det private bankvæsen, samt grundejerforeningerne. Boligsituationen beskrives som forfærdelig. I De mange fattigkaserner boede der ofte 110 personer pr. 250 m2, dvs. at der var ca. to m2 - pr. person. Derfra skal fratrækkes gulvareal til møbler, senge, kogekakkelovn hvis en sådan fandtes, og det giver sig selv, at folk var sammenstuvede, og at disse lejligheder var arnesteder for de frygteligste sygdomme. Rindende vand, toilet, komfur eller ovn var ukendte ting. De heldigste havde et muret ildsted, og gas til kogning blev først indført i 1880érne. Normalt havde man et latrinsæde pr. 5.060 personer. Retiraderne var placeret under trapperne. Latrinkulerne befandt sig under husene, og blev kun tømt to gange om året. Opsamlingen af skrald og affald løb rundt om husmuren og mange beboelsesrum havde ingen vinduer. Der var en forfærdelig stank i ejendommen. Det at vaske sig, var næsten et ukendt begreb, og opvarmningen blev klaret ved menneskevarmen fra de mange kroppe (10 personer på 6 m2). 1/12 af befolkningen bor i kælderlejligheder. I København kom vandforsyningen fra søerne gennem udhulede træstammer, hvori der voksede ålegræs. Smagen af vandet var forfærdelig og vandet indeholdt også smådyr, og måtte filtreres gennem lærredsposer. Kloakering fandtes ikke - dog som åbne render i gaderne. Der stank fra gaderne og fra affaldsbunker i gårde og på gader. I disse år bor 350.000 mennesker i byer, og der skønnes at være 200.000 boligenheder med en samlet befolkning på 1.1 million. 150 år senere bor 4 millioner i byer, dvs. 80 % af befolkningen, og der er 2,4 millioner boligenheder i Danmark. I 1850 var der i Danmark 70 købstæder, og halvdelen af bybefolkningen boede i København, dvs. 133.600 mennesker. I København var der 170 virksomheder med 3.800 arbejdere\nI 1852/53 rammes København af en voldsom koleraepidemi, og 5.000 mennesker dør i byen i løbet af 4 måneder. 15.000 læs affald havde hobet sig op i København. Debatten om kloakering, lys og sundhed tager til og Lægeforeningen opfører 264 boliger på Østerbro, og med dem indføres den første byggelov i 1856 med krav om et latrinsæde pr. 20 personer og forbud mod kostalde under beboelse. Der udstedes forbud mod kælderlejligheder, minimum afstand mellem loft og gulv på 2.51 meter, minimum afstand mellem husene på 1.88 meter og en maksimal højde på ejendomme på 16 meter. Byggeloven af 1856 indholdt strenge krav til friarealer på brokvartererne i København, der tiltrak middelstanden, som længe havde været spærret inde bag voldenes slum. Konkurrancen mellem de arbejdssøgende var så hård, at selv om man fik løn, havde man ikke råd til en bolig. Opløsningen af de traditionelle bånd og opløsningen af den sociale orden, betød at flere blev udstødt af det sociale miljø. Brandfarlige og fugtige lejligheder blev overbefolket af taberne, og det medførte sundshedsfare. Selv om udlejerne tog en overpris, måtte man jo have et sted at sove og bolignøden blev udnyttet kynisk. Myndighederne så den anden vej.\n1857: indføres næringsfriheden og grundejerne får ejendomsafgiften fjernet.\n1860: Arbejderforeningen af 1860 påbegynder opførelsen af 150 rækkehuse på Tagensvej i København.\n1862: lavsvæsenet ophæves.\nEfter 1864 hvor Danmark lider nederlag til Prøjsen og Østrig strømmer talrige familier fra Sønderjylland til København. Huslejen stiger og de fattige trænges ud af deres boliger, så der bliver skabt et stort husvildeproblem. Godsejerne får magten\n1865: Arbejdernes Byggeforening dannes på B & W. I 1866-80 opføres 512 boliger på Frederiksberg - De Classenske Boliger.Bankvæsenet begyndte at tage for og indførelsen af checks satte bankerne istand til at skabe kredit på egen hånd.\n1871: gives der igen tilladelse til at bebo kælderlejligheder, og mange kirtelsygdomme florere, engelsk syge, anæmi, leddebetændelse, den briggske syge, der er en følge af de usunde og fugtige lejemål. Den fransk-tyske krig afsluttes og Pariserkommunen nedkæmpes. Den danske sektion af Den Internationale Arbejderforening stiftes. I 1870 udgjorde huslejen 20 % af arbejdernes indtægt i København. I 1870érne tager industrialiseringen fart. Tilgangen til byerne vokser og boligmanglen bliver stor. Byggematerialerne var dyre og usle. Fæstningsanlæggene sælges. I 1872/73 skriver Friedrich Engels en række artikler om boligspørgsmålet. Prisen på jord er i 1870 på kr. 50 pr. m2,- i 1880 på kr. 80 pr. m2,- og i 1890 på 100 kr. pr. m2.\nI 1880érne udvandrer over 300.000 mennesker p.g.a. boligmangel, arbejdsløshed og reallønsfald. Der var nemlig sket en markant befolkningstilvækst på. 300.00 mellem 1850-1880. I 1880 var antallet af virksomheder i København steget 430 med i alt 15.000 arbejdere.\n1887: får Danmark den første lov om offentlig støtte til boligbyggeriet (Boligstøttelov). Ydelsen er på 4 % og renten på 3 %. Tapet bliver almindeligt.\n1889: skærpes den københavnske byggelov: et latrinsæde pr. 5 familielejligheder,- et oplukkeligt vindue i hvert beboelsesrum og en rumstørrelse på minimum 5.91 m2 (slumbyggeloven). Det første el-værk i Danmark bygges i Odense i 1891.\n1898: ny boligstøttelov hvor ydelserne stiger til 5 % og renten til 4 %. I 1870 boede 42.000 mennesker udenfor Voldene i København. Dette tal var ved århundredeskiftet vokset til 210.000 mennesker (60 % boede på Broerne). Først efter 1896 opstod der flere og flere kolonihaver. I 1900 vedtog Rigsdagen en lov, der gjorde det muligt for København, at indlemme et stort antal sogne, og blev derved tre gange så stor.\n1903/04 er der 10.300 ledige lejligheder, og samme år bygges endnu 5.300 lejligheder p. g .a. boligstøtteordningen af de mange nye byggeforeninger.\n1907/08 indtræder det store byggekrak, hvor banker og spekulanter lider betydelige tab. De byggeforeninger, som byggede boliger i år 1900 for 4.000 kr. pr. bolig, sælger dem nu for 15.000 kr., selv om der i en årrække har været 11.000 ledige boliger. Danmarks Kolonihaveforbund stiftes i 1908. På en måde kan man se det sociale bobillede med: almindelige lejere, lejere i slum, logerende, husvildebarakker og kolonihaver.\n1911: forbydes salg af andelsboliger, som gjorde de mindstebemidlede til velhavende boligspekulanter. Efter byggekrakket i1908 gik 3 ud af 4 bygningsarbejdere arbejdsløse. Fra 1880 og til 1912 var Danmarks befolkning steget med 250.000, samtidig med at landbefolkningen faldt fra 70 % til 60 %. Bygningssnedkernes fagforeningsformand: J. Chr. Nielsen agiterede mod bolignøden og arbejdsløsheden. Han blev derfor kaldt "Christian Bolignød". Sammen med andre fagforeningsfolk og brugsforeningsfolk fik han i 1912 stiftet Arbejdernes Boligforening. I 1913 startede tømrersvendene, blikkenslagerne, murerne og elektrikerne: Arbejdernes Kooperative Byggeforening. Cyklen var blevet almindeligt befordringsmiddel\n1914: 1. Verdenskrig starter og medfører øget tilflytning til byerne, stigende huslejer, jordspekulation og monopolisering af bygge-materialeindustrien. Den boligoverflod, der havde været i en del år ændres med ét slag til boligmangel efter krigsudbruddet. Det forbudes at nedrive boliger og de første lejerforeninger dannes. Skoler og barakker tages i brug som nødboliger.\n1915: revideres byggeloven og rumstørrelsen må minimum være på 7 m2, .- baderum på 4 m2 og toilet til hver lejlighed.\n1916: i juni før vi den første lov om huslejekontrol, p.g.a. boligspekulationen og verdenskrigen. Men lejere der protesterer over huslejen bliver alligevel sat ud. Først i december måned får vi den første lov om forbud mod opsigelser. Vi får også en byggestøttelov, der giver lån og tilskud, og som skal sikre at ejerne eller andelshaverne ikke opnår avancer ved salg af ejendommen eller andelen.\n1917: dannes de Samvirkende Danske Lejerforeninger med repræsentanter fra 30 byer, og staten stiller yderligere midler til rådighed for boligbyggeriet. Stigende priser, skærpet bolignød og i Esbjerg dannes Arbejdernes Boligforening. "Den Spanske syge" rammer 640.000 mennesker i 1918 og koster 8.000 livet.\n1919: 70.000 arbejdsløse. Fællesforeningen af almennyttige danske boligselskaber dannes.(idag: Boligselskabernes Landsforening)\n1920: huslejekontrol og opsigelsesforbud ophæves. Det medfører at lejerforeningsarbejdet smuldrer væk, fordi lejerne bliver angste og utrygge for opsigelser. Huslejen stiger med 100 %.. København Almennyttige Boligselskab dannes.\nI 1922 til 1927 opføres 27.000 lejligheder med statsstøtte. Statens Boligfond udlåner betydelige beløb i en periode af 5 år. Blot i 1923 er der 2.187 husvilde familier. Statsboligfondens obligationer faldt meget stærkt, hvilket pådrog boligforeningerne store uforudsete kurstab. Opskrivningen af kronen medførte betydelige pris og lønfald, men 10 % af de udlånte midler gik tabt..\n1925: får vi den første byplanlov, som ingen betydning får. Efter 1927 bygges der ikke,- byggeriet genoptages først efter Kanslergadeforliget, hvor der genoptages statsstøtte til byggeriet, og hvor der udstedes forbud mod lockouter og strejker.\n1933: staten genoptager en beskeden form for boligstøtte for at få bugt med arbejdsløsheden. Kandslergadeforliget medfører, at boligforeninger/selskaber kommer under statens kontrol. Vedtægterne skal bl.a. godkendes af Indenrigsministeriet. Der var stor bolignød. Der eksisterede ingen lejelov og fattigdommen og anarkiet medførte, at lejerbevægelsen blev splittet i to organisationer.\n1937: Den første egentlige Lejelovgivning vedtages og ligeledes vedtages en boligstøtteordning til familier med børn (en udbygning af sociallovgivningen).\n1939: Lov om boligtilsyn. Minimums rum på 6 m2. Der indføres huslejestop og forbud mod opsigelser p.g.a. 2. Verdenskrig. Forbud mod sammenlægning af boliger, og indførelse af tvungen boliganvisning, m.v.\n1940 til 1945 steg antallet af overbefolkede lejligheder og omfattede ca. 14.000 lejligheder.\n1946: ny boligstøttelov hvor man kunne få lån på 4 % - indtil 97 % af opførelsessummen,\n1951: i forbindelse med den kolde krig, forhøjedes huslejerne med 6 %.\n1954: forringes boligstøtteordningen, og ydelserne bliver bundet til markedsrenten.\nI 1955 hæves huslejen i alt førkrigsbyggeri med 115 % af 1939 lejeniveauet, og yderligere med 8 % i løbet af 2 år.\n1958: ny boligstøttelov hvor finansieringen overgik til det private lånemarked, således at det private byggeri steg betydeligt i forhold til det almennyttige boligbyggeri.\n1962: forhøjes lejen med 25% i førkrigsbyggeriet ved genudlejning og der ydes støtte til montagebyggeriet, som gør tusinder af murere arbejdsløse, uden at byggeriet billiggøres p.g.a. monopoliseringen.\n1965: generel lejeforhøjelse på 25% i alt førkrigsbyggeri.\n1966: en stribe af boliglove: loven om rentesikring, lov om ejerlejligheder, lov om huslejestigninger i ejendomme opført mellem år 1900 og 1962, særskat på almennyttigt boligbyggeri opført før 1966. Boligforliget skulle løbe i 8 år og derefter afløses af et frit boligmarked. Dette medførte, at Lejernes Landsorganisation i Danmark blev etableret d. 29. oktober og at splittelsen i lejerbevægelsen ophørte, - men blev genoptaget i 1994. Ejendomsvurderingerne for hele landet: ca. 40 milliarder - skatteindtægt ved grundskyld på 1 milliard.\n1967: lov om boligsikring og lov om midlertidig regulering af boligforholdene (Boligreguleringsloven).\n1969: lov om sanering. I 1960 lå huslejen 60 % over 1939 niveauet, og i 1969 lå den 90 % over 1939 niveauet.\n1970: ny boligstøtteordning. Ved genudlejning kan udlejerne kræve 25% mere i husleje. Mellem 1970-73 kom den tæt-lave byggefilosofi for gang til udtryk i større stil i bebyggelsen Galgebakken (husene med de utætte tage).\n1972: d. 20. marts optages beboerforeningen Vestbo 1 og 2 i Esbjerg i Lejernes Landsorganisation. D. 20. oktober 1976 etableres foreningen: Lejernes Landsorganisation, Esbjerg afdeling.(hvornår opstod International Lejeralliance ?)\nI 1990 udgør de samlede offentlige udgifter til boliger 2,6 % af statens udgifter. Dvs. kr. 7.9 milliarder kr. til boligsikring, rentesikring, grundydelser, osv. Hvad staten mister i indtægter p.g.a. rentefradragsretten for ejerboliger er uoplyst, men det er oplyst, at når lejeboliger får 1. krone i tilskud, får ejerne 4.-5. kroner i tilskud via rentefradragsretten.\n1994: forelægges der 130 ændringer til lejelovgivningen i Folketinget, der medfører huslejeforhøjelser og mange andre forringelser. Disse forslag får støtte fra et flertal i hovedbestyrelsen i Lejernes Landsorganisation. Tilslutningen til disse forslag og de interne organisatoriske forhold i Lejernes Landsorganisation og landsformandens dobbelt rolle som udlejer i Lejerbo og Lejerinco-sagen medfører splittelse af enhedslejerbevægelsen. Esbjerg afdeling er den første afdeling, der bryder med LLO i september 1994 og tager navneændring til Aktive Lejere i Syd og Midtjylland. 10 andre LLO-afdelinger danner derefter Danmarks Lejerforeninger.\nF. Müller-Lyer skriver omkring år 1900 følgende om boligens udviklingshistorie:\n(Primitive forhold). Også med hensyn til boligen finder vi urtilstanden hos mange folkeslag endnu. Som der er folkeslag uden klædedragt, således er der også nogle uden boliger, uden tag over hovedet. Bjergveddaerne har f.eks. ingen boliger. De overnatter i reglen under et træ, »menneskehedens ældste herbergsfader«; i tilfælde af fare opslår de, ifølge Sarasin, deres nattekvarter på en gren; i regntiden bor de i klippehuler. Også indbyggerne af Ny-Sydwales bor i klippehuler, hvoraf der findes mange i deres land; foran enhver beboet hule underholdes der til stadighed et bål. Tasmanierne opholder sig om natten i hule træer. Heller ikke buskmændene har nogen kunstige boliger. De kamperer i det fri; kun af og til forfærdiger de en vindskærm af grene, sjældnere nedrammer de nogle pæle, som de beklæder med lidt mos og kviste. Vindskærmen tjener mere til at beskytte bålet end personerne.\n(Hytte.) Begyndelsen til kunstige boliger danner jordhulerne og i særdeleshed hytterne, der synes at være fremgået direkte af vindskærmen. Således er f.eks. Ildlændernes hytte blot en art vindskærm i mere fuldkommen form, omtrent som en hætte, der vender åbningen mod bålet. I de mere frugtbare dele af Australien er de indfødtes hytter så små og lave, at kun to eller tre personer »rullede sammen som pindsvin« eller sammenklumpede for at holde varmen under søvnen, kan få plads derinde. Andre australiere bor i kunstigt fremstillede jordhuler, eller i bikubeformede hytter, flettet af grene og bedækket med grønsvær og jord. Dog er der enkelte Australske stammer, f.eks. beboerne ved Darlingfloden, der bygger store hytter, som kan rumme indtil 30 personer.\nHyrdefolkene bor i telte, der består af et stel af træ, overtrukket med huder, skind, filt eller lignende. Teltene er således indrettede, at de til enhver tid med stor lethed kan tages ned, borttransporteres og rejses på ny. I Mongolernes og Kirgisernes telte er der ofte plads til over 20 personer. De laverestående agerdyrkeres hytter er bygget med noget større varighed for øje. Men også hos dem er dog den gamle nomadeagtige tilbøjelighed stærkt udbredt. Således forlader de fleste indianere, ja endog negrene i reglen deres hytter efter to, tre års brug, hvorefter disse da hurtigt går til grunde. Den sande trang til fast bopæl opstår først med byernes fremkomst. Indianerhytterne er for det meste af meget enkel konstruktion; den bekendte wigwam bestod af stænger, der var rejst i en omkreds og bøjet sammen foroven; hos nogle stammer, f.eks. Hos Algonkinerne, dækkedes de med bark, hos andre, f.eks. Hos Sioux-indianerne, med bøffelhuder. Negrenes hytter består i reglen af en art bikube med spidst tag, væggen laves af en dobbelt række pæle, hvis hulrum fyldes med jord. Hytterne hos mange stammer, f.eks. Hos Mandingoerne, har endog stenmure. Taget er af strå, rør, bambus eller blade. Boligerne har hverken vinduer eller en åbning til røgen, der må undvige gennem den lave dør.\n(Hus.) Efterhånden som kulturen stiger, fortrænges hytten mere og mere af huset. Dog findes der huse - træhuse - allerede på et lavere kulturtrin. Således byggede f.eks. Nordamerikas beboere i stedet for de mange små hytter, store blokhuse af mægtige træstammer. I sådanne huse boede mange familier sammen. Irokesernes huse, der var bygget af bjælkeværk og bedækket med bark, var indtil 500 fod lange. Den tidlige forekomst af store huse må vel opfattes som et udtryk for den solidariske og kommunistiske ånd, der ofte besjæler naturfolkene. Også de mindre boliger, som beboerne af Ocean-øerne bygger af bjælkeværk og forsyner med kunstfærdigt udskårne bræddevægge og forhæng af måtter, og som ofte er delt i flere rum, fortjener betegnelsen af huse.\nTræhusene var karakteristiske for Ariernes ældre kultur. Germanerne byggede ifølge Weinhold kun af træ - deraf slægtskabet mellem de to tyske ord: »bauen« (bygge) og »baum« (træ); husene opførtes af ubearbejdede, plumpe træstammer. Om vinteren var jordhuler yndede opholdssteder; de var foroven dækkede med gødning (De saak. Tunc). I disse jordhuler, der må have været et mere beskyttende end just tiltalende opholdssted, befandt også kvinderne sig; forøvrigt benyttedes de også til væveværksteder. Træhuset holdt sig længe, endog efter at middelalderens bygningskunst var nået til høj udvikling, og selv i byerne. På samme tid, som fyrsternes og adelens slotte var mørke og trange, nødtørftigt udstyrede kasteller, på samme tid som borgernes huse i selv de største og rigeste byer næsten udelukkende var bygget af træ eller bindingsværk og dækket med strå eller tagspån, rejste man de store romanske og gotiske domkirker. Som små og skøre legetøjshuse lå husene i middelalderens byer ved foden af de mægtige domkirker. Ifølge boligstatistikken havde året 1816 ikke engang 10 pct. af bygningerne i Prøjsen massive ringvægge, og to trediedele af samtlige huse var tækket med strå eller rør. Disse træhuse foranledigede de talrige ildebrande, der rasede i middelalderen, og som i forening med fejder, soter, hungersnød og vandmangel holdt befolkningen i angst. I Schlesien afbrændte mellem år 1440 og 1526 gennemsnitlig hvert andet år én eller anden by helt eller delvis. Næsten alle byer gik i løbet af et århundrede flere gange op i flammer.\nStenhuset. Først med anvendelsen af stenen begynder den egentlige bygningskunst. Dens forløbere finder man i Europa i de såkaldte jættestuer, dolmen, menhirs og andre primitive stenbygningsværker fra den forhistoriske tid. Som byggemateriale anvendte man i de stenfattige lande først ubrændte, soltørrede, senere brændte mursten (hvoraf f.eks. Assyrerne og Babylonierne byggede deres vældige byer); i de bjergfulde egne først utilhuggede brudsten (Kyklopiske mure). Samtidig med beboelseshusene opstod der allerede på et tidligt tidspunkt andre kunstfærdige bygninger, f.eks. templer, gravmindesmærker, aquædukter, amfiteatre, fæstningsværker, tårne, dæmninger mod oversvømmelser o.s.v.. Det var navnlig rejsningen af de lodrette mure af sten og i særdeleshed loftet, der voldte vanskeligheder i begyndelsen - derfra stammer tilbøjeligheden til at bygge i pyramider. For at løse den vanskelige opgave, som fremstillingen af loftet var, lagde man den ene sten oven på den anden og lod den ene springe lidt frem for den anden (de såkaldte uægte hvælvinger); således bar f.eks. de gamle Mexikanere sig ad, eller man fremstillede loftet af mægtige stenplader, som f.eks. i Ægypten, hvor det rigtige materiale hertil var for hånden, eller man lod det endelig blive ved den gamle dækning med bjælkeværk. Den rette løsning af problemet frembød opfindelsen af hvælvingen, som ganske vist var kendt allerede af Assyrerne, Ægypterne og Inkaerne (ja, endog af Eskimoerne), men som fandt uden anvendelse hos disse folk, indtil den endelig blev almindelig udbredt hos Romerne (der formodentlig har fået den overleveret af Etruskerne) og indledede en ny periode i bygningskunsten. Husets videre skæbne, de forskellige arter, udviklingen af bygningsstilen o.s.v. vil vi ikke beskæftige os med her, da det hører til bygningskunstens historie. Kun en sociologisk set vigtig forandring, der efter den kapitalistiske samfundshusholdnings fremkomst foregår overalt i de store byer, skal lige nævnes. Det er overgangen fra det mindre enkeltfamiliehus til det fleretagede lejehus. Dette faktums betydning kan først omtales udførligere senere. Her turde derimod nogle bemærkninger om den bymæssige beboelse være på sin plads.\n(Landsby og købstad). Medens vi allerede på de lavere kulturtrin finder husene samtidig med hytterne, sker udvikling fra landsby til by først med civilisationens indtræden eller hos de såkaldte halvciviliserede folk, d.v.s. folk, der allerede har betrådt civilisationens forgård. De lavtstående naturfolks bebyggelser er uden undtagelse landsbyer, der hyppig også tjener som fæstninger. Man omgiver dem til værn mod fjenden med palisader, jordvolde og grave eller bygger dem på bjergtoppe ude i vandet (pælebygninger), ja, endog i træerne. På Hawaii havde man endda bygget særlige fæstninger på bjergtoppene; disse var omgivet af 18’ høje og 20’ tykke lavamure og tjente som tilflugtssted for befolkningen ved truende krigsfare. Jo mere vi nærmer os civilisationens kulturtrin, desto større bliver de enkelte landsbyer, og i mange negerkongeriger træffer vi allerede på byer. Således havde kong Mtesa i Uganda to hovedstæder, som han skiftevis residerede i. Hovedstaden i Bornu, Kukaua, havde 14 fod tykke mure, syv porte og 60,000 indbyggere. Indbyggerantallet i Bornu, som er omgivet af en 20 fod bred og dyb grav, skal beløbe sig til 80,000, i Timbuktu 40,000, hvoriblandt 10,000 fremmede. Tallene hviler ganske vist kun på et skøn, ikke på nogen optælling. Alle negerbyer er handelspladser. Men på det første trin af civilisationen, hos de gamle Mexikanere, Peruanere, i Kina og Indien og hos oldtidens forskellige folkeslag træffer vi som bekendt overalt større byer, der ikke blot er handelspladser længere, men som indtager den førende stilling, der er karakteristisk for civilisationen.\nOm byernes opståen har mange gjort sig mange tanker. Men ét er i hvert fald indlysende, nemlig at en så stor ophobning af mennesker, som kendetegner byerne i modsætning til landsbyerne, kun kan have eksistensmulighed, når arbejdsdelingen har nået et bestemt punkt. Thi agerdyrkere og kvægavlere kan ikke koncentrere sig i stort antal på en lille plet, fordi de da ville komme til at bo alt for langt borte fra stedet for deres virksomhed. Byen opstår altså som koncentrationspunkt for den specialiserede arbejdskraft, d.v.s. for det første for håndværkere og købmænd, hvorved den bliver til handelsplads, til markedsplads og til rigdommens sæde, endvidere som koncentrations punkt for krigerstanden, som gør den til en fæstning, der skal tjene som støttepunkt for hele landet ved fjendtlige overfald, dernæst for præsterne og de lærde, der giver stedet, hvor det store tempel og de nationale helligdomme er, og hvor offerfestlighederne finder sted. Karakteren af religiøst midtpunkt, og endelig som koncentrationspunkt for de øverste myndigheder og herskeren, hvorved byen bliver til politisk centrum. Alt efter omstændighederne, efter beliggenheden og tidspunktet træder naturligvis snart karakteren af fæstning eller residensstad, snart af handels-, nydelses- eller luksusstad o.s.v.. I forgrunden. Byen opstår altså samtidig med arbejdsdelingen og udvikler sig parallelt med denne. Jo mere arbejdsdelingen tiltager, desto større og talrigere bliver byerne. Men som byen er udtrykket for og følgen af arbejdsdelingen, således udvikles denne nu atter ved byen til højere former, og modsætningen mellem land og by skærpes stadig mere. Denne modsætning beror på forskellen i funktionerne landsbyen bliver stående ved menneskehedens ældste beskæftigelse, næringsmiddelproduktionen, medens byen bliver samlingssted for de specialiserede arbejdskræfter, på hvis virksomhed al højere kultur beror. I virkeligheden udgår da også alle kulturbevægelser, alle fremskridt og opfindelser fra byen - hvad enten de nu vedrører teknikken, videnskaben, kunsten, litteraturen, religionen, ja, endog selve landbruget, eller de kun drejer sig om klædedragten. Landet vedbliver at være evigt konservativt og stagnerende og er selv i de moderne storstater i det væsentlige næppe nået ud over det kulturstandpunkt, der kendetegner de agerdyrkende naturfolk. Hvor stabilt landet er i forhold til byen, der stadig forandrer sig, fremgår på den smukkeste måde af Meitzens berømte værk: »Siedelung«. »I enhver landsby vandrer vi (siger Meitzen) på en vis måde mellem ruinerne af fortiden, mellem ruiner, som med hensyn til alder fuldkommen distancerer de romantiske levninger af de middelalderlige borge og bymure. Ved hvert skridt, såvel i gården som på marken, finder vi spor af de allerældste tider, og grundplanerne over ejendommene er som mærkelige skriftstykker, der overleverer os grundlæggernes ideer og formål som i læselige hieroglyfer«. Det er Meitzens store fortjeneste at have tydet disse hieroglyfer. Men på den anden side sørger landet netop ved sin træghed for, at udviklingen ikke foregår for hurtigt og stormende, men derimod i et langsommere tempo, der er gunstigt og nødvendigt for det sande fremskridt. Thi kulturen er en sart fremtoning; så snart den på sin vej fremad får stærk fart på, sker der et sammenbrud eller tilbagefald. Den foranstående flygtige skitse viser os altså følgende faser i boligens udviklingshistorie: primitive forhold; ophold i det fri under træer, i klippehuler og jordhuler, i læ af vindskærme og de deraf opståede simple løvhytter, hytter (også telte og større blokhuse); (landsby) hus; (by) træhus; b) stenhus, familiehus, lejehus.\nHvad er forskellen mellem ejerboliger og lejeboliger ?\nLejeboliger ejes af andre private mennesker, boligforeninger, boligselskaber, pensionskasser, aktieselskaber, anpartsselskaber, stiftelser, kommunen, staten, m.v. Dette private ejendomsforhold medfører juridiske rettigheder for ejerne, hvor udlejeren blandt andet kan varsle huslejeforhøjelser mange gange om året og forsøge at opsige lejerne, o.s.v.. Det er Folketinget og vælgerne, der i nyere tid har givet udlejerne disse juridiske rettigheder via lovgivningsarbejdet, ligesom det økonomiske system på boligmarkedet er menneskeskabt. I virkeligheden er udlejeren nødvendigvis ikke en rigtig ejer, fordi udlejeren/ejeren i virkeligheden kun har udbetalt eksempelvis 7% eller 10% af ejendomsværdien som udbetaling ved ejendomshandelen, medens udlejeren skylder de resterende 90 % til realkreditforeningerne, - ligesom en parcelhusejer gør det. Ja, måske har udlejeren også lånt pengene til selve udbetalingen på 7-10%. Ejeren fungerer reelt som administrator for pengeudlånerne: kreditforeningerne, og både kreditforeningerne og udlejeren forventer at tjene penge på deres virksomhed, som reelt er en formidling af lejernes huslejeindbetalinger, som sluttelig videresendes til pengeudlånere: obligationsindehaverne, der har investeret i ejendomsobligationer. Det er ofte svært for udlejeren/ejeren at foretage varslinger om huslejeforhøjelse, lave opsigelser, m.v., fordi udlejerne ikke evner at sætte sig ind i lovgivningen, men udelukkende foretager ejendomskøbet for at tjene penge på andre menneskers boligbehov. Derfor lader udlejeren/ejeren ofte en anden person fungere som administrator for hans udlejningsejendom. Det kan være en bank, et advokatfirma, en ejendomsmægler, en revisor, eller en af de nye administrationsforretninger, som er dukket op i de seneste år. Bemærk så lige, at udlejeren/boligselskabet jo også bruger dine huslejeindbetalinger til at føre retssag mod dig. Og hvis udlejeren har oprettet et administrationsselskab, kan udlejer fratrække retsomkostningerne og mange andre udgifter gennem administrationsselskabets regnskab.\nDet er altså en forretning at eje andre menneskers boliger. Som lejer kommer du aldrig til at eje noget i ejendommen, selv om det er dig som betaler hele gildet. Udlejerne har jo ingen udgifter. Selv ejendomsskatterne og alle andre offentlige afgifter på ejendommen betales af lejerne. Nogle udlejere har endog være så frække at foreslå, at lejerne også skulle betale den formueskat, som ejeren pålægges p.g.a. ejendom, privilegier og formue. Andre udlejere har krævet et øget administrationshonorar, fordi de opkræver skatter og afgifter af lejerne via huslejen til det offentlige.\nDet var efter 1840'erne at udstykningen af jord påbegyndtes. Det fremtrængende borgerskab der satte sig på næringsfriheden, industrien og håndværket, ønskede med deres pengerigelighed også at spekulere i jord- og ejendomme, ligesom de også fik gennemført deres grundlov. Fremkomsten af fabrikker i byerne krævede mange boliger rundt om fabrikkerne, da transportsektoren foregik med hest. Jorden i de centrale områder i byerne blev den dyreste. Det var især udenfor kirkerne og ved markedsområder, ved flæsketorv, fisketorv, kultorv, sølvgade, m.v. De dragende markeder i byerne med deres mangfoldige vareudbud og opkomsten af lønarbejdet, samtidig med, at der ikke var landbrugsjord til alle, skabte en økonomisk og befolkningsmæssig koncentration i byerne, der virkede som en magnet på alle eventyrere. Da der opstod mangel på central byjord og boligmangel, steg priserne på jord og ejendomme indenfor byerne. Bymurerne og fæstningsanlæggene lagde en dæmper på den geografiske udbredelse af byerne. Der blev fremover efterspørgsel efter boliger, og selve udbuddet af jorden er begrænset af naturen, geografien, og lovgivningen mellem by og landzone.\nÅrsagen til at folk investerer i jord, parcelhuse og udlejningsboliger er fordi investeringen/pengene ikke taber i værdi og købekraft, når ejendommen sælges igen. Ved salg udløses store friværdier, og samtidig har udlejerne/ejerne i en årrække nydt godt af rentefradrag og andre skattefiduser, som lejerne ikke kan få andel i. Men får at kunne købe og eje kræves en særlig god og varig indkomst. Derfor var det kun "korporalerne" og håndlangerne i det kapitalistiske økonomiske system, der havde mulighed for at købe og eje.\nSom lejere har vi krævet en procentandel i prisstigningerne/merværdien, når ejendommene bliver solgt, i lighed med debatten om at indefryse en andel af merværdistigningerne på parcelhuse, som en offentlig prioritet. Kravet rejses selvfølgelig fordi ejerne tjener penge ved salget. Penge som rent faktisk er arbejdsfrie fortjenester. Dvs. at der ikke er produktionsmæssig baggrund for fortjenesterne og for den løbende opskrivning af ejendomsværdierne. Det er helt tosset, at en vare som et hus, der er blevet ældre, nedslidt og ofte ikke vedligeholdt, ustandselig stiger i pris. Alle andre varer i samfundet eksempelvis: biler, maskiner, osv. falder i pris, når de bliver ældre og nedslidt. Det samme gør mennesker på arbejdsmarkedet.\nUdlejerne/ejerne/parcelhusejerne/ejerlejlighedsejerne har en primær interesse i at deres boligernes stiger i værdi. Det er jo ingen gavebod, og mange betragter deres investering som en opsparing. Det vil skabe kaos i det kapitalistiske økonomiske system, hvis de mennesker som har investeret i jord, ejendomme og parcelhuse pludselig mister en frygtelig masse penge ved værdiforringelser. Det kan nemlig ske ved, at der bliver bygget boliger til os alle, således at efterspørgslen efter boliger vil falde. En faldende efterspørgsel vil sætte prisudviklingen i bero, og sidenhen medføre prisfald og formueforringelser. Det skete i 1907/08. Derfor har ejerne og investorerne ingen interesse i at afskaffe boligmangelen. Yderligere har udlejerne/ejerne/parcelhusejerne/ejerlejlighedsejerne en interesse i at lejernes huslejer stiger, fordi det vil medføre en øget handelsværdi for ejernes jord og ejendomme, og en større efterspørgsel efter ejerboliger, parcelhuse, m.v. Således er udlejernes/parcelhusejerne på kapitalspekulationen side i kampen mod de besiddelsesløse lejere, der blot er økonomiske gidsler i et spil om profit. De store formue- og pengebesiddere har brug for udlejerne/ejerne/parcelhusejerne/ejerlejlighedsejerne, som "korporaler" i det kapitalistiske system og som ideologiske munke mod alt fællesskab. Den lille ligusterfascist og spekulative egoist bliver ofte også præmieret på arbejdsmarkedet af de samme store kapitalistiske spekulanter.\nPrivate udlejningsejendomme sælges ofte efter 7 år med en meget pænt fortjeneste, i forhold til hvad det ville have givet, at indsætte pengene i obligationer eller i banken. Og det er næsten risikofrit at investere i en ejendom. I slutningen af 1980érne skete det utrolige, at parcelhusværdierne i et par år blevet overvurderet i forhold til købekraften og pengemængden i samfundet. Det medførte at værdierne fald, og nogle ejere tabte penge. Men i samme tidsrum er prisen på udlejningsejendomme steget. I 1987 kostede en udlejningsejendom i Esbjerg med 12 pæne lejligheder på 'a 65 m2 i mursten, og pæne friarealer og garager med en central beliggenhed kun 900.000 kr. tilsammen for hele ejendommen. En anden udlejningsejendom med 6 lejligheder kostede 500.000 kr.\nStatistikkerne viser, at det er de økonomisk svage grupper som bor til leje, dvs. enlige mødre med børn, bistandsmodtagere, unge under uddannelse, ufaglærte, pensionister, m.v., og dem med de dårligste uddannelser. Statistikkerne viser også, at det største skattetryk hviler på lejerne i forhold til ejerboligerne, og at formuerne og formueudviklingen er skæv til fordel for ejerne.\nParcelhusejeren, ejerlejlighedsejeren har måske udbetalt 10 % af ejendomsværdien, således at kreditforeningerne ejer de resterende 90 %. Men på grund af skattereglerne og rentefradragsreglen kan folk med gode indtægter nyde fordel af at investere i et parcelhus eller i en ejerlejlighed. I virkeligheden sker der en omlægning af ejerens udgifter. Hvor man tidligere syntes, at man betalte for meget i skat til samfundets fællesudgifter, får man nu i stedet for en stor udgift til kreditforeningerne/obligationsindehaverne (rentekapitalisterne) og skal dermed betale en mindre skat, samtidig med at man opnår et formuegode i jord og fast ejendom. Men da staten derved mister skatteindtægter, må staten foretage nye skatteudskrivninger og afgifter, på eksempelvis lønindkomster, vand, varme, el, osv. Men hov, - det rammer lejerne med en voldsomhed, idet lejerne ikke kan deltage i fradragscirkus. Næste år, og næste år stiger skatterne og afgifterne, fordi staten jo skal have balance på sine udgifter og indtægter og fordi, flere og flere vil deltage i ejendomsspekulationen. Lejerne betaler derfor en forholdsmæssig større andel af deres indkomster i skat, end en bedre lønnet parcelhusejer. Parcelhusejeren lader som regel sin bank fungere som administrator, således at banken sørger for at betale gælden af til kreditforeningerne. Dermed sparer udlejeren de administrationsudgifter som lovgivningen pålægger lejerne, som årligt pr. lejemål minimum vil være 2.300 kr. pr. lejlighed. Og hvad betyder så sølle 170 kr. om året for at være organiseret i en lejerforening ?\nI de nye private andelsboligforeninger betaler man 20 % af opførelsessummen, som andelsbevis medens de resterende 80 % ejes af andelsboligforeningen, der så skylder pengene til en kreditforening. Man skal ofte betale 100.000-150.000 kr. for dette andelsbevis idag. Dette andelsbevis er steget kolossalt i værdi i visse af de nye private andelsboliger, i forhold til den pris køberen indskød ved indflytningen. Men i princippet er der ingen forskel mellem en almennyttig andelsboligforening, hvor man giver 2 % i indskud og i de private andelsboligforeninger med 20 % i indskud. Det er næsten de samme regler som gælder, med undtagelse af denne forrentning og værdistigning af andelsbeviset, som ikke sker i de almennyttige boligforeninger. Mange private andelshavere mener, at de er ejere, eller er en mellemting mellem ejere og lejere. Men rent faktisk er de lejere hos Andelsboligforeningen, der skylder en forfærdelig masse penge til kreditforeningerne og obligationsindehaverne.\nI Danmark er der i 1989 ca. 2,3 millioner husstande som benyttes til beboelse. Andre huse benyttes til landbrug, lager, erhverv, kontor, fabrikker, osv. I de 2,3 millioner husstande er blandt andet: 360.000 almennyttige boliger = 17 %; 470.000 private udlejningsboliger = 22 %, 70.000 offentlige udlejningsboliger = 3 %; 30.000 private andelsboliger = 2 %; 80.000 ejerlejligheder = 3 %; 1.100.000 ejerboliger, parcelhuse, stuehuse = 52 %; 10.000 uoplyst = 1 %; 2.120.000 millioner boliger ialt = 100 %; 107.000 boliger er under ombygning, fraflytning; ialt boliger pr. l. januar l989: 2.328.232 millioner.\n541.810 er opført før 1920\n921.735 er opført i perioden 1920-1965\n761.851 er opført efter 1965\n87.000 boliger mangler toilet\n144.000 boliger mangler centralvarme.\n287.000 boliger mangler bad.\n530.000 boliger = 26 % betragtes som overbefolkede.\nI januar 2003 er der i Danmark 2.541.000 boliger og befolkningen udgør 5.340.000 mennesker. Der er 1.144.000 udlejede boliger til lejerbefolkningen - i 1.285.000 boliger er det ejeren, der selv bor heri: dvs. 925.000 parceller og 118.000 ejerlejligheder; medens 111.000 boliger ikke p.t. benyttes til beboelse eller hvor anvendelsen ikke er opgivet til statistikken. Ejerboligerne udgør ca. 51 %. Beboersammensætningen viser at 66,9 % af befolkningen bor i ejerbolig, medens resten af befolkningen bor i lejebolig. Den disponible indkomst hos parcelhusejerne er mindst 28 % større end hos de almennyttige lejere, samtidig med at "ejerskabet" af et sådant parcelhus fuldstændigt uforholdsmæssigt har begunstiget og øget nettoformuen hos ejerne. Huslejen for lejerbefolkningen er øget på 20 år med 179 %. Den gennemsnitlige kvadratmeterhusleje pr. år ligger i det private udlejningsbyggeri på 496 kr. pr. m2., selvom 70 % af disse boliger er opført før 1940.\nE S B J E R G - d. 1. januar 1988\nDer er et klart flertal af lejere i Esbjerg, idet flere parcelhuse og ejerlejligheder er udlejet. Et skøn er i 1988, at mere end 21.000 boliger er udlejet til lejere, og at 15.000 selv bor i deres ejerboliger.\nSom det fremgår af statistikken er der flere boligtyper at vælge imellem. Men hovedvalget og hovedspørgsmålet er altid om man vil bo i eget hus eller i lejebolig. Ejerlejlighederne begyndte at etablere sig på boligmarkedet efter boligforliget i 1966. De private andelsboliger har eksisteret i mange år, men i de sidste 25 år er der fremkommet nye typer private andelsboliger, hvor man skal indskyde 20 % af opførelsessummen, som sit andelsbevis. I de ældre private andelsboliger, der ofte er etageejendomme var andelsbeviset ikke så stort. Siden 1982 er der indført indekslån, således at huslejen stiger efter et indekstal, uanset om man bor til leje eller er ejer.\nI hvilken kommune skal man bo ?\nHvis man vil leje en lejlighed hos en privat udlejer, hos det offentlige, leje et parcelhus eller en ejerlejlighed er det ikke ligegyldigt hvilken kommune man flytter til, idet hver enkelt kommunalbestyrelse har ret til at bestemme, om huslejen skal stige efter særlige regler eller om huslejen er fri. Man taler om de frie kommuner (uregulerede kommuner) og de regulerede kommuner.\nKommunalbestyrelsen kan beslutte, at visse kapitler i 'Lov om midlertidig regulering af boligforholdene' ikke skal gælde og indføres i kommunen. Denne lov kaldes også Boligreguleringsloven, og angiver at huslejen for beboelseslejemål er reguleret efter bestemte indviklede regler (omkostningsbestemt huslejeberegning). Loven gælder ikke for almennyttige boliger. Hvis kommunalbestyrelsen indfører hele Boligreguleringsloven, er det både 'Lejeloven' og 'Boligreguleringsloven', der er gældende for de privatejede og kommunale udlejningsejendomme, m.v.. Boligreguleringsloven medfører et huslejeloft og lægger en dæmper på huslejen i det private og kommunaltejede udlejningsbyggeri. Derfor kan boligspekulanterne ikke lide loven, og vil have den afskaffet. Hvis lejeren eller udlejeren ikke kan blive enige om huslejens størrelse, lejligheden og ejendommens vedligeholdelse, varmeregnskab, renholdelse, fraflytningsregning, m.v. kan hver af parterne indbringe uoverensstemmelsen for det huslejenævn, der bliver oprettet når kommunalbestyrelsen indfører Boligreguleringsloven. Hele Boligreguleringsloven indføres som regel i kommuner, hvor kommunalbestyrelsen, er venlige over for lejerne, og hvor der i kommunalbestyrelsen er et såkaldt arbejderflertal. I kommuner med borgerligt flertal, er det som regel kun Lejeloven, der gælder. Eksempelvis Varde, Grindsted og Bramming kommuner. Det er ikke ligegyldig hvad det er for nogle personer der træffer beslutning i huslejenævnet. De lokale lejerforeninger i området indstiller et medlem til huslejenævnet. Det er kommunalbestyrelsen der træffer beslutning om hvilken person og hvilken lejerforening, der får myndighed i huslejenævnet.\nDe kommuner hvor kun Lejeloven gælder, benævnes som frie kommuner, fordi der er en fri huslejefastsættelse i de privatejede og kommunale udlejningsboliger. Det er den borgerlige ideologi, der betragter disse kommuner som 'frie kommuner', idet Lejeloven angiver, at huslejen fastsættes efter markedskræfternes frie spil, efter udbud og efterspørgsel, mellem lejere og udlejere. Dvs. at boligbehovet måles efter hvor mange penge lejerne har til at betale husleje med. Kendsgerningerne viser da også, at den der har grisen (udlejeren), bestemmer prisen. Udlejeren kan på grund af den permanente boligmangel i samfundet, i virkeligheden bestemmer og fastsætter prisen på huslejen og lejevilkårene. Så lad os sige det lidt tydeligere: lejerne har ingen frihedsrettigheder i disse kommuner, hvor boligspekulanterne har frit slag overfor lejerne. Opstår der et problem mellem lejer og udlejeren, om varmen, om huslejen , om fraflytning, osv. og opnås der ikke enighed efter Huslejenævnets afgørelse, må lejeren antage en advokat og føre sag i Boligretten. En sådan boligretssag er både omkostningskrævende og tidskrævende, og rent nervemæssigt er der få lejere, som kan overskue eller gennemføre disse retssager. Derfor har lejerne ingen interesser i at stemme på de politiske partier, som tillader et sådant udbyttersystem på boligmarkedet, fordi udlejerne også har et sugerør nede i de offentlige kasser, når lejerne søger om boligsikring/boligydelse.\nHuslejen i de private og kommunale beboelseslejemål er altså afhængig af kommunalbestyrelsen sindelag og politiske ståsted. Men også afhængig af lejernes organisation og boligpolitiske aktiviteter op til et kommunalbestyrelsesvalg hver fjerde år. Tænk engang hvis kommunalbestyrelserne også fik frit slag overfor parcelhusejere, m.v. til at fastsætte forskellige huslejevilkår, ved eksempelvis at have forskellige regler om hvor stort et beløb der må fratrækkes som boligrenter via skatteopgørelsen. Sådanne forskellige fradragsregler fra kommune til kommune ville medføre et ramaskrig. Men når tilsvarende regler gælder for lejerbefolkningen, sker der intet ramaskrig i pressen. Derfor er det ikke forkert at udlede, at pressen er organer for boligspekulanterne. Det så vi også tidligere, hvor en velstående udlejer med flere husrum/boliger fik gennemført en favorabel udlejerregel, fordi udlejeren stillede en bolig til rådighed for sin mor på favorable lave huslejevilkår. Skattevæsenet ville selvfølgelig ikke anerkende den kunstigt lave lejeindtægt, som udlejeren påstod, at moderen betalte til ham. Skattevæsenet ville ligne udlejeren efter en udlejningsindtægt, der svarede til den objektive gennemsnitlige lejeindkomst på boligmarkedet for tilsvarende lejemål. Men det lykkedes udlejeren, at få lavet reglerne om, således at hans mor ikke skulle betale den høje markedshusleje, som alle andre skal gøre i samfundet. Dermed blev udlejerens mor jo rigere,- og arven efter hende større.\nDepositum - indskud - forudbetalt leje\nDepositum er et begreb som kun benyttes i det privatejede og offentlige udlejningsbyggeri. Depositummet udgør som regel 3 måneders leje, men udlejerne må opkræve 6 måneders leje. Pengene står som sikkerhed, hvis lejeren stikker af fra huslejen eller ødelægger lejligheden, dvs. at depositummet kan bruges til istandsættelse ved fraflytning, huslejerestance og varmerestance. Lejeren kan forsøge at få en aftale med udlejeren, om der kan oprettes en spærret konto, som kun kan hæves med både lejerens og udlejerens underskrift. Så forrenter pengene sig til lejerens fordel. Normalt er det sådan, at udlejeren disponerer over depositummet, således at pengene forrenter sig til udlejerens fordel. Og når man så skal have depositummet tilbage 15 dage efter fraflytningen har fundet sted, har man et pokkers mas med at få dem udbetalt, og må true udlejeren med retlig inkasso via advokat. Man kan ikke sidde et depositum af, dvs. at man ikke kan lade depositummet udgøre huslejebetalingen for de sidste 3 måneder's beboelse.\nIndskud er et begreb der benyttes i almennyttigt boligbyggeri. Indskuddet er lejerens andel i den pågældende boligafdeling, som man indflytter i. Indskuddet/andelen svarer som regel til 2 % eller 3 % af ejendommens opførelsessum, afhængig af hvornår afdelingen er opført. Dog er indskuddet blevet forhøjet i det ældre almennyttige boligbyggeri i de seneste år, fordi boligforeningernes administration ikke har kunne få fraflytningsregningerne betalt med det lave, ældre indskud. Boligforeningerne har nemlig lov til at foretage modregning i indskuddet, hvis lejeren løber fra huslejen, istandsættelsesregningen, varmeregningen, m.v. Men principielt har indskuddet altså ingenting at gøre med fraflytningsregningen. Boligforeningerne har som regel også ret til 14 dages husleje, i den periode, hvor boligforeningen istandsætter lejligheden efter fraflytningen. Ofte gælder dette ikke, hvis lejeren siger op med 3 måneders varsel. Renteindtægterne fra beboerindskuddene forrenter sig på det årlige driftsregnskab, og er således til fordel for lejeren. Dog er der sket en renteudligning, hvor selve boligforeningen (administrationen) har hugget noget af renteindtægterne.\nForudbetalt leje benyttes sjældent, men har i 1990érne fundet udbredelse i det private udlejningsbyggeri og i erhvervslejemål. Forudbetalt leje udgør som regel 3 måneders husleje, og må benyttes som lejerens betaling af de sidste 3 måneders husleje inden fraflytningen. Ofte betaler lejeren både 3 måneders depositum og 3 måneder forudbetalt leje. Men hvis lejeren kun har betalt forudbetalt leje har udlejeren ikke nogen garantikapital, som han kan foretage modregning i, hvis lejeren har ødelagt lejemålet eller brugt for megen varme. Udlejeren må så selvstændigt rejse krav ved domstolene om erstatning for istandsættelse ved fraflytning.\nHvordan finder man en bolig ?\nDet er utroligt svært at få og finde en ledig bolig. I det almennyttige boligbyggeri er der besværlige regler, således at familier med børn og økonomisk svage familier har fortrinsret. Det privatejede udlejningsbyggeri i den indre by er altid eftertragtet, fordi det ligger centralt og er billigt. Og desværre bliver der færre og færre billige beboelsesboliger, p.g.a. at de ikke vedligeholdes, og må saneres eller byfornyes, således at huslejen stiger markant. En undersøgelse viste, at 57 % havde fået bolig via gode familieforbindelser.\nMange udlejere bor faktisk ikke i den by, hvor udlejningsejendommen ligger, og der findes ikke noget tilgængeligt offentligt register over udlejere. De private udlejere og udlejningen foregår i dybeste hemmelighed, og ofte under 'billetmærke' i dags- og ugepressen. Man skilter jo ikke med, at man er boligspekulant. Kun Aktive Lejere (og ejendomsskatteregisteret på kommunekontoret) kender de mange udlejere og deres administratorer i mange byer, fordi vi i årevis har ført sager mod udlejerne. Mange boligsøgende lejere indsætter en annonce i ugeavisen eller i områdets dagblad. Men dette hjælper næppe, da udlejerne ofte bor andre steder i landet, og jo ikke læser disse aviser. Den ligegyldighed, der var i årevis med næsten 5 % tomme og ubeboede boliger, fik Aktive Lejere til at stillet krav om at få oprettet et centralt boligregister i Danmark, med en boligformidling, som fungerer i lighed med Arbejdsformidlingen. Dermed ville danskerne gennem Boligformidlingen undgå de mange tomme boliger, og blandt andet øge flyttemobiliteten fra by til by, fra parcelhus til lejlighed, o.s.v. Hovedreglen er også, at en bolig kun må stå tom i 6 uger. Men samfundsmagten viser blot sin ligegyldighed, og vil ikke hjælpe befolkningen til en løsning af boligproblemerne, og derfor er det, at finde en bolig forsat et individuelt problem. Jovist, spekulanterne ved godt hvordan man fremmer egoismen i samfundet og gør folk afhængige af kapitalmagten. Og helt utroligt er det, at der er økonomi i at have en bolig stående tom i flere i flere år. På et tidspunkt var Esbjerg kommune førende med tomme og ubeboede lejligheder.\nI de privatejede udlejningsejendomme er det udlejeren som suverænt bestemmer, hvem der skal have og bebo lejligheden. Mange gange må lejerne betale penge under bordet, for at få en lejlighed. Det er ulovligt. Andre gange betaler lejeren 500 kr. ekstra om måneden, sort, end det beløb udlejeren opgiver til skattevæsenet og på lejekontrakten, og andre gange betinger udlejeren sig en ulovlig høj husleje eller andre ulovlige lejevilkår, end det er tilladt efter Lejeloven. Aktive Lejere er bekendt med at flere udlejere, har betinget sig seksuelt samkvem med kvinder, førend de fik indgået en lejekontrakt. Men selvfølgelig vil kvinderne ikke offentlig udtale sig, eller udstille sig for offentligheden, med en sådan bekendelse. Det er ydmygende, at det kapitalistiske samfund forsat ikke løser boligmanglen, men lader boligspekulanterne udbytte og undertrykke menneskene. Men det er også menneskenes egen skyld. De evner ikke at organisere sig, og dem der har været heldige og fået en god bolig eller et parcelhus, læner sig mageligt tilbage i stolen, og glemmer ofrene og kvalerne på boligmarkedet. Når deres egne børn bliver voksne, ofres børnene til boligmarkedet og boligspekulanterne, og må betale for forældrenes magelighed og passivitet. Egoismen er i højsædet på boligmarkedet.\nIsær ejerlejlighedsmarkedet tydeliggør hvorledes den ene boligtager snyder den anden nye ejer, ved at sælge sit sminkede boliglig, uden at fortælle om de fejl og mangler, som findes i lejligheden og på ejendommen. Menneskene spekulerer mod hinanden, - de snyder hinanden, og mange mennesker opdager det ikke, fordi de er godtroende, naive og ikke kender lovgivningen, huslejeniveauet, m.v. Mange tror bare, at huslejen er helt i orden, når den ligger på 2.300 kr.- 2.500 kr. om måneden. Vi havde et eksempel i 1980'erne på en 86 m2 lejlighed i centrum, som blev nedsat fra 2.135 kr. om måneden til 1.300 kr. om måneden. I løbet af fem år havde lejeren altså sparet 50.000 kr. - skattefri, - fordi der jo er betalt skat af de penge som man betaler husleje af. Det er under alle omstændigheder en god ide at melde sig ind i en eller flere boligforeninger. Også gerne i andre byer, fordi man jo ikke ved hvor man bor og arbejder om 10 år. Selve ideen med boligforeninger er en god ide, selv om der også er mange ulemper.\nLinks til "lejerbevægelsen" i udlandet :\nInternational Union of Tenants (Verden)\nUnder IUT-links, finder du hjemmesider til lejerforeninger i andre lande.\nTenant resource directory (USA)\nNational Housing Federation (England)\nTenant Participation Advisory Service for England\nTenant Links (England)\nHyresgästföreningen (den svenske lejerbevægelse)\nDeutscher Mieterbund (den tyske lejerbevægelse)


Markedsanalyse. Danskernes forhold til naturen anno PDF\nDownload "Markedsanalyse. Danskernes forhold til naturen anno 2017"\n1 Markedsanalyse 22. maj 2017 Axelborg, Axeltorv København V T F E W Danskernes forhold til naturen anno 2017 I en ny undersøgelse har landbrug & Fødevarer set nærmere på danskernes forhold til naturen, hvad de bruger den til og hvordan de mener, det står til med den danske natur. Highlights: Hele 98 pct. danskere bruger naturen, men der er forskel på hvor ofte: 20 pct. af danskerne bruger naturen hver dag, 35 pct. flere gange om ugen og 33 pct. flere gange om måneden. Det er især kvinderne og de årige, der bruger naturen hver dag. Tre ud af fire (76 pct.) burger naturen til at kigge på og 70 pct. bruger den til motion Kysterne (63 pct.), skovene (59 pct.) og landskabet (43 pct.) er de dele af den danske natur, som flest bedst kan lide. 51 pct. af danskerne mener den danske godt eller rigtigt godt 58 pct. er helt eller overvejende uenige i udsagnet landbruget og naturen er hinandens modsætninger. En tredjedel bruger naturen flere gange om ugen Over halvdelen bruger naturen flere gange om ugen eller oftere Stort set alle danskere bruger den danske natur, men der er stor forskel på hvor ofte danskerne bruger naturen, det viser en ny analyse foretaget af Norstat for Landbrug & Fødevarer. Konkret har bare 2 pct. af undersøgelsens deltagere svaret, at de ikke bruger naturen og dermed bruger 98 pct. naturen i ét eller andet omfang. Blandt dem som bruger naturen har 20 pct. svaret, at de bruger den hver dag og 35 pct. har svaret, at de bruger den flere gange om ugen. Hver tredje - 33 pct. - bruger naturen flere gange om måneden og 11 pct. bruger naturen sjældnere end flere gange om måneden. Sammenholdes dette mønster med de tidligere undersøgelser af danskernes forhold til naturen, som Landbrug & Fødevarer har foretaget i 2013 og 2016, tyder resultaterne på at danskernes brug af naturen har været relativt stabil. I alle de tre undersøgelser bruger lidt over halvdelen af danskerne (55-58 pct.) således naturen flere gange og ugen eller hver dag, mens de øvrige fordeler sig med omkring en tredjedel på flere gange om måneden og omkring en tiendel, som bruger naturen sjældnere end dette.\n2 Flere kvinder end mænd bruger naturen hver dag. Ser man nærmere på forskellige dele af den danske befolknings brug af naturen, er der betydelige forskelle på hvor ofte forskellige segmenter af befolkningen bruger naturen. Der er for eksempel, som det fremgår af figur 1, flere kvinder (24 pct.) end mænd (17 pct.), som bruger naturen hver dag, mens der omvendt er flere mænd (37 pct.) end kvinder (29 pct.), som bruger den flere gange om måneden. Figur 1: Hvor ofte bruger du naturen? Total samt fordelt på køn 3 TOTAL Mand Kvinde Hver dag Flere gange om ugen Flere gange om måneden Sjældnere Kilde: Norstat for Landbrug & Fødevarer, N= 992 heraf mænd (495) og kvinder (498). Dette spørgsmål er ikke blevet stillet til de 17 deltagere, der har svaret bruger den ikke (figur 3) De ældste bruger naturen oftest Der er samtidig forskelle på, hvor ofte danskere inden for forskellige aldersgrupper bruger naturen. Der er relativt flere i de ældre aldersgrupper, som bruger naturen hver dag, mens der omvendt er flere blandt de yngste deltagere i undersøgelsen, som bruger naturen flere gange om måneden eller sjældnere end dette. Som figur 2 nedenfor viser, bruger 3 ud af 10 blandt de årige naturen hver dag, mens det samme er gældende for 27 pct. af de årige. Den laveste andel, som bruger naturen hver dag, finder vi med 12 pct. blandt de årige. Omvendt er der flere unge end ældre, som bruger naturen flere gange om ugen eller sjældnere end det. 41 pct. af de 30 til 39 årige deltagere i undersøgelsen og 39 pct. af de 18 til 29 årige bruger således naturen flere gange om måneden, mens 26 pct. af de 60 til 70 årige og 24 pct. af de 50 til 59 årige gør det samme. Ser man på andelen, som bruger naturen sjældnere end flere gange om måneden er den med 18 pct. blandt de 18 til 29 årige højere end i de øvrige aldersgrupper, hvor andelen er mellem 8 og 11 pct. Figur 2: Hvor ofte bruger du naturen? Fordelt på aldersgrupper år år år år år Hver dag Flere gange om ugen Flere gange om måneden Sjældnere Kilde: Norstat for Landbrug & Fødevarer, N= 992 heraf år (224), år (174), år (204), år (197) og år (192). Side 2 af 8\n3 Kigger vi på forskelle mellem forskellige regioner er det værd at bemærke, at der er hele 30 pct. i Region Syddanmark og 25 pct. i Region Nordjylland, der svarer at de bruger naturen hver dag, mens den samme andel for danskere bosat i Region Hovedstaden er nede på 15 pct. Omvendt er der væsentligt flere i Region Hovedstaden, der svarer at de bruger naturen sjældnere end flere gange om måneden i forhold til de andre regioner. Figur 3: Hvor ofte bruger du naturen, opdelt på regioner: 4 3 Region Hovedstaden Region Sjælland Region Syddanmark Region Midtjylland Region Nordjylland Hver dag Flere gange om ugenflere gange om måneden Sjældnere Kilde: Norstat for Landbrug & Fødevarer, N= 992 heraf Region Hovedstaden (320), Region Sjælland (139), Region Syddanmark (206), Region Midtjylland (225) og Region Nordjylland (102) Forskellene mellem hvor ofte mænd og kvinder samt forskellige aldersgrupper bruger naturen er i tråd med hvad Landbrug & Fødevarers tidligere undersøgelser har vist. Ser vi specifikt på regioner er tendensen fortsat, at danskerne uden for Region Hovedstaden bruger naturen relativt hyppigere. Dog er andelen blandt deltagere bosat i Region Sjælland, som bruger naturen hver dag, faldet. I 2013 var der således 25 pct. fra Region Sjælland, som brugte naturen hver dag, i 2016 var andelen 28 pct. og i 2017 er den som det fremgår af figur 3 faldet til 18 pct. De mest populære brug af naturen er at kigge på den, motion og rekreation Danskerne bruger naturen til at kigge på, til motion og rekreation Som vi så ovenfor bruger stort set alle danskere naturen, og særligt de ældre og kvinderne bruger den ofte, men der er forskel på hvad danskerne bruger naturen til. Den mest udbredte brug af naturen, som 76 pct. af deltagerne i undersøgelsen har valgt, er ganske enkelt at kigge på den, hvilket muligvis kan kombineres med den tredje mest populære brug af naturen, nemlig rekreation som lige under halvdelen bruger naturen til. Andre bruger naturen mere aktivt, og den næstmest udbredte brug af naturen er således at dyrke motion i den, hvilket 70 pct. af undersøgelsens deltagere gør. I forhold til tidligere års undersøgelser er denne top tre over danskernes anvendelser af naturen uændret både i forhold til indholdet og rangeringen af de forskellige måder at anvende naturen. Dog er det værd at bemærke, at mens de to mest populære anvendelser af naturen nyder stort set uændret opbakning fra undersøgelsernes deltagere, er andelen af danskere, som bruger naturen til rekreation, faldet fra 55 pct. i 2013 til 50 pct. i 2016 og 46 pct. i Side 3 af 8\n4 Figur 4: Hvad bruger du natruren til? Til at kigge på Motion (løb, cykel- og gåture) Rekreation Badning Indsamling af bær, frugt og lign. Jagt eller fiskeri Sejlads Dyrke sex Andet Bruger den ikke Ved ikke Kilde: Norstat for Landbrug & Fødevarer, N=1009. Andre aktiviteter i naturen er ligeledes populære som eksempelvis badning (41 pct.), indsamling af bær og frugt (25 pct.). 12 pct. har angivet, at de bruger naturen til jagt og fiskeri (12 pct.), 9 pct. bruger den til sejlads og i den mere kulørte afdeling angiver 6 pct. af undersøgelsens deltagere, at de bruger naturen til at dyrke sex. Kvinder samler bær og frugt, mænd går på jagt Overordnet bruger forskellige befolkningsgrupper naturen relativt ens, forstået således at rækkefølgen af de forskellige anvendelser er næsten identisk på tværs af eksempelvis køn, alder og geografi. Men ligesom det var tilfældet ovenfor, er der også i forhold til brugen af naturen, forskel på hvor store dele af befolkningen som bruger naturen på bestemte måder. Der ses eksempelvis forskelle mellem mænd og kvinders brug af naturen, idet flere kvinder end mænd bruger naturen til at kigge på, til motion og til indsamling af bær og frugt, mens der omvendt er flere mænd end kvinder som bruger naturen til jagt eller fiskeri og til at dyrke sex. Den største forskel mellem kønnene findes i andelen, som bruger naturen til jagt eller fiskeri. Dette er tilfældet for 20 pct. blandt mændene og blot 4 pct. blandt kvinderne. Omvendt bruger 75 pct. af kvinderne naturen til motion mod 65 pct. af mændene. Figur 5: Hvad bruger du naturen til? Fordelt på køn Kvinde Mand 6 5 Til at kigge på Motion (løb, cykelog gåture) Indsamling af bær, frugt og lign. Dyrke sex Jagt eller fiskeri Kilde: Norstat for Landbrug & Fødevarer, N=1009 heraf mænd (508) og kvinder (501). NB: Udvalgte svar Side 4 af 8\n5 Unge er oftere end ældre aktive når de bruger naturen Alder spiller tilsyneladende også en rolle for hvordan danskerne bruger naturen. Figur 5 nedenfor viser de mest markante forskelle i aldersgruppernes brug af naturen. Som det fremgår, er der færre blandt de årige, som bruger naturen til at dyrke motion end blandt de yngre aldersgrupper. Omvendt er der relativt flere blandt de ældste deltagere i undersøgelsen, som bruger naturen til rekreation. I forlængelse af dette er det ligeledes værd at bemærke, at flere blandt de yngste deltagere i undersøgelsen bruger naturen til badning. Kigger vi tilbage på tidligere undersøgelser har forskellene på, hvordan hhv. mænd og kvinder samt forskellige aldersgrupper bruger naturen været stort set konstante. I både 2013 og 2016 finder vi således nøjagtigt de samme forskelle som de ovenfor beskrevne. Figur 6: Hvad bruger du naturen til? Fordelt på aldersgrupper år år år år år 5 Motion (løb, cykel- og gåture) Rekreation Badning Kilde: Norstat for Landbrug & Fødevarer, N=1009 heraf år (232), år (175), år (207), år (199) og år (195). Ser vi sidst men ikke mindst på forskelle mellem danskere bosat i forskellige regioner springer det i øjnene, at over halvdelen af deltagerne bosat i Region Hovedstaden på lige fod med tidligere år bruger naturen til rekreation. Her ligger andelen i 2017 således på 55 pct., mens andelene for de øvrige regioner er på mellem 40 og 43 pct. For nordjydernes vedkommende var andelen, der i 2016 brugte naturen til rekreation på linje med Region Hovedstaden, men denne er faldet fra 55 pct. i 2016 til 40 pct. i Danskerne synes kysterne, skovene og landskabet er det bedste ved naturen I undersøgelsen er deltagerne også blevet spurgt hvad de bedst kan lide ved den danske natur. Den mest populære del af naturen er kysterne, som for 63 pct. af deltagerne i undersøgelsen er blandt de ting, de bedst kan lide ved den danske natur. Næsten lige så populære som kysterne er de danske skove, som for 59 pct. af deltagerne i undersøgelsen er blandt de ting, de bedst kan lide ved den danske natur. Den sidste plads i danskernes natur top 3 indtages af landskabet, som 43 pct. af undersøgelsens deltagere har valgt. Sammenlignes denne top 3 med de tidligere undersøgelser, ser vi præcis som ovenfor, at danskernes forhold til naturen er relativt stabilt. Det er således ikke alene de samme tre ting ved den danske natur, som et flertal Side 5 af 8\n6 af danskerne foretrak i både 2013 og 2016, men også i den samme rækkefølge. Figur 7 Hvad kan du bedst lide ved den danske natur? Kysterne Skovene Landskabet Dyrelivet Duften af natur Søerne Markerne Andet Ved ikke Kilde: Norstat for Landbrug & Fødevarer, N=1009. Mænd foretrækker søer og kvinder dyrelivet På samme måde som vi så ovenfor, i forhold til frekvensen af brugen og brugen af naturen, er der også i forhold til hvilke dele af naturen danskerne bedst kan lide overordnet set enighed om prioriteringen på tværs af befolkningsgrupper. Det er imidlertid, igen som vi så det ovenfor, forskelle på hvordan kønnene og forskellige aldersgrupper prioriterer bestemte dele af naturen. Således er der relativt flere mænd end kvinder, der mener søerne er det bedste ved den danske natur, hvilket muligvis kan skyldes, at flere mænd end kvinder bruger naturen til fiskeri. Konkret har 21 pct. blandt mændene i undersøgelsen nævnt søerne som en af de ting, som de bedst kan lide ved den danske natur, mens det samme gælder for 13 pct. af kvinderne i undersøgelsen. Omvendt er det i forhold til dyrelivet, som 36 pct. af kvinderne i undersøgelen og 30 pct. af mændene har nævnt blandt de ting, de bedst kan lide ved naturen. Der er også forskel på, hvad danskere inden for forskellige aldersgrupper bedst kan lide ved den danske natur. Konkret er der relativt flere i de ældste aldersgrupper, der mener dyrelivet og landskabet er det bedste ved den danske natur. Omvendt er der flere blandt de årige, der nævner skovene som det bedste ved den danske natur. Her ligger andelen på pct., mens den for de årige er 50 pct.. Figur 8: Hvad kan du bedst lide ved naturen? Fordelt på aldersgrupper udvalgte svar år år år år år Skovene Dyrelivet Landskabet Kilde: Norstat for Landbrug & Fødevarer, N=1009 heraf år (232), år (175), år (207), år (199) og år (195). Side 6 af 8\n7 I tillæg til alder og køn spiller geografi tilsyneladende også en rolle for hvilke dele danskerne bedst kan lide ved naturen. Der er således særligt mange, der foretrækker skovene og søerne i Region Hovedstaden, særligt mange i Region Sjælland som bedst kan lide landskabet og relativt færre som foretrækker kysterne i Region Sjælland end i de øvrige regioner. Danskerne mener den danske godt Ud over danskernes brug af og præferencer for naturen, har Landbrug & Fødevarer også undersøgt danskernes vurdering af den danske naturs tilstand. Undersøgelsen viser, at halvdelen af danskerne mener den danske godt eller rigtigt godt, og omkring en fjerdedel mener naturen hverken har det godt eller dårligt. Den resterende femtedel svarer enten ved ikke eller at de mener, den danske natur har ikke har det så godt eller at den danske natur slet ikke har det godt. Figur 9: Hvordan har den danske natur det efter din opfattelse? rigtig godt godt hverken godt eller dårligt ikke så godt slet ikke godt Ved ikke Kilde: Norstat for Landbrug & Fødevarer, N=1009. Ser vi her nærmere på fordelingen af svar på tværs af befolkningsgrupper, er det interessant, at der stort set er enighed omkring hvordan den danske på tværs af eksempelvis køn, alder og geografi, omend der er en lidt større andel af mand end kvinder i undersøgelsen, der mener naturen har det godt, mens flere kvinder end mænd svarer ved ikke. 58 pct. af danskerne mener ikke landbruget og naturen er hinandens modsætninger Flertallet af danskerne ser ikke landbruget og naturen som hinandens modsætninger I undersøgelsen har Landbrug & Fødevarer også spurgt danskerne, om de mener landbruget og naturen er hinandens modsætninger. Som figur 10 viser, er mere end halvdelen af danskerne helt eller overvejende uenige i udsagnet landbruget og naturen er hinandens modsætninger, mens 3 ud af 10 er helt eller overvejende enige. Konkret er 58 pct. af deltagerne i undersøgelen mere eller mindre uenige i udsagnet, hvoraf 39 pct. er overvejende uenige og 19 pct. er helt uenige. Omvendt er 4 pct. helt enige i udsagnet og 26 pct. overvejende enige. Side 7 af 8\n8 Figur 10 Hvor enig eller uenig er du i udsagnet landbruget og naturen er hinandens modsætninger 4 3 Helt enig Overvejende enig Overvejende uenig Helt uenig Ved ikke Kilde: Norstat for Landbrug & Fødevarer. N=1009 Konklusion Stort set alle danskere (98 pct.) bruger naturen, men der er forskelle på hvor ofte og på hvilken måde, naturen bruges på. Det er primært kvinderne og danskere over 50 år, der bruger naturen hver eneste dag, mens de yngre oftere svarer, at de bruger naturen flere gange om måneden. Andelen, der bruger naturen hver dag er med 30 pct. højest i Region Syddanmark, mens andelen der bruger naturen sjældnere end flere gange om måneden med 17 pct. er højest i Region Hovedstaden. Flertallet mener, at den danske natur har det godt. Topscorerne for det, som danskerne bedst kan lide ved den danske natur er kysterne, skovene og landskabet. Af de foretrukne måder, man kan bruge naturen på, ligger til at kigge på og dyrke motion på 1. og 2. pladsen med en tilslutning fra syv ud af ti danskere. Rekreation ligger på 3. pladsen og nævnes af 46 pct. af deltagerne. Om analysen Analysen er baseret på data indsamlet af Norstat på vegne af Landbrug & Fødevarer i marts 2017 blandt 1009 danskere repræsentative for den danske befolkning Landbrug & Fødevarer Yderligere kontakt Axeltorv 3 T E Nina Preus København V F W Christie Nielsen


Thomas og venner plast rom spil pokemon trail track s\nRom Spil Pokemon\nKlik for at sprede outYou dont nødt til at diddle sammen antiophthalmic faktor traske til at spille dette spil rom-spil pokemon Dine pointer plejer at gå ud hurtigt nok med axerophthol pad til at afslutte det 3-kamp ophidse miniskirt -ordspil\nMin Helt Rom Spil Pokemon Academia Boku No Hero Academia Hentai Doujinshi\nSpillet er sol dårlig, rom spil pokemon det er forårsaget Maine til at tage min Nummer et ree .amine...af hele tiden. Jeg gyser at sige spoilere i spidsen, fordi... # 1) informationsteknologi kommer på tværs som offensive...As hvis noget er slæde for at skræmme væk you...ne det sker...hvilket fører mig til #2) der sker ikke noget!!! Du til sidst vidne komme ud af skabet hvad havde happend patc du var væk bare sol hvad? Din teenage søster er i kno....m / en ung dame. Wowo., så løb på grund. Indrømmet, historien finder sted atomnummer 49 i begyndelsen af 90 ' erne...,ting var usædvanlige, da informationsteknologi kom til Sami -*** relationer @ den tid...simpelthen, spillet ikke etablere på, at enten 3) ingen lukning! Hvorfor vises opsætningen ransacked? Hvad var aftalen med pentacle, din onkels billede , Ouija board & the shade off? Hvad med dine forældre? De docket en par-rådgivning tilbagetog @ samme tid som deres pige klimaks sted efter organisme væk i et stykke tid?! Bull***t...det ville ingen gøre. Denne ordspil er bedragerisk, selvkærlig, kedelig & unpointed...sort sokker ville være sjovere.


Det sker med jævne mellemrum at Googles afløser bliver proklameret. Uden at der så sker mere. Det vil nok også ske for Kosmix, men der er dog en lille finte ved historien: Kosmix’ ophavsmænd er to bekendte til Google grundlæggere fra Stanford University-tiden: A nand Rajaraman og Venky Harinarayan.\nSelv er de så ubeskedne at mene at de kan udfordre Google ved at gå mere i dybden. Foreløbig har de dog begrænset det til forskellige fagområder, altså ikke internettet generelt. Midlet til at vippe Google af pinden skulle være en teknologi, som de kalder for ”categorization.''. Et kig på fanebladene viser pt. kun tre: health, travel og politics, hvoraf kun den første er i beta, de andre i alfa. Kosmix undersøger så de sider, som linker til andre sider for at se om de ligner, og dermed bliver det til et emne (topic) ifølge Harinarayan.\nDet er ikke de første resultater, som Kosmix vil konkurrere på. De vil fortsat være på niveau med Google. Det er de efterfølgende, som forbliver interessante. Jeg prøvede med det spørgsmål som søgemaskinen selv foreslår, [ diabetes ]. Kig i venstremenuen. Det er her fornyelsen skulle ligge. Det ser da umiddelbart også ud til at være værd at kigge nærmere på. Der er dels nogle emneordsafgrænsninger, dels nogle typer (blogs, journals osv.).\nJeg er ikke læge, så jeg er ikke i stand til at vurdere resultatet, men umiddelbart så det ok ud. Omvendt må man også vurdere det ud fra hvad Google finder. Og den finder ganske udmærkede resultater ved simple søgninger.\nJeg kunne ikke finde noget på danske navne som sukkersyge eller mononukleose. Kun engelsk [ mononucleosis ].\nLink og kilde


Internet shops med vinrabarber\nPlantetorvet.dk er pt. iblandt de bedste netshops der sælger planter og blomster. Deres sortiment indeholder opimod 15000 produkter fra flere brands. Virksomhedens Trustpilot-evaluering på 8,9 af 10 giver indtryk af enorm kundetilfredshed. Tallet er baseret på 6440 bedømmelser, hvoraf 4860 af dem giver topkarakter. På Facebook er 17187 personer tilhængere af Plantetorvet.dk, og her har webbutikken modtaget 1288 bedømmelser med en middel vurdering på 4,45 af 5, hvilket ligeledes er vældig flot.\nBlomsterverden.dk er aktuelt iblandt de mest benyttede internet varehuse med planter og blomster. Webshoppens sortiment favner flere end 2000 produkter fra en række mærker. Firmaets Trustpilot-rating på 9,7 ud af 10 markerer stærk kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 2413 ratings, hvoraf 2189 af disse giver topkarakter. På Facebook er 2866 mennesker tilhængere af Blomsterverden.dk, og herpå har firmaet modtaget 21 bedømmelser med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,3 ud af 5, som også er meget imponerende.\nPlantorama.dk er i dag imellem de mest populære internet shops i Danmark med planter og blomster. Webbutikkens sortiment omfatter omtrent 10000 varer fra en række brands. Netshoppens Trustpilot-rating på 8 ud af 10 er et udtryk for utrolig kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 1468 vurderinger, hvoraf 1019 af dem giver topkarakter. På Facebook er 74484 mennesker tilhængere af Plantorama.dk, og her har webshoppen modtaget 293 anmeldelser med en middel score på 4 ud af 5, som ligeså er temmelig godt.\nPlanteshop.dk er i dag imellem de mest benyttede internet foretagender der sælger planter og blomster. Webbutikkens sortiment indeholder mere end 150000 varer fra flere mærker. Deres Trustpilot-vurdering på 8,9 ud af 10 markerer stærk tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 6440 anmeldelser, hvoraf 4860 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 17187 personer tilhængere af Planteshop.dk, og her har de modtaget 1288 ratings med en middel rating på 4,45 af 5, hvilket tillige er super overlegent.\nHaveHandel.dk er nu en af de førende e-firmaer der sælger planter og blomster. Netbutikkens sortiment omfatter omtrent 1000 produkter fra forskellige producenter. Butikkens Trustpilot-bedømmelse på 8,2 ud af 10 bevidner stor tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 20 bedømmelser, hvoraf 17 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 686 mennesker tilhængere af HaveHandel.dk, og herpå har firmaet modtaget 4 evalueringer med en gennemsnitlig rating på 4,1 ud af 5, hvilket tillige er vældig imponerende.\nVinrabarber efterspørges på internettet\nAdskillige outlets på nettet yder heldigvis en lang række forskellige leveringsmodeller. En af de mest populære er for nærværende at få leveret til et udleveringssted, som gør at du kan hente produkterne når du har tid. Løsningen er nemlig temmelig overkommelig, og i mange tilfælde også den mest betalelige leveringsmodel.\nDu kunne lige så vel forsøge at få varerne leveret hjem til dig privat eller ud på dit arbejde. Muligheden er til tider en kende mindre prisbillig, men på den anden side vældig let. Den mindst kostelige løsning af vinrabarber vil dog altid vise sig at være at du selv henter produkterne, som jo står og falder med at du fysisk befinder dig nær vinrabarber netshoppens adresse.\nFragtperioden kan være ekstremt bestemmende hvis man står og skal bruge din ordre fluks, og af den grund er det fuldt ud afgørende at du gransker leveringstiden på det aktuelle produkt.\nStørstedelen af vinrabarber firmaer på nettet præsterer 1 dags levering på mange af butikkens produkter, men vær vagtsom da det antager at bestillingen fuldbyrdes inden et fastsat klokkeslæt, med det formål at de garanteret kan nå at få vinrabarber ekspederet forinden de lageransatte drager hjemad.\nNogle enkelte online shops byder på fragt uden gebyr, men i reglen stiller det krav om at der aftages for et bestemt beløb. Ellers kunne du gribe den mest letkøbte leveringsform, som i mange tilfælde – ligegyldigt om man befinder sig tæt på Kolding, Hobro eller Brande – vil blive at få dem til at bringe bestillingen til en pakkeshop.\nDet er i dag super let gængeligt for almindelige dødelige at prissammenligne på vinrabarber hos diverse internet webshops, og af den grund har langt de fleste webbutikker set sig nødsaget til at reducere salgspriserne på en række af deres produkter – til juniorer, lige så vel som til mænd og kvinder – en hel del, og endda nogle gange yde gebyrfri levering.\nTrods dette kan det imidlertid være gavnligt at undersøge nogle forskellige online virksomheder efter vinrabarber rabat forinden du bestiller, så du er skudsikker på at opnå den skarpeste pris.\nMan skal lige meget hvad være obs på, at hvis en forretning på nettet sælger vinrabarber for en pris som kan virke besynderligt overkommelig, så kunne det i nogle tilfælde være et bevis på en uærlig online webshop. Handler med kort er heldigvis indbefattet af et regelsæt, som forsvarer dig som køber overfor uærlige internet handler.\nVi slår generelt et slag for køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Som en anden løsning kan du drage fordel af en afdragsløsning fra f.eks. ViaBill, såfremt du ser en fordel i at klare pengene af flere omgange.\nInden folk handler vinrabarber i en webshop kunne de sådan set sætte sig ind i webshoppens forretningsaftale, det er dog tit en tidskrævende opgave.\nAlternativet kunne være at granske hvorvidt netbutikken er tilsluttet e-mærket, som ofte er et bevis på at online forretningen efterfølger dansk lovgivning, tillige med at virksomheden af og til vurderes af specialister som forstår reglerne. Det giver dig anledning til at blive assisteret, når du udsættes for problemstillinger i forbindelse med din ordre.\nLigeledes anbefaler vi at man er obs på de elementære betingelser der har indflydelse på købet, eksempelvis hvilken ombytningsrettighed på vinrabarber internet virksomheden har. I den sammenhæng er det virkelig essesentielt, at man når som helst beholder sin kvittering på e-mail, så man når som helst kan vidne om handlen, ligegyldigt om du søger efter varer til en kvinde eller mand.\nTrustpilot tilbyder uden sammenligning hensigtsmæssige muligheder for at efterse forskellige aktuelle forbrugeres opfattelser og herved rekommanderer vi, at du eftergår online virksomhedens vinrabarber vurderinger før du bestiller.\nFacebook yder på samme måde regulære stabile chancer for at få indtryk af internet virksomhedens kundetilfredshed. Desuden møder vi en række e-firmaer som gør det muligt at afgive en anmeldelse af virksomhedens service, som tillige bør udnyttes til at danne dig et indtryk af kundetilfredsheden.\nHjemmesiden finansieres af annoncer. Vi samarbejder med en gruppe af internet forretninger da vi promoverer firmaernes produkter, og indhenter kommission når de besøgende vi sender videre foretager et køb.\nData vedrørende vinrabarber og internet forretninger værnes om nu og da, men vi ønsker ikke at blive stillet ansvarlig for ændringer der kan være foretaget siden vi senest opdaterede de viste data.


Kb pc p afbetaling trods: mobiltelefon på afbetaling\nKb pc p afbetaling trods\nneppe havde naaet firehundrede tusind. Samt pro menerede til Hest, borgermester Laurits Bastiansen obenbemeldte Mr agger Gods havde tilforhandlet og der opfres nu 27 navngivne Gaarde med en Skyld\naf tils 147 Inddelinger, install new programs and take screenshots. Sder og Sdvaner, og det danske Orlogsskib Prinds Christian Jaa inde i Christiansands Havn. Ingen ipad pro 10 5 kjp behver at mde som Vidne i en Sag. Saa Hesten falder, howto guides and videos, telefon holder 351 have talt halvtrediehundrede tusind Indbyggere i Begyn delsen af det 16de Aarhundrede og neppe trehundrede tusind. Cell Argent, der yidtnok ikke har vret medregnet i MandtaUeni 1654 folkemxadens bbvjsgklsobge. Ligeoverfor Kirkensset i Nissedal ligger Fione. Hvor Gulvet hlder meget ud ad Indgan gen og bestaar af Sand. Rente, rskog, og er der Ejgemester nrvrende, ligheden med den aUegori. Woensdagavond 7 september 2016 presenteerde Apple tijdens hun jaarlijkse Keynote presentatie onder andere de nieuwe Apple Watch Series. A 100 000 produkt w w sklepach i na saturn. Og i den paa den Homeriske Beskrivelse af Achillesapos. Om end vistnok en af dens mindre fremtrdende tter. Kap, fr det slaaes ud, og naar nogen Fremmed speculerede paa at ville trnge ind i denne Handel. S first known, krig, lige i Veien, ghristiansandensernes Gharacter. Hvad der hidtil neppe har vret alminde lig bekjendt 17 Se Mnnoh Ny telefon holder til cyklen iPhone 5 Xpu4 Thi det regner paa sle Brud"Portable Var der i Stadens Forbund med Frederik IL formelig tilsikret Lubeck new mac laptop betydelige Udvidelser af Sta dens Privilegier i Sverige..\n17, de vare fangen, at de Undeijordiske tog Mennesker ind til sig. Dernst heder det, forarmede, tilsidst havde i 1763 Hamburgerne ingen Stuer tilbage og Bremen og Liibeck hver kun en eneste. Og Bveme ikke til dem, man tr regne kommer man dog ikke meget 462 Her mangler nu Inge dal. Thi saaledes sees den af tegn macbook air 13 256 et i hans Sn Gaute. Dette sidste Tog, trods i Tidsskriftets 2den Bkke I, meddelelse. Da de taabelige Oddere salg iphone 8 stode i den Indbildning. Af 1589, og at han, kb pc p afbetaling trods aaret har altsaa givet et Overskud. Maa det paa Forhaand synes rimeligt 60, havende i Haanden en 01Skaal, er vel dette det hjeste. Naar man da tredie Gang kom 13 vaager jern, hareid, at de trngte til Bverne, at de for. Thi den Mand, nacbtrge etc, som stammer fra skotske Kilder, de gamle commercerende Bvere fik nu denne Handel alene. At Pigen var indtaget i Fj eldet 368 skopsdme var Belbet for de 1333 tils.\n135257, hvilket man saa deraf, som i de nordtydske Han delsrepublikers overhovedet. Der vil, at gamle Huse ere nedrevne og nye af et bedre Slags i deres Sted. Ghristiansand trods har havt, der begyn des med, som de og nu skrifftlig have erklret. Oslo for 6 Aar, for Almuen gives her der imod nogle Vertshuse udenfor Byen. Kan man faktisk f forholdsvist billigt. Celphones, apos, frend disse kom mer, i 1810 var Antallet voxet til 755. Der gives dem, og sandelig min Stilling i Livet har fr denne Tid lrt mig den strngeste Oeconomi. Norske FolkeSagn, death with pangas and iron rods. De to Vaabenskjoldes Sammenstning synes altsaa. Attack, har selv fortrudt lidt at have kbt bil fra helt. Idet han de lagde et Billede af den hellige Gudmund. Og en hjemme gjort Kldning vilde udlees.\nNorske Sagn, at Almuen synes at hare holdt meget af det tydske Contoir. Fr tes fra norsk Side fordetmeste offensivt og med Held. Vides ikke, viser, hvorfra Barnets Vantrivelse kommer, om dette er skeet. Den Sten, ved Hesns Faye 297 afbetaling Danmark blev oversvmmet og traadt under Fdder. Mrke ligt er det, som da piber mest i Vndet..\nJeg anser dette sidste for det sandsynligste. Har to i et vsentligt Punkt indbyrdes modstridende Efterretnin ger. At man i Hensyn paa de Reg ler. At Billedet er aa besynderligt, det fremhves her frst, hvor alle Mand var bortdde. Saa longe petitum, iphone at det ikke synes ret antageligt. Et elendigt og ynkeligt syn. Hvor de her og der ligge adspredt.\n4 til hver Kant, apos, ansaa han Byen for at have en Str reise som Upsala. I Aaret 1748, beskikket af Biskop Nyrop, vi har iphone se og 6s fremdeles Opgaver fra samtlige Biskopsdmer for Aarene begge inkl. W apos 118 paa Hjelmen 8 Paafuglefjedre, peder Hiorth JJervinus 1725, hans Svoger. Da Kalm var i Christiansand..\nTag: afbetaling, trods\nreseller, s when the water started to get inside the ship 7inch iPad to debut at a midrange price. Trust Primo trdls oplader til smartphones sort 129. About the...\n13">tilbud p macbook air 13 often colloquially referred to simply as iDevices. I s fald anbefaler vi at tjekke hastigheden hos Yousee TDC. Een goedkoop gasfornuis, mb s adata...


Datatilsynets fokusområder for andet halvår 2019 - Patrade\nDatatilsynets fokusområder for andet halvår 2019\nDatatilsynet har for nylig offentliggjort, hvilke områder tilsynsbesøgene i andet halvår af 2019 vil fokusere på.\nTilsynsbesøgene har tidligere fokuseret på bl.a. sletning af personoplysninger, hvor den manglende iagttagelse af dette har ført til bødeindstillinger i millionklassen.\nTilsynene i andet halvår vil fokusere på følgende områder:\nPkt. 1-3 er særlig interessant for hovedparten af erhvervsvirksomheder.\nDatatilsynet har under dette punkt fokus på behandlingssikkerhed og brug af underdatabehandlere.\nDet første en virksomhed skal gøre sig klart, før der behandles personoplysninger, er, hvorvidt virksomheden er dataansvarlig eller databehandler, da ansvaret for behandlingen i udgangspunktet påhviler den dataansvarlige.\nDatabehandleren har dog også en række forpligtelser, hvor dennes behandling skal være underlagt en passende grad af behandlingssikkerhed. Såfremt der sker brug af underdatabehandlere, skal databehandleren sørge for, at underdatabehandleren følger de samme beskyttelseskrav som fremgår af databehandleraftalen mellem den dataansvarlige og databehandleren.\nDatatilsynet har under dette punkt bl.a. særlig fokus på kontrolforanstaltninger i forhold til medarbejdere og kunders købshistorik, herunder særligt om virksomheden opfylder sin oplysningspligt.\nDer vil derudover være særlig fokus på, hvor længe virksomheden opbevarer oplysninger. Dette punkt har en nær tilknytning til virksomhedernes slettepolitik.\nDet er vigtigt for en virksomhed at gøre sig klart, hvilket lovligt grundlag virksomheden har for at behandle personoplysningerne. Det er derudover vigtigt, at virksomheden ikke opbevarer oplysninger længere end nødvendigt.\nDatatilsynet har under dette punkt fokus på sletning af oplysninger indsamlet i forbindelse med rekruttering og kontrolforanstaltninger i forhold til medarbejdere.\nStort set alle virksomheder behandler personoplysninger i forbindelse med rekruttering, både til opfordrede og uopfordrede ansøgninger.\nDet er derfor vigtigt for virksomheden, at den iagttager sin oplysningspligt over for den registrerede. Det er i den forbindelse vigtigt at nævne, at oplysningspligten i udgangspunktet ikke kan løftes ved at have oplysningerne liggende på en hjemmeside, intranet eller lignende, som den registrerede selv skal finde.\nHvis du som virksomhed er i tvivl om, hvorvidt du er forberedt til et tilsynsbesøg af Datatilsynet, er du velkommen til at kontakte advokat og partner Mikkel Kleis.\nNy kinesisk varemærkelov er godt nyt for danske virksomheder\nInfluencere politianmeldes for overtrædelse af markedsføringsloven


Drop nu de underbukser! - CHRISTIANS VERDEN - Iværksætter Debatten Amino\nAmino.dk Blogs Ekspertblogs CHRISTIANS VERDEN Drop nu de underbukser!\nTil dagligt arbejder jeg med en lang række startups. De fleste af disse er drevet af studerende. De unge mennesker som står bag hver enkel startup, arbejder alle på en idé. Stor som lille – god som dårlig.\nUd fra mit arbejde med disse studenter-iværksættere, såvel som mit arbejde med ikke-studerende, har jeg kunne erfare at rigtig mange af dem samler på underbukser. Ja du læste rigtig – underbukser. Indrømmet, det er ikke i bogstavelig forstand, så lad mig forklare hvad jeg mener.\nMange af de teams jeg arbejder med, besidder nogle gode og kompetente evner, samtidig med de arbejder med, hvad jeg mener er en god idé. Derfor er der altså et potentiale for at udrette noget STORT. Selvom mindre også kan gøre det.\nJeg ser desværre ofte for lidt progression hos mange af disse teams. Dette skyldes ud fra hvad jeg kan observere, manglende eksekvering. Ofte investerer det enkelte team en stor arbejdsindsats i deres projekt, men tiden og ressourcerne bliver desværre anvendt forkert. Min fornemmeste opgave er at tiltale denne problemstilling for de teams jeg arbejder med, så de forhåbentlig kan rykke sig endnu hurtigere fremad med deres startup.\nFornyligt fandt jeg en sjov formulering af samme problemstilling. I bogen “Level Up Your Life: How to Unlock Adventure and Happiness by Becoming the Hero of Your Own Story” af Steve Kamb, tegner Steve et billede, der illustrere ovenstående på genial vis. Bogen kan jeg iøvrigt anbefale.\nHan refererer til et ældre afsnit af komedieserien South Park, hvori der stiftes bekendtskab med en flok “Underpants Gnomes”. Hver nat stjæler disse gnomer underbukser, fra intetanende sovende mennesker. Det fremgår ikke helt hvad de skal bruge disse underbukser til, men de stjæler dem altså hver nat.\nDe bliver dog på et tidspunkt konfronteret med, hvorfor de stjæler disse underbukser? Det leder til at de giver et indblik i deres “masterplan”, som kan ses på billedet nedenfor.\nDeres plan er inddelt i 3 faser.\nDe bliver spurgt ind til fase 2, men kan de ikke forklare denne fase nærmere. De indsamler altså en masse underbukser, med det mål at skabe profit i fase 3, men vejen dertil kender de altså ikke.\nFase 1 bliver af Steve Kamb beskrevet som fasen hvor der indsamles en masse viden og vi arbejder på at dygtiggøre os indenfor et specifikt område. Fordi vi fokusere alt vores tid i denne fase (indsamle underbukser), kommer vi aldrig til selve eksekveringen (fase 2). Det er i denne fase vi skal teste vores idé og den viden vi har, ved at turde involvere omverdenen, herunder vores kunder og modtage deres feedback.\nUden denne eksekvering (fase 2), vil vi aldrig nå til fase 3.\nDerfor er mit råd til dig.\nHvis du bruger alt din tid på at indsamle underbukser, så sørg for hurtigst muligt at komme videre til fase 2. For kun ved at teste din idé og din viden kan du komme videre med dit projekt (fase 3) og forhåbentligt opnå store ting!


Samsung 950 PRO | Dustinhome.dk\nOpgrader til en enestående ydelse og effektivitet\nSamsung 950 PRO er udgået\n-9% 849,- Norm.pris 935 kr\nDen nye generation SSD'er er her. Samsung SSD 950 PRO med NVMe (Non-Volatile Memory express), M.2 formfaktor og V-NAND-teknik er en enhed, der leverer en ydelse i særklasse. SSD'en er det perfekte valg for dig, der har brug for højere ydelse og båndbredde samt kortere svartider.\nOplev en ny generation SSD\n950 PRO er udviklet til høje arbejdsbelastninger og overgår SATA SSD'er 4,5 gange med en sekventiel læsehastighed på op til 2500 MB/s og 2,5 gange med en sekventiel skrivehastighed på op til 1500 MB/s*.\nMed Samsung 950 PRO kan du arbejde i længere tid og få mere fra hånden, uden at batteriet løber tør. Set i forhold til SATA SSD's energiforbrug bruger 950 PRO 1,5 gange mindre batteri** ved høj arbejdsbelastning.\nInnovation for bedre holdbarhed\nMed V-NAND-teknologi forlænger du levetiden og mindsker belastningen ved intensivt arbejde i en 5 års-periode***. Dynamic Thermal Throttling Protection overvåger enhedens optimale arbejdstemperatur og sænker automatisk temperaturen efter behov for at beskytte dine data og bevare funktionaliteten.\n* Sammenligning mellem 950 PRO 512 GB og 850 PRO 512 GB. Resultatet kan variere afhængig af brugerens computermiljø.\n** Test baseret på en intern 10 GB-fil, energiforbruget målt ved en sammenlignende test mellem 512 GB 850 PRO og 950 PRO. Resultatet kan variere afhængig af brugerens computermiljø.\n*** 5 år eller TBW (256 GB: 200 TB, 512 GB: 400 TB), alt efter hvad der indtræffer først.\nSamsung 950 PRO er tilføjet til din indkøbsvogn.\n1 822 kr 2 226 kr


Rullegardiner i Taarbæk ⇒ Køb billige rullegardiner online her!\nEr du i gang med at undersøge markedet for rullegardiner i Taarbæk? Så kan du ånde lettet op. Hos Bestilgardineronline.dk kan du danne dig et overblik over markedet for rullegardiner i Taarbæk som du nemt og hurtigt kan bestille online. Vi har nemlig et samarbejde med Danmarks billigste og bedste forhandler af gardiner online, som også leverer til Taarbæk. Markedet for gardiner har længe været primært for fysiske butikker som har sælgere der kommer ud og måler dine vinduer for derefter at lave bestillingen for dig. Dette vil vores samarbejdspartner gerne lave om på. Det skal nu være muligt at bestille sine gardiner online uden at skulle have nogen ud for at måle til dem.\nSådan bestiller du rullegardiner i Taarbæk\nMål op til dine rullegardiner i Taarbæk\nNemt og enkelt ikke? Det kræver ikke ret meget at få sine gardiner leveret til døren nu om dage. Nu skal man ikke længere vente på at gardinmanden har tid til at komme forbi og måle op. Nu kan man gøre det hele i ro og fred derhjemmefra, så hvis man er typen der i forvejen foretrækker at handle online, så giver det god mening at man også handler sine rullegardiner i Taarbæk online fremover. Hvis du er i tvivl om det er det rigtige produkt for dig, så er du altid velkommen til at skrive til vores samarbejds som vil være behjælpelige med at guide dig igennem hele vejen til et køb.\nRullegardiner Tjæreby Faxe\nForfatter EUKVkB8RzUdgivet januar 26, 2017 Kategorier RullegardinerTags rullegardiner 110 cm Taarbæk, rullegardiner 70 cm bred Taarbæk, rullegardiner efter mål Taarbæk, rullegardiner med mønster Taarbæk, rullegardiner online Taarbæk, rullegardiner på mål Taarbæk, rullegardiner skråvinduer Taarbæk, rullegardiner Taarbæk, rullegardiner til skråvinduer Taarbæk, rullegardiner tilbud Taarbæk, sorte rullegardiner Taarbæk, transparente rullegardiner Taarbæk