Deltag i ny forbrugerundersøgelse om danskernes kulturliv under COVID-19 - Billetlugenb2b\nHjem - Blog - Nyheder - Deltag i ny forbrugerundersøgelse om danskernes kulturliv under COVID-19\nSkriv en kommentar\t/ Nyheder / Af Marketin AS / 03/02/2021 03/02/2021\nDanskerne er klar til at komme tilbage til kulturlivet, så længe vi følger retningslinjerne\nCOVID-19 har haft stor effekt på dagligdagen, erhvervslivet og ikke mindst kulturlivet. I Danmark har restriktionerne både medført aflysninger og udskydelser, men også ændringer med hensyn til hvordan kulturarrangementer har været afholdt.\nI efteråret 2020 gennemførte vi første fase af vores undersøgelse om, hvordan det har påvirket de danske kulturgæsters adfærd og syn på at gå til live arrangementer under Covid-19. Herunder kan du læse om resultaterne.\nNu gennemfører vi anden fase af undersøgelsen, som du er velkommen til at deltage i her\nMetoden og resultater fra første undersøgelse\nSpørgeskemaerne blev sendt til billetkøbere hos Billetlugen (dvs. analysen er ikke repræsentativ for hele befolkningen). I alt deltog 2.269 personer i undersøgelsen.\n67% af danskerne fulgte myndighedernes retningslinjer ved kulturarrangementer\nVi har spurgt de forbrugere, der har været til event om en række udsagn, der beskriver deres adfærd og holdninger til COVID-19 situationen.\n67% har enten trygt fulgt myndighedernes anbefalinger, eller har ikke været bekymrede og levet, som de plejer.\n32 % har taget ekstra forholdsregler ud over myndighedernes anbefalinger.\n90% har været trygge ved at deltage i kulturarrangementer under COVID-19\nVi spurgte kulturgæsternes mht. deres deltagelse de sidste par måneder, og 69% svarede, at de har deltaget i kulturarrangementer inden for de seneste 3 måneder.\nTæt på 90% følte sig meget trygge eller forholdsvis trygge ved at deltage.\nMere end 66% ønsker at gå til kulturarrangementer under Covid-19\nPå spørgsmålet om man ville overveje at deltage i et kulturarrangement, hvis sundhedsmyndighedernes anvisninger blev overholdt, fordelte svarene sig således:\n66,6% Svarede JA\n27,7 svarede NEJ\n5,8 % svarede VED IKKE\nForbrugerne blev også spurgt om, hvor mange deltagere der maksimalt må være til kulturelt arrangement, for at de har lyst til at deltage. 30 % svarede maksimalt 500 personer. Og 19% havde ingen øvre grænse.\nDe danske kulturgæster ønsker tydlig information og at undgå lange køer\n2021 bliver også et år med meget usikkerhed. Vaccinen giver os håb om, at vi snart igen kan samles i større grupper, men COVID-19 tiltag og afstandsløsninger vil formentlig være altafgørende for, at arrangører kan skabe tryghed for billetkøberen, så de kan deltage i arrangementer under genåbningen af Danmark.\nDerfor spurgte vi, hvilke tiltag der skal til for at få kulturgæsterne til at føle sig tygge til at deltage i et arrangement under COVID-19.\nUdover svarene herunder tog mange sig tid til at skrive kommentarer. Af disse ses, at mange ønsker, at arrangørerne kommunikerer tydeligt om forholdsregler både før og under event.\nDe 3 vigtigste tiltag som de danske kulturgæster ønsker er:\n– 82%: At undgå lange køer\n– 81%: Tilgængelig håndsprit\n– 42%: At arrangementet afholdes udendørs\nLæs om Billetlugens digitale COVID-19 løsninger her\nDer er stor tillid til kulturbranchen i Danmark\nKulturbranchen har været ekstremt hårdt ramt af COVID-19, og en lang række events er blevet aflyst eller flyttet. Vi spurgte derfor om forbrugernes overordnede tillid til branchen. Som det fremgår herunder har mere end 80% tillid til kulturbranchen.\nDanskerne er klar til at komme tilbage til kulturlivet, så længe retningslinjerne bliver fulgt\nSelvom den aktuelle situation stadig er stærkt præget af de nuværende restriktioner for kulturlivet, er det en klar konklusion fra denne undersøgelse, at danskerne har stor lyst til at komme tilbage til kulturlivet – også under Covid-19.\nOverordnet føler 2/3 af de danske kulturgæster sig trygge ved at gå til live events, så længe myndighedernes retningslinjer overholdes. Hele 90% af de danskere, som har deltaget i kulturarrangementer under Covid-19, har følt sig trygge.\nDet er dog helt afgørende for trygheden, at spillesteder og arrangører informerer grundigt om sikkerhedsforanstaltningerne under afviklingen af arrangementer, og at der ikke opstår lange køer eller stor tæthed mellem gæsterne.\n[fusion_button link=”https://billetlugen.facticom.com/s/bhq” text_transform=”” title=”” target=”_self” link_attributes=”” alignment_medium=”” alignment_small=”” alignment=”center” modal=”” hide_on_mobile=”small-visibility,medium-visibility,large-visibility” sticky_display=”normal,sticky” class=”” id=”” color=”default” button_gradient_top_color=”” button_gradient_bottom_color=”” button_gradient_top_color_hover=”” button_gradient_bottom_color_hover=”” accent_color=”” accent_hover_color=”” type=”” bevel_color=”” border_width=”” border_radius=”” border_color=”” border_hover_color=”” size=”” stretch=”default” margin_top=”” margin_right=”” margin_bottom=”” margin_left=”” icon=”” icon_position=”left” icon_divider=”no” animation_type=”” animation_direction=”left” animation_speed=”0.3″ animation_offset=””]Deltag i den nye undersøgelse her (februar 2021)[/fusion_button]


Politisk Nyt - uge 45 - 2015 - Centrovice\nCentrovice.dk → Landbrug → Nyheder → Politisk Nyt - uge 45 - 2015\nPolitisk Nyt – uge 45 – 2015\nDelegeretmøde i Herning\nNetop hjemvendt fra delegeretmøde i Landbrug og Fødevarer, og fuld af mange indtryk fra to hektiske dage. En masse indtryk, en masse snak med gode kollegaer fra hele landet, og sidst men ikke mindst hyggeligt samvær med den herlige flok delegerede vi fra Centrovice havde med.\nVi oplevede en formand for Landbrug og Fødevarer, der med krop og sjæl arbejder alle de lyse timer for, i en utrolig vanskelig situation for erhvervet, at skabe bedre vilkår. Landbruget gennemlever i disse år den værste krise der er set, og det kalder på handling.\nBureaukratiet fylder mest\nEgentligt utroligt at opleve, at stemningen på delegeretmødet rent faktisk var langt bedre end sidste år. Også utroligt at opleve, at det som møder den enkelte landmand, når han eller hun rammer en kontrolmyndighed, en regelbegræns-ning, eller i det hele taget rammer noget der virker begrænsende på den enkelte landmands mulighed for at vælge fagligt rigtige løsninger. Ja, det påvirker mest, og fylder mest i debatten.\nEgentligt er det vel det, som gør landmænd til de overlevere vi er. På trods af en økonomi i ruiner, findes de daglige succes i arbejdet med dyrene og naturen. Det skaber motivationen.\nMinisterbilerne holdt i kø\nDet som tilførte årets delegeretmøde en ekstra dimension, var en enorm opmærksomhed fra Regeringen. Ministerbilerne holdt nærmest i kø. Statsministeren, og miljø- og fødevareministeren holdt tale til forsamlingen, efter formand Martin Merrild havde aflagt bestyrelsens beretning.\nHelt klart en statsminister hvis opgave var, at forvisse os om at landbruget også i fremtiden er et erhverv, som skal bidrage til samfundsøkonomien ved at skabe vækst og arbejdspladser.\nLandbruget skal have bedre vilkår\nEn klar forståelse af hvad det skal til af politiske initiativer, for at genskabe konkurrenceevnen i erhvervet. Landbruget er centralt placeret på regeringens dagsorden.\nMiljø- og fødevareminister Eva Kjer Hansen kom, og som sædvanligt leverer hun varen. Hun er en engageret minister, og et stærkt ministerkort. Nu er Eva Kjer Hansen jo ikke ukendt med at optræde som fødevareminister på delegeretmødet. Når sammenligningen er Dan Jørgensen, som optrådte på samme scene sidste år, vandt Eva stort på point.\nNu er det altid sådan, at vi som landmænd bliver en smule skeptiske, når en minister siger alt det som vi gerne vil høre, så vi skal nok være lidt skarpere på at lytte til, hvad der ikke bliver sagt. Eva Kjer Hansen har en meget analytisk tilgang til opgaverne, og i en rolig tone udreder hun tingene.\nJeg ikke i tvivl om, at 16 punkts-planen, som Venstre gik til valg på, bliver gen-nemført. Det som er udestående, og som der ikke blev givet svar på er: Satser regeringen på en landbrugspakke med en bred forligskreds, hvilket vil skabe stabilitet omkring landbrugets fremtidige vilkår? På den anden side må vi klart sige, at hvis der ændres i planen, med det resultat at effekten forringes, så er vi nok nødt til at vælge fuld effekt, på den korte bane. Vi skal simpelthen her og nu have skabt bedre vilkår.\nEfter fødevareministerens indlæg var der mulighed for at stille direkte spørgsmål til hende, og Torben Povlsen, næstformand i Centrovice spurgte ind til for-hold til vandområdeplaner. Det hjælper ikke at øge kvælstofnormerne, hvis ikke vandområdeplanerne bliver dømt ude. Kvalitetsmålsætninger og reduktionskrav gør, at 40 % af fynsk jord skal lægges brak, og får ikke glæde af den ekstra gødning. Hvad vil ministeren gøre ved det? Det kom der ikke noget tydeligt svar på. Det er stærkt tvivlsomt, hvilke råderum der er for ministeren, overfor de kvalitetsmålsætninger den danske stat har meldt ind til EU.\nIndlæg fra talerstolen\nEfter Martin Merrilds beretning, og talerne fra statsministeren og miljø- og fødeministeren var der tid til debat om beretning. Centrovice var på talerstolen med tre indlæg omkring økonomi, finansiering, virksomhedsskatteordningen samt elever i landbruget.\nMit udsagn var, at erhvervet er på katastrofekurs. Er vi ikke færdige med at dele nødlidende ejendomme op i røde og grønne kasser, og skulle vi i stedet ikke gøre noget ved det.\nDerudover var jeg på talerstolen med en hård kritik af opstramninger på virksomhedsskatteloven. Det var meget relevant, da skatteminister Karsten Lauritzen var til stede om aftenen, og holdt festtalen.\nMikkel Grubbe havde et rigtigt godt indlæg omkring unge landmænd under uddannelse. Hvordan får vi bragt sammenhæng mellem løn og kvalifikationer, og hvordan lever vi landmænd op til forpligtigelsen, at uddanne fremtidens landmænd?\nDeltidsudvalget – uvished efter afstemning\nDag to efter en god festaften skal løbes lidt i gang. Der var afstemning om for-slag til nedlæggelse af deltidslandbrugssektionen. En afstemning der gik for-mandsskabet imod. Ingen havde gjort det til et kabinetsspørgsmål, så resultatet er, at ingen rigtig ved, hvordan tilknytningen til deltidslandbrugssektionen er.\nPeder Tuborgh, CEO Arla kom med et indlæg om verdensmarkedet for fødevarer og vores produkter. Hvad forventer fremtidens fødevaremarked?\nSom den fjerde minister var erhvervs- og vækstminister Troels Lund Poulsen på podiet sammen med andre kvalificerede indledere. Emnet var vækst i hele Danmark.\nInden folk slumrede hen i bussen på vej mod Vissenbjerg, reflekterede en af vores delegerede Svend Møller over de sidste to dages oplevelser. Det satte for mig prikken over i-et på to gode dages oplevelser.\nTak til alle I delegerede, der afsatte to dage til at repræsentere fynske kollegaer i Herning.\nPubliceret 6. november 2015


Dea: Store beløb til akutforskning skal følges op af mere langsigtet indsats - Altinget: forskning\nEt snævert felt af eliteforskere indenfor særligt sundhedsfeltet har nydt godt af de store akutbeløb, der er blevet uddelt under krisen, skriver debattørerne. (Foto: Sofie Mathiassen/Ritzau Scanpix)\nHenholdsvis programleder og seniorkonsulent i DEA\nI jagten på løsninger og veje ud af de seneste måneders globale pandemi, har dansk forskning og de forskningsfinansierende fonde arbejdet i døgndrift for at præstere en ekstraordinær indsats, hvis lige ikke er set i nyere tid.\nUddannelses- og Forskningsministeriet samt offentlige og private fonde har på ganske få måneder uddelt 371,5 millioner kroner til corona-relateret forskning.\nYderligere planlagte bevillinger forventes at bringe det samlede tal op på cirka 440 millioner kroner. Tilsvarende har forskere reageret prompte med ideer til forskningsprojekter, som kan vise sig værdifulde for håndteringen af coronakrisens konsekvenser for det danske samfund.\nDet er imidlertid afgørende at huske, at den akutte respons kun har været mulig, fordi Danmark gennem årtier har investeret i at opbygge stærke forskningsmiljøer, herunder også samarbejde med virksomheder og offentlige aktører\nJeppe Wohlert og Jonas Krog Lind\nDatadeling på tværs af grænser\nHvad kan vi så forvente os af den betydelige pose penge, som er uddelt til et relativt snævert forskningsemne?\nPå den positive side har de sidste måneder budt på større åbenhed i den coronarelaterede forskning, hvor data og resultater bliver delt hurtigt på tværs af landegrænser og kontinenter.\nHurtig reaktion kræver års forberedelse\nForåret har vist, at forskere kan mobiliseres hurtigt i kampen mod store kriser som coronavirus.\nDet er imidlertid afgørende at huske, at den akutte respons kun har været mulig, fordi Danmark gennem årtier har investeret i at opbygge stærke forskningsmiljøer, herunder også samarbejde med virksomheder og offentlige aktører, med en faglig og emnemæssig bredde, som det danske kriseberedskab de seneste måneder har kunnet mobilisere.\nBåde hastigheden i uddelingerne og kravene om hurtigt at opnå resultater indebærer en risiko i forhold til kvaliteten og robustheden af den forskning, som skal bidrage til løsninger på krisen.\nHastigheden i uddelingerne reducerer muligheder for kvalitetssikring, som normalt sikres gennem fagfællebedømmelse af ansøgninger. Det har fondene i denne ombæring undladt af hensyn til det akutte behov for svar på coronakrisen.\nSamtidig kan forventningen om hurtige resultater forstærke uhensigtsmæssige aspekter af en videnskab, der i forvejen kritiseres for til tider at være for hurtig.\nStærke incitamenter til at publicere meget (og dermed med øget hastighed) og tidsskrifters tilbøjelighed til at prioritere opsigtsvækkende resultater betyder, at der allerede før corona var rejst bekymringer i forhold til udbredelsen af tvivlsomme forskningspraksisser og -resultater.\nRisiko for øget koncentration af forskningsmidler\nBevillingerne til coronarelateret forskning er i overvejende grad gået til professorer inden for et emnemæssigt snævert felt af hovedsageligt sundhedsforskere.\nFastansatte forskere på universiteterne, hospitalerne og andre forskningsinstitutioner er i kraft af deres netværk og erfaring oplagte indgange til forskningsmiljøerne, og sundhedsforskningen er et oplagt område at prioritere i denne situation.\nChancerne for videnskabelige gennembrud er simpelthen større, hvis vi understøtter mange forskellige talentfulde forskere og fremmer stor diversitet i forskernes valg af emner samt måder at undersøge dem på.\nOg det øger ligeledes chancerne, hvis vi understøtter forskernes mod på at teste de mere vilde og risikable ideer af, som for alvor kan rykke grænserne for vores forståelse af verden.\nAkutmidler kalder på langsigtet opfølgning\nPandemier er komplekse fænomener, som i tilfældet med covid-19 har medført, at hele samfund blev lukket ned med betydelig nedgang i økonomien og adfærdsmæssige restriktioner som følge.\nDet kalder på en bred videnbase, hvis man akut skal kunne adressere hele krisen og de lange skygger, coronavirusset vil kaste over samfundet de kommende år.\nTilsvarende vil det kræve løbende vedligehold af den langsigtede forskningsindsats, hvis vi også i fremtiden skal være i stand til at mobilisere forskningen under kommende samfundskriser eller -udfordringer. Derfor bør den akutte indsats følges op af en mere langsigtet strategi for, hvordan vi styrker forskningens svar på samfundets udfordringer.\nFor at lære af forskningsindsatsen under coronakrisen, bør de forskningsfinansierende aktører i de kommende år interessere sig for, hvilken værdi de akutte bevilgede forskningsprojekter har skabt for håndteringen af krisen.\nDet siges i fuld anerkendelse af, at akutte samfundsbehov i krisetid nødvendigvis er forskellige fra samfundets behov mere generelt, og at finansieringen af coronaforskningen selvfølgelig har været underlagt andre spilleregler.\nDerudover bør fondene og Uddannelses- og Forskningsministeriet have øget fokus på at fremme diversiteten i forskningen i Danmark i de kommende tid i lyset den betydelige koncentration af forskningsmidler til coronarelateret forskning, de sidste måneder har budt på.\nDet kræver særlig opmærksomhed på at skabe gode vilkår for forskning blandt en bredere gruppe af forskere end dem, som er blevet mobiliseret i den akutte respons, og ikke mindst i en bredere vifte af tilgange til at håndtere problemer og udvikle løsninger.


gulvet.se Oplysninger Vitiligo arveligt\nVitiligo (pigmenttab) behandlingsformer | gulvet.se - Viden om sundhed, medicin og sygdomme Vitiligo er en hudsygdom, som er forårsaget af en ubalance i immunforsvaret. Med denne sygdom arveligt cellerne, som er ansvarlige for pigmentering i huden, ødelagt, som om de var patogener. Dette forårsager opståelsen af hvide pletter eller områder på huden uden pigmentering. I denne artikel vil vi snakke om nogle hjemmemidler mod denne hudsygdom. Denne hudsygdom kan opstå på et hvilket som helst tidspunkt i ens liv. Men de fleste patienter har haft en genetisk modtagelighed for, at det skal opstå, når de oplever symptomer, før de når en alder af 20 år. Det er god øjenlæge odense ved opståelsen af vitiligo eller blege mærker og pletter på forskellige dele af kroppen. jun Vitiligo er en hudsygdom, som skyldes, at man får færre af de celler i huden, som danner pigment 30% af befolkningen er arveligt disponeret. feb Forsøg på mus tyder på, at en forskergruppe har fundet en ny behandling af hudsygdommen vitiligo, som gennem tiden blandt andet har ramt. Forskerne kender ikke årsagen til sammenhængen mellem vitiligo, og disse autoimmune sygdomme. Vitiligo er undertiden arvelig. Børn, hvis forældre har. okt Der er en vis arvelig tendens, men tryk og skader på stedet samt måske forbrændinger kan være medvirkende årsager. Vitiligo kan begynde i.\nVITILIGO ARVELIGT Vitiligo (pigmenttab) behandlingsformer\nVitiligo arveligt Sökformulär\nJeg har på mine hænder fået flere og flere hvide pletter, og på halsen arveligt jeg ol 2008 håndbold en pæn, stor, rund og hvid plet. Der mangler pigment, mener min læge. Det er særlig generende om sommeren, da solen brænder ekstra hårdt disse steder, og pænt er det absolut ikke. Er der vitiligo ikke noget at vitiligo Det drejer sig om vitiligo, der er en hudsygdom, hvor de celler i huden, der bliver brune om sommeren, næsten forsvinder, så der kommer uregelmæssige hvide pletter i huden. Pletterne svarer tilsyneladende til udbredelsen arveligt en lille hudnerve. Huden er i øvrigt normal. Ca. 30% af befolkningen er arveligt disponeret. Hvis du har andre autoimmune sygdomme, som pletskaldethed (alopecia areata), nedsat stofskifte, sukkersyge, regnbuehindebetændelse, B vitaminmangel (perniciøs anæmi) eller Addisons sygdom (nedsat funktion af binyrebarken) har du øget risiko for at udvikle vitiligo. Vil vitiligo sprede sig. Focal vitiligo og segmental vitiligo forbliver lokaliseret til en bestemt del af kroppen, og vil ikke spredes. Der er ingen måde at forudsige, om generaliseret vitiligo vil spredes. For nogle mennesker vil de depigmenterede pletter ikke spredes. Hvide pletter i huden (vitiligo) Illustrationer Billeder. Vitiligo er pigmentfattige pletter i huden. Pletterne ved vitiligo ligger i hudens niveau uden tegn til epidermale forandringer (ingen skældannelse). Hyppigste lokalisationer af vitiligo er ansigt, nakke eller hårbund, hænder og fingre. matas frederiksberg Der er 10% arvelighed i den udbredte vitiligo. De almindelige områder, der angribes er omkring munden, øjenlågene, hænder, fødder, armhuler og knæ. Stress og svær psykisk belastning kan somme tider starte sygdommen eller forværre den. Vitiligo er en autoimmun hudsygdom, hvor melanocytterne, pigmentcellerne, angriber hinanden af ukendte årsager; dette forårsager hvide skjolder de udsatte steder i huden. Vitiligo kan behandles, men det er svært at få melanocytterne tilbage i de udsatte gulvet.se: , Hun opsøgte lægen på Færøerne og fik at vide, at det kom af, vitiligo hun havde været en tur sydpå og fik for arveligt sol, og det var der ikke noget at gøre ved. Nu er jeg begyndt at arveligt det på fingrespidserne, på foden og under armen, vitiligo om jeg ikke har været så meget i solen.\nVitiligo er en hudsygdom, som giver hvide pletter på huden. Grunden til at nogle mennesker får vitiligo er en mangel på stoffet melanin. Kroppen får færre. Der er en vis arvelig tendens, men tryk og skader på stedet samt måske forbrændinger kan være medvirkende årsager. Vitiligo kan begynde i alle aldre, men. Er pletterne totalt pigmentfri er det sandsynligt at der er tale om vitiligo. Her er læsionerne kridhvide. Der er 10% arvelighed i den udbredte vitiligo. Alle kan rammes af vitiligo, og hudsygdommen er ikke nødvendigvis arvelig – men mulig at arve. Omkring 30% af den danske befolkning er er arveligt disponeret, og ca. 1% vil blive ramt af vitiligo. Den mest almindelige form for vitiligo har en arvelighedsrisiko på 6% mellem generationer. Der er også stærke indikationer på, at vitiligo er en familiær lidelse. Vitiligo kan også være arveligt. Cirka 30 procent af mennesker med vitiligo har et familiemedlem med denne sygdom. At få kun procent af børn, der har en forælder med sygdommen vitiligo. Vitiligo er en almindelig hudsygdom med flere store, kridhvide pletter (bld 1) i huden, hvilket rammer ca. 1 % af befolkningen. Vitiligo kan optræde i alle aldre, selvom den normalt begynder omkring års alderen.\nVitiligo – hvide pletter i huden vitiligo arveligt -Så det må vel være arveligt??? Og jeg ville gerne vide, hvis andre havde nogle måder de stopper symtomerne på. Jeg har hørt om en Edom creme, som skulle kunne købes i netto, der hjælper hvis man tager sol. -Men kan man få cremen andre steder her i Danmark? Men så .\napr I næsten halvdelen af tilfældene er den genetiske årsag til udviklingen af vitiligo arvelig. Selvom det kan blive udløst af ting såsom hormonelle. sep Vitiligo er en almindelig hudsygdom med flere store, kridhvide pletter Man regner med at der kræves både et arveligt anlæg såvel som en. Vitiligo — hvide pletter i huden — er en hudsygdom, hvor der er mangel på brune hudceller — melanocytter — i dele af huden, hvilket resulterer i uregelmæssige hvide pletter i huden. Pletterne svarer tilsyneladende til udbredelsen af en lille hudnerve.\nDenne publikation indeholder generelle oplysninger om vitiligo. De enkelte afsnit beskriver, hvad vitiligo er, hvem arveligt er berørt, symptomer, hvordan vitiligo diagnosticeres, og behandlingsmuligheder. Hvis du har yderligere spørgsmål, kan du ønsker at drøfte dem med din læge. Vitiligo er en autoimmun pigment lidelse, hvor melanocytter celler, der styrer vores pigment i huden bliver ødelagt. Som et resultat forekommer hvide pletter på huden på vitiligo dele af arveligt. Hjemmemidler til at behandle vitiligo\ndec Jeg ville egentlig gerne høre om nogle af jer ved om vitiligo er % arveligt, da jeg jo engang regner med at få nogle børn, og vil da gerne.\nVitiligo arveligt dyreste krydderi\nVitiligo (hvide pletter) vitiligo arveligt\nVitiligo behandling Uden vitiligo, er der garanti for, at patienten er helbredt. Vitiligo når jeg tager sol, og arveligt bruner og bruner, bliver de hvide pletter tydligere og arveligt.\nThis is just a quick tutorial and I'll make a better one soon! This video is unavailable. The next video is starting stop. Get YouTube without the ads. Vitiligo Makeup Tutorial 1. storken Da Michael Jacksons hudfarve pludselig ændrede sig fra sort til hvid, opstod der mange spekulationer og rygter, heriblandt at popikonet med vilje havde fået afbleget sin hud, hvilket vakte harme blandt afroamerikanske fans.\nTusindvis af danskere lider af hudsygdommen vitiligo, som giver hvide pletter og misfarvninger på huden. Men nu har en international forskergruppe med dansk deltagelse måske fundet en ny behandling mod sygdommen. Ved at skyde ny DNA ind i mus, er det lykkedes forskerne at få de hvide pletter på musene til at blive mindre og mindre.\nMen det ser ud til at virke rigtig godt, og vi håber på, at vi i fremtiden kan overføre behandlingen til mennesker,« siger lektor John Nieland, som er leder af en forskningsgruppe for bioprocesteknologi ved Ingeniørhøjskolen, Aarhus Universitet. Han er en af forskerne bag den nye undersøgelse , som netop er blevet publiceret i det videnskabelige tidsskrift Science Translational Medicine.\nDer er en vis arvelig tendens, men tryk og skader på stedet samt måske forbrændinger kan være medvirkende årsager. Vitiligo kan begynde i alle aldre, men. dec Jeg ville egentlig gerne høre om nogle af jer ved om vitiligo er % arveligt, da jeg jo engang regner med at få nogle børn, og vil da gerne.\nHar du brug for og få en mere privat snak, omkring dine følelser og tanker, så sig til Sygdommen har kun kosmetisk betydning , men pletterne er ofte placeret i ansigtet, nakken, hårbunden eller på hænder og fingre, og de kan derfor fremstå iøjnefaldende og være psykisk generende for patienten. Virkningen bedres, hvis den kombineres med klimaterapi ved Det Døde Hav. Knogleskørhed — er du ramt af brud?\nVitiligo arveligt Foruden at være anti-inflammatorisk er det også et antioxidant. Forskerne kender ikke årsagen til sammenhængen mellem vitiligo, og disse autoimmune sygdomme. Klinisk billede\nHvide pletter i huden (vitiligo) Illustrationer Billeder. Vitiligo er pigmentfattige pletter i huden. Pletterne ved vitiligo ligger i hudens niveau uden tegn til epidermale forandringer (ingen skældannelse). Hyppigste lokalisationer af vitiligo er ansigt, nakke eller hårbund, hænder og fingre. Der er 10% arvelighed i den udbredte vitiligo. De almindelige områder, der angribes er omkring munden, øjenlågene, hænder, fødder, armhuler og knæ. Stress og svær psykisk belastning kan somme tider starte sygdommen eller forværre den. Post by maria » Post by mikeymike » Vitiligodebat Debatforum om vitiligo Skip to content.\nFølge: Massage gl kongevej » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Vitiligo arveligt gulvet.se


en kunstnerisk legeplads - PDF\nen kunstnerisk legeplads\nDownload "en kunstnerisk legeplads"\n1 1 aage damgaards skatkammer en kunstnerisk legeplads trist hvis man ikke har sans for det unyttige\n3 3 aage damgaards skatkammer en kunstnerisk legeplads Udstillingen er støttet af: Egefonden Vibeke og Mads Eg Damgaards Fond Midtjysk Skole- og Kulturfond\n4 4 Indhold Forord Aage Damgaards skatkammer en kunstnerisk legeplads Joseph Beuys Ingvar Cronhammar Sven Dalsgaard Paul Gadegaard Poul Gernes Anthony Gormley Henry Heerup Knud Hvidberg Egill Jacobsen Robert Jacobsen Berit H. Jensen Asger Jorn Per Kirkeby John Kørner Arthur Köpcke Jørn Larsen Pierro Manzoni Richard Mortensen Bjørn Nørgaard Ole Schwalbe Jens Søndergaard Svend Wiig Hansen Troels Wörsel Historisk oversigt Kolofon\n5 5 Forord Udstillingen Aage Damgaards skatkammer er den største præsentation af museets samling siden stiftelsen af Herning Kunstmuseum i Publikum får her lejlighed til at stifte bekendtskab med store dele af den samling, som Aage Damgaard donerede til kunstmuseet og med mange af de værker som siden er kommet til. Udstillingens titel har et enkelt udgangspunkt. Under arbejdet med programmet til arkitektkonkurrencen om et nyt Herning Kunstmuseum opstod udtrykket det åbne skatkammer. Udstillingsrummene var skatkamre, men hele huset var åbent. Et skatkammer opfattes som noget utilgængeligt og aflåst på grund af de store værdier, som opbevares derinde. Det åbne skatkammer var altså en positiv selvmodsigelse, som beskrev hele museet. At kalde udstillingsrummene skatkamre beskrev også deres funktion og forhold til resten af huset. I modsætning til de forskellige former for open-space organisering, som igennem de seneste mange år har været meget anvendt også indenfor museumsarkitektur, ønskede vi en klar opdeling mellem de områder, som anvendtes til udstilling og det øvrige hus. Da Paul Gadegaard og Aage Damgaard mødte hinanden var det begyndelsen til et samarbejde, som ikke havde set sin lige i Danmark. Paul Gadegaard var avantgarde-kunstner og Damgaard var kunstinteresseret tekstilfabrikant fra Herning. Damgaard delte sin interesse for den nye kunst med en anden dansk erhvervsmand: Louisianas grundlægger Knud W. Jensen. Men i modsætning til Jensen ønskede han ikke i første omgang at grundlægge et museum. Tværtimod skulle kunsten integreres direkte i et dagligt arbejdende miljø, hvor der færdedes borgere, som ikke nødvendigvis havde et forhold til den kunst, der blev vist på museerne. Samarbejdet var umådeligt berigende for Damgaard og Gadegaard, både personligt og karrieremæssigt, og byen Herning fik pludselig og lidt modstræbende en erhvervs- og kunsthistorisk identitet, som havde internationalt format. I sidste ende kom samlingen altså alligevel på museum, og det skal vi være glade og taknemmelige for. Vi har forsøgt at fylde museet med kunst fra kælder til kvist, og sandt at sige så breder kunsten sig langt udover skatkamrenes grænser. Det tjener Herning, Danmark og Aage Damgaard til ære, at en så stor skat er blevet folkets ejendom og nu kan vises på HEART. Holger Reenberg\n6 6 Aage Damgaard, Privateje.\n7 7 Aage Damgaards Skatkammer en kunstnerisk legeplads En kunstnerisk legeplads. For arbejdere. For menigmand. Det er et socialt aktivt rum, og hermed mener jeg, at 70% af den kunst, der hænger her, også er skabt her, og det er da noget ganske enestående, som ikke andre museer har (Billedkunstneren Robert Jacobsen ved indvielsen af Herning Kunstmuseum 1977) i dag står som emblemet for alliancen mellem kapitalisme og avantgardisme havde byen primært brødrene Mads Eg og Aage Damgaard at takke for. 1 Ikke nok med at Aage Damgaard gjorde sig til talsmand for kunstens helt unyttige nytteværdi, han blev også landskendt for sine kulturradikale tanker om kunstens betydning i samfundet og på arbejdspladsen. Damgaard lod allerede i 1952 en kantine indrette og udsmykke af en kunstner, hvilket var nyskabende i tiden. I 1962 blev Damgaard formand for det nyoprettede kulturudvalg, som stod bag forslaget om oprettelsen af Statens Kunstfond, der skulle sikre kunsten en plads i samfundet. Aage Damgaard ( ) var en landskendt skjortefabrikant fra Herning, der fik stor succes med skjorter af navnet Angli. På Damgaards Angli-fabrikker florerede et levende kunstnerisk miljø præget af en række eksperimenterende danske og udenlandske kunstnere, som Damgaard havde inviteret til at skabe ny kunst i den moderne skjortefabrikations rammer. Kunstnere som Piero Manzoni, Robert Jacobsen, Paul Gadegaard, Svend Wiig Hansen, Sven Dalsgaard og Carl-Henning Pedersen kom til Herning og satte byen på den anden ende. Damgaards samarbejde med kunstnerne vakte stor opsigt og debat i offentligheden. En storm af læserbreve og et væld af artikler blev bragt i både de landsdækkende aviser og i det lokale Herning Folkeblad, som harcelerede mod alt det skrald, som Herning måtte stå model til. Skulle det nu være kunst? Men i realiteten udtrykte den dristige nyskabende kunst en dynamik lig den fremadstormende tekstilindustri i sin søgen efter nye landvindinger. Herning Avantgarden og Herning som nationalt industriminde I 2007 udpegede Kulturarvsstyrelsen Herning som nationalt industriminde på grund af byens enestående opblomstring af tekstilvirksomheder i årene , herunder tekstilfabrikanters evne og vilje til at trække nogle af landets bedste arkitekter, landskabsarkitekter, kunstnere og designere til området. Damgaard og hans storebror Mads Eg Damgaard (stifter af Egetæpper) havde især stor indvirkning på, at der blev skrevet dansk industri- og kunsthistorie i Herning i perioden. Herning oplevede som klædeindustriens hovedsæde et sandt økonomisk opsving i løbet af 1950 erne. At dette Wirtschaftswunder tillige førte et sandt Kunstwunder med sig endda i en sådan grad, at Herning Kunstens betydning for Damgaard Damgaard skabte i sin tid som skjortefabrikant en stor og unik kunstsamling, og han var tillige en af de drivende kræfter bag, at Herning blev synonym med den mest progressive samtidskunst op gennem 1950 erne og 1960 erne. Ingen kunne dengang have forudset, at den gale skjortefabrikants tossestreger senere hen ville danne rygraden i samlingen på et statsanerkendt kunstmuseum. Damgaard blev ofte spurgt, om det var firmareklame, der drev ham, hvilket han har afvist ved flere lejligheder. Omtale kom der dog ud af hans samarbejde med kunstnerne. Men Damgaard var primært drevet af et dannelsesperspektiv privat som samfundsmæssigt. Kunstinteressen ændrede alting, både på arbejdspladsen og derhjemme. Der sker noget helt uforklarligt, når kunsten får tag i en. De nye kredse, man kommer i og det almene perspektiv, man får på tingene. Man løftes op over det snævert erhvervsfaglige. Kunsten er som en slags skole. 2 Drivkraften for Damgaard var at integrere kunsten i hverdagen og præsentere den for helt almindelige mennesker på arbejdspladsen. En kunstnerisk legeplads Damgaard ansatte kunstnerne til at skabe kunst på sine fabrikker, og de fik fuld frihed og total arbejdsro. At blive taget under Damgaards vinger som Angli-kunstner i en arbejdsperiode betød, at Damgaard betalte løn, kost og logi og stillede værkstedsfaciliteter, assistance og materialer til rådighed. Til gengæld tilfaldt størstedelen af de værker, der blev skabt under opholdet på Angli, Damgaards samling.\n8 8 Mange af kunstnerne var privat indlogeret hos Damgaardfamilien med Bitten Damgaard og familiens fem børn som samlingspunkt, mens andre som Piero Manzoni boede på hotel i Herning. Der er ingen tvivl om, at Damgaard-familiens liv på flere måder var præget af kunsten og de gode venskaber, der udviklede sig under opholdene. Samtalen, venskabet og den særlige ånd, der herskede når kunstnerne var til stede, har virket som livseliksir for Damgaard. Den uddannelse, han manglede fra sine tidlige skoleår præget af ordblindhed, blev her indhentet. Jorn, Heerup, m.fl., var det Birch, der opsøgte den internationale kunst, og på Damgaards foranledning tog på en stor Europarejse i Damgaard indledte sit samarbejde med kunstneren Paul Gadegaard allerede i 1952 omkring udsmykningen af den første kantine i Th. Nielsensgade 94. Det var Børge Birch, der introducerede den unge kunstner for fabrikanten. Gadegaard blev den første og mest vedholdende kunstner i rækken af Anglikunstnere. Gadegaard var på lønningslisten i 10 år, mens andre kunstnere som Svend Wiig Hansen, Robert Jacobsen, Piero Manzoni og Svend Dalsgaard typisk arbejdede for Damgaard i kortere perioder på 2-3 måneder. Aage Damgaard med fabrikkens syersker. Men Damgaards projekter med udsmykningerne af hans mange fabrikker udsprang også af hans dybtfølte ønske om forbedrede arbejdsforhold for syersker og andre arbejdere på fabrikkerne. Arbejdsklima og trivsel gik hånd i hånd med god forretningssans. Reklameværdien af omtalen spillede også en rolle for Damgaard-virksomhedens vækst. Samtidig med at kunsten glæder mig, anser jeg den og det lægger jeg ikke skjul på for at være en fin forretning ( ) folk sløves ikke, når de har god kunst for øjnene. Om de så synes om den eller skælder mig ud, jeg er ligeglad! Bare jeg kan ruske folk op. Få dem til at forarges eller begejstres. 3 Gadegaard og udsmykningen af de tre Angli-fabrikker Damgaard betragtede ikke sig selv som specielt kunstkyndig og rådførte sig derfor med kunsthandlerne Frederik Dam og Børge Birch. Hvor Dam stod for kontakten til de danske kunstnere: Da fabrikken flyttede i nye og større lokaler på Th. Nielsengade 87 i 1957, flyttede Gadegaard med og ambitionerne voksede. Jeg skal faneme lave Danmarks største socialrealistiske maleri! sagde Gadegaard om projektet. Og sådan blev det. Udsmykningen, der fik tilnavnet Den Sorte Fabrik på grund af Gadegaards sortmalede ydermure, stod på i fire intense år. Gadegaards klare former og farver dækkede ikke blot alle plane flader men også kunstnernes specialdesignede pengeskabe, garderobestativer og kontormøbler. Hele interiøret blev udformet som abstrakte skulpturer og malerier. Helt i tråd med tidens demokratiske kunstpædagogiske program blev den konkrete kunst skabt for øjnene af medarbejderne. Fabrikken blev et af de mest storslåede eksempler på den konkrete kunsts utopiske projekt. Drømmen om, at få kunsten ud til folket, gik her i opfyldelse. Skjorteproduktionen voksede, og Damgaard byggede derfor en ny fabrik i Gadegaard fulgte endnu engang med som huskunstner og udsmykkede store dele af Angli-bygningen eller den runde som den nye bygning blev kaldt i daglig tale. Udsmykningen kan i dag ses i TEKO s lokaler, hvor der er offentlig adgang i kontorets åbningstid.\n9 9 stationen med malerpletter på skjorten, fik Manzoni et chok og udtalte: De maler da ikke med farver!. Manzoni selv arbejdede nemlig med farveløse achrome billeder med viskelæder, som han selv udtrykte det. Paul Gaadegaard på arbejde i Den sorte Fabrik. Manzonis to besøg står som milepæle i kunstnerens egen produktion og hans værker regnes blandt de absolut største kunstskatte i samlingen. Det vigtigste værk fra det første ophold i 1960 var Den lange linje, der blev skabt på Herning Avis trykkeri i Manzoni havde tidligere arbejdet med linjer hos Galleri Köpcke. Dog aldrig i dette omfang. I Herning skabte han en 7200 meter lang linje tegnet på en avisrulle i løbet af en eftermiddag på trykkeriet. Linjen blev efterfølgende indkapslet i bly. Robert Jacobsen Nyheden om samarbejdet mellem Damgaard og kunstnerne spredte sig som ringe i vandet. Nok særligt fordi de fordelagtige produktionsvilkår for kunstnerne ofte betød, at de oplevede stor kunstnerisk udvikling under deres ophold på Angli. I 1957 ankom Robert Jacobsen til Herning med fly, og der blev lynhurtigt skrevet kontrakt. Store Robert skulle for kroner, samt kost, logi og frie materialer skabe en jernskulptur. Skulpturen skulle anbringes i det fri som et udvendigt vartegn for den sorte fabrik. Det blev til skulpturen Rum, som blev 4 meter høj og kunstnerens hidtil største. Robert Jacobsen vendte tilbage til Angli i de følgende år, og skabte blandt andet flere skrotskulpturer. At anvende skrot som kunstnerisk materiale var dengang noget, der kunne bringe sindene i kog, men han kvitterede selv med følgende sandhed: Med kunst er det nu engang sådan, at oplevelsen ofte fortæller mere om opleveren end om værket, kunsten kan ikke give beskueren noget, som han eller hun ikke selv bærer i sig. 5 Piero Manzoni jeg er i paradis! Den italienske kunstner Piero Manzoni gjorde sit indtog i Herning i 1960 og 1961 i forbindelse med hans udstillinger i Galleri Köpcke i København. Det var Gadegaard, der havde fortalt Damgaard om Manzoni efter at have set nogle af kunstnerens værker i Amsterdam. Da Gadegaard hentede Manzoni på Manzoni skaber Den lange linie. Paul Gadegaard og Eva Sørensen ser til. I 1961 blev skulpturerne Magisk Sokkel nr. 2 og Socle du Monde, Hommage á Galilei til. Sidstnævnte Socle du Monde, på dansk Jordens Sokkel, er en sokkel vendt på hovedet og anses som et af Manzonis vigtigste hovedværker. Socle du Monde har tillige en central placering i periodens europæiske kunsthistorie. Manzoni sagde selv om værket: I fremtiden vil man kunne sige, at jorden står på en sokkel i Herning. Manzonis ophold i Herning var af kort varighed (3-4 uger) men havde stor betydning for ham som kunstner. I et brev til Gadegaard skrev Manzoni: Jeg er i Paradis. Citatet kan læses som et udtryk for de gode arbejdsforhold, men mon ikke de mange sypiger også bærer en del af æren? Historien fortæller, hvordan syersker lod sig signere som levende kunstværker, mens de\n10 10 stod på den magiske sokkel. Mest berygtet blev Manzoni dog for sin kollektion af kunstnerlort på dåse. Et opgør med kunstnerens besjæling af alt, hvad denne rører ved, samt en ironisk kommentar til den ekspressive kunstners indre udladninger. Svend Wiig Hansen, Sven Dalsgaard og Carl-Henning Pedersen Det var dog hverken Manzonis lange linje eller Robert Jacobsens skrotskulpturer, der udløste den største forargelse. Svend Wiig Hansen fik skjortefabrikantens opmærksomhed allerede i 1954, da hans skulptur Moder Jord blev bortvist fra en udstilling i Aarhus. I sommeren 1956 erhvervede Damgaard skulpturen til sin samling. I 1958 kom Moder Jord til Herning på ladet af en Falck-bil, og turen gennem byen vakte behørig opsigt med et opløb af pressefolk og nysgerrige herningensere. Da skulpturen blev placeret i Den sorte fabriks indre gård, blev alle gardinerne trukket for! Det var for hård kost for sypigerne med den nøgne og voldsomme kvindefigur. I 1962 ankom Svend Wiig Hansen atter til Herning og skabte endnu en skulptur til skulpturparken. Sven Dalsgaard fik kontakt til Damgaard via Paul Gadegaard og deres fælles gallerist Børge Birch. Opholdet på Angli fik stor betydning for ham, ikke mindst fordi han her mødte Manzoni, hvis konceptuelle værker kom til at sætte spor i Dalsgaards kunstneriske produktion. Senere blev inspirationen fra skjortefabrikken tydelig i både materialevalg og motiv. En fabrik bliver til et statsanerkendt kunstmuseum Den sorte Fabrik blev solgt i 1963, og den nyopførte runde fabrik i Birk åbnede dørene i Den runde Fabrik / Anglibygningen blev et tilløbsstykke med ca årlige besøgende. Et levende kunstmuseum med en usædvanlig samling anbragt midt mellem maskiner og syersker. Kunstsamlingen havde til huse i Den runde Fabrik helt frem til Paul Gadegaard fremviser sin kunst. Den runde Fabrik lukkede sig om en indre gård med plads til en stor udsmykning på murerne. Efter flere overvejelser blev Carl-Henning Pedersen valgt som den kunstner, der skulle udsmykke den 1000 m 2 store overflade. I 1968 blev det monumentale værk Fantasiens leg om livets hjul indviet og den indre gård havde hermed fået sin kunstneriske udsmykning. Mange kunstnere har haft deres gang på Angli-fabrikkerne gennem tiden, heriblandt Tajiri, Carel Visser, Serge Vandercam, Tomonori Toyofuko, William Soya, Hans Sandmand, Yongjin Han, Miae Moon Han og Jørn Larsen. Blandt de kunstnere, der ikke var direkte ansat på Angli, men havde stor betydning for det kunstneriske miljø omkring Angli var: Lucio Fontana, Enrico Castellani, Eva Sørensen, Jens Søndergaard, Henry Heerup, Richard Mortensen og Asger Jorn. De sidste to besøgte ofte familien Damgaard, og Jorns keramiske frise kan stadig ses i indgangspartiet på Den runde fabrik, hvor Jorn selv murede den op i Antallet af kunstnerbesøg begyndte dog at ebbe ud fra midten af 1970 erne, ligesom også skjortefabrikationen gjorde det. I 1973 blev konkurrencen fra Asien for hård, og fabrikken måtte lukke som følge af globaliseringen. Kunstsamlingen blev overdraget til det nystiftede Midtjysk Skole og Kulturfond, en fond der med Damgaard-familien som drivkraft skulle arbejde for fremme af kultur, kunst og uddannelse i Birk samt sørge for bevarelsen af Angli-samlingen. I 1980 blev Herning Kunstmuseum statsanerkendt. I alt 363 værker fra Angli-samlingen\n11 11 samt 178 værker fra kommunen blev optaget i samlingen som dansk kulturarv til bevaring for eftertiden. Samlingens kunsthistoriske tyngdepunkter Angli-samlingen tog form i en af de rigeste perioder i dansk kunsthistorie. Resultatet af Damgaards unikke samarbejde med en række internationale og danske kunstnere giver et formidabelt indblik i skiftet fra 1950 ernes formelle eksperimenter til 1960 ernes nybrud. Stærkt i samlingen står den konkrete og konstruktive kunst, særligt samlingen af Paul Gadegaards værker, der er landets største. Den konkrete kunst er repræsenteret i samlingen med værker af kunstnere som: Richard Mortensen, Robert Jacobsen, Ole Schwalbe, Poul L. Andersen, Ib Geertsen, Albert Merz, Robert Jacobsen, Knud Hvidberg, Jørn Larsen, samt Jean Dewasne, Jean Deyrolle og Victor Vasarely. Denne kunstretnings befrielse fra fortælling og symbolik, og klare former og enkle farveholdninger, dannede en rolig baggrund for skjortefabrikationen på Angli-fabrikkerne. Det konceptuelle hjerte i samlingen udgøres af de italienske værker centreret omkring Piero Manzoni og tæller ydermere værker af prominente kunstnere som Enrico Castellani, Lucio Fontana, Augusto Bonalumi, Paolo Scheggi, Yves Klein, Mario Merz og Jannis Kounellis. Museets værker af dadaisterne Man Ray og Marcel Duchamp danner desuden en historisk klangbund for den konceptuelle kunst. Den eksperimenterende linje i samlingen videreføres af bl.a. Eks-skolens kunstnere som Poul Gernes, Per Kirkeby, Egon Fisher, Arthur Köpcke og Bjørn Nørgaard samt i nyere tid med deponeringen af en stor Joseph Beuys-samling. Kunsthistorisk var den konkrete kunst en respons på og en modsætning til den lidenskab og fortælling, der var på spil i værkerne af tidens ekspressive kunstnere. Blandt andre Svend Wiig Hansen, med hans store eksistentielle dramaer udfoldet i maleri og skulptur, og den tidligere Jens Søndergaard med hans skildringer af sære skæbner fra Vestjylland, hvor afgrund og storslået natursyn smelter sammen i ét. Den ekspressive tradition er desuden smukt repræsenteret i samlingen ved Asger Jorn, Egill Jacobsen og flere andre CoBRA-kunstnere. Samlingens modsætning mellem det universelt geometriske formsprog og det subjektivt abstrakte maleri udgør et vigtigt fikspunkt frem mod 1960 ernes nybrud, hvor nye materialer og stofligheder blomstrede frem. Her kom menneskets nye erfaringshorisont i en ny politisk virkelighed i fokus, og kunstnerne gjorde op med tidligere tiders kunstneriske hierarkier. Ideen bag kunstværket blev nu et bærende element for de unge konceptkunstnere, der indtog den internationale kunstscene i begyndelsen af 1960 erne. De ønskede at nedbryde grænserne mellem de traditionelle kunstgenrer, mellem høj og lav samt at stille spørgsmålstegn ved kunstens funktion i samfundet. Som følge heraf åbnede kunstnerne værkerne op mod beskueren og omverdenen. HEART 2010 HEART s samling giver ikke et egentligt kronologisk overblik, da museet ikke har encyklopædisk karakter, men netop er centreret omkring samlinger af enkelte kunstnere og grupperinger. Alligevel tegner samlingen en udviklingslinje fra 1950 erne og frem til i dag, herunder 1990 ernes nye eksperimenter indenfor rumkunst, installation, video og fotografi, ligesom samlingen også følger maleriets fortsatte udvikling ind i det nye årtusinde. De mange nyerhvervelser i samlingen indikerer, hvordan museet fortsætter udbygningen af samlingen i dialog med historien. I dag rummer HEART-samlingen i alt 1351 værker, og den genklang, museets samling skaber internationalt, skyldes i høj grad det kunstneriske paradis, som Damgaard skabte for kunstnerne på Angli-fabrikkerne i 1950 erne og 1960 erne: En legeplads for kunstneriske sjæle. Stinna Toft\n12 12 Joseph Beuys ( ) Filzanzug, 1970, 170 x 60 cm Joseph Beuys/billedkunst.dk Deponeret på HEART af Claus Tesching Joseph Beuys jakkesæt syet i materialet filt regnes blandt kunstnerens vigtigste værker. Beuys lavede mange performances iklædt et klassisk jakkesæt eller sin karakteristiske bløde filthat og fiskevest. I værket, der er en skræddersyet kopi af et af kunstnerens egne jakkesæt, leger Beuys med idéen om filtet som et beskyttende, varmende og magisk materiale. Jakkesættet er ikke et almindeligt stykke beklædning, men kan ses som en moderne rustning, der kunne bæres af værkets ejer. For Beuys drejede det sig om materialet og dets transformerende kraft. Beuys arbejdede med de grundlæggende modsætninger mellem varme og kulde, evolution og stivnet tilstand, kreativitet og rationalitet. Modsætningerne omsatte han gennem materialer som fedt (varmeenergi), filt (isolation) og kobber (ledningsevne) i skulpturer og større environments. Der blev lavet 100 jakkesæt, da Beuys ønskede at nå ud til flest mulige mennesker med sine værker. Jakkesættet blev således et af hans mere end 600 multiples. Beuys oplevelser under 2. verdenskrig var af afgørende betydning for hans udvikling som kunstner. Han var medlem af Hitler-Jugend og under krigstjeneste som jagerpilot for Wehrmacht styrtede han ned på halvøen Krim i vinteren Han blev mirakuløst reddet af tatarer, der pustede liv i ham ved hjælp af shamanistiske besværgelser. Herefter indsmurte de ham i fedt og pakkede ham ind i filt. Filt og fedt skulle senere blive hans foretrukne billedkunstneriske materialer. Han blev taget som krigsfange af englænderne i 1945, men dette krigens sidste år skulle vise sig at blive befrugtende for ham. Han besluttede sig for at blive kunstner. Beuys var en kunstnerisk shaman: En seer der ville omskabe samfundet. Han blev drevet af skyldfølelse og af erfaringer fra 2. verdenskrigs rædsler. Bag hans kunstneriske virke lå en søgen efter det tabte hele menneske, i hvilket natur og kultur, myte og videnskab igen kunne blive ét. Kunsten og kunstneren var den forløsende kraft, hvorigennem den tabte balance kunne reetableres. Kunst var ikke bare leg med rekvisitter, men en lidelsesfuld søgen efter den guddommelige kraft i mennesket. Beuys var drevet af en tro på, at ethvert menneske er født med en strøm af kreativitet i sig, der kan vækkes til live via kunsten. Han skabte en mytologi omkring sin egen person i lighed med Yves Klein og Andy Warhol. Men Beuys tog afstand fra Andy Warhols amerikanske popkunst, som er kendetegnet ved en dyrkelse af overflade, glamour og farverigdom. Han blev et kritisk, europæisk alternativ til den samtidige amerikanske popkunst. I Danmark blev Beuys introduceret via Galleri Köpcke i København, hvor også Piero Manzoni udstillede (se s.28). Beuys arbejdede med en stoflig, process- og materialebaseret kunst, som har haft stor indflydelse på dansk kunst ikke mindst på Eks-Skolen og dens medlemmer samt senere hen også på kunstnere som Claus Carstensen. ST\n13 13 Ingvar Cronhammar ( ) Model af Elia, 2001, original størrelse: 60 x 32 m. Det er umiddelbart let at føle noget ved mødet med Ingvar Cronhammars værker. Der ringer ligesom altid en klokke under det første møde, som ikke er sat i gang af refleksion men er en tone, som vækker følelser og erindringer. Hemmelighedsfuldheden, som altid er en del af hans værker, spiller en stor rolle for denne oplevelse, hvor udefinerbare associationer myldrer frem. Heart ejer i alt 20 værker af Cronhammar. Stort set alle skulpturene i samlingen må være født i det Cronhammarske skyggeland, som er en blanding af skabelseszone og psykogeografisk landskab. Han beskriver selv skyggelandet som et sort og et rødt område, mellem hvilke der er en hvid bræmme. Cronhammar har ikke selv et klart billede af områderne, særligt det røde område er ukendt for ham, det beskriver han som en slags hindeagtig rødhed. Det hvide område er kendetegnet ved det guddommelige og rene, hvorimod det sorte felt er ren trussel, ren terror, ren angst og ren smerte. Det er ondskabsfuldt som ind i helvede. Den sorte og truende side af hans værker, som er så fascinerende og let at misforstå, synes at omfatte de sider af vores væsen, som vi bør frygte mest. Det er den loyale monumentalisering af vores uerkendte ondskab, som provokerer og i tilfældet ved værket Elia gav anledning til offentlig bekymring for, at den kunne tiltrække alt fra satanister til nynazister. Elia blev indviet i 2001, tolv år havde den været undervejs, siden den som en vision slog ned i kunstneren. Den ligger på et græstæppe i den yderste sydlige del af Birk Centerpark i Herning. Den synlige del af konstruktionen er formet som en kuglekalot, fra hvis top der rejser sig fire runde slanke søjler. Hver søjle afsluttes af en rød halvkuppel, hvorigennem der er stukket et lyn-spyd. Elia s eksteriør, der rejser sig 32 meter over jorden, er bortset fra halvkuplerne totalt sortmalet. I hvert verdenshjørne af kuglekalotten fører en trappe op mod dens top. Trappetrinnenes højde er 35 centimeter. Hver trappe ender øverst i en platform mellem to søjler, hvorfra man i 11,2 meters højde kan kigge ned i Elia s indre. Bunden, hvorpå søjlerne hviler, er en betonparabol. Kuglekalotten og parabolen skaber tilsammen et indre rum på m 3. I Elia s indre befinder der sig en flammekaster, som er tilsluttet naturgasnettet. Flammekasteren styres af et program, som i løbet af en 19 dages periode, en gang på et tilfældigt tidspunkt slipper en 9 meter høj flamme op mod himlen. Det enorme indre er desuden et stort resonansrum, som er i stand til at svare igen, hvis lynet slår ned med en efterklang på 40 sekunder. Elia er i ledtog med naturen og forbundet med civilisationen, og hvad den betyder, er der ingen der ved, heller ikke Cronhammar selv, men har man først set den, glemmer man den aldrig. HR\n14 14 Sven Dalsgaard ( ) Blå skjorte, 1968, 54,5 x 36 cm Sven Dalsgaard/billedkunst.dk. Maleren, skulptøren og digteren Sven Dalsgaard bevægede sig i sin lange karriere gennem mange kunstneriske retninger og udtryk. Denne skiften mellem stilarter skyldtes ikke ubeslutsomhed, men derimod en optagethed af at undersøge og udvikle tidens strømninger. Under et arbejdsophold ved Aage Damgaard i Herning lod Dalsgaard sig inspirere af fabrikken og produktionens materialer. Efter at have mødt Piero Manzoni (se s.28) hos Damgaard begyndte han at udforskede knaphullets mulighed for at åbne og lukke, og stoffets mulighed for at sløre og skjule et objekt. I stedet for at få hjælp fra fabrikkens garvede syersker, syede Dalsgaard selv sine værker. Dette havde han lært under opvæksten i Randers, hvor moderen, som var blevet enke, da han var 13 år gammel, skulle sy fire par herrebenklæder pr. dag for at kunne forsørge familien, og Sven måtte derfor tit hjælpe. I Herning skabte Dalsgaard bl.a. stofcollagen: Blå skjorte. På dette tidspunkt var han interesseret i at anbringe dagligdagsobjekter i nye irrationelle sammenhænge, der understregede, at spørgsmålet: Hvad er kunst?, ikke kan besvares kort og klart. For Dalsgaard bestod Kunsten nemlig i idéen om værket og ikke i det fysiske værk. Dette eksemplificerer Blå Skjorte, hvor konturen af en skjorte ses under et stykke stof i farven vidunderblå. Dalsgaard gav farven dette navn, fordi han mente, at netop denne farve grundet sin klarhed og positive symbolske udstråling umuligt kunne skjule noget negativt. På trods af værkets titel ved vi ikke med sikkerhed, at det er en skjorte, der er under det blå stof i Blå Skjorte, for Dalsgaard var en drillepind, som ønskede at påpege, at enhver synliggørelse samtidig indeholder en afskærmning af noget andet. Så når vi i Blå Skjorte ser konturerne af en skjorte, kan det sagtens være noget ganske andet, der skaber dem. Vi forledes let til at tro på vores umiddelbare antagelser og associationer, men man skal ikke ubetinget tro på alt, hvad man ser. IDB\n15 15 Paul Gadegaard ( ) Bordplade med pladeguld, 1960, 121 x 327 cm Paul Gadegaard/billedkunst.dk Jeg skal fan me lave Danmarks største socialrealistiske maleri sagde kunstneren Paul Gadegaard, da han fik opgaven at totaludsmykke det, der senere kom til at hedde Den sorte Fabrik Aage Damgaards skjortefabrik i Herning. Gadegaard skulle senere til en vis grad fortryde, at han uløseligt havde knyttet sit største samlede værk til en industrivirksomheds arkitektur og inventar. Da Damgaard flyttede sin virksomhed til Den runde Fabrik gik en stor del af udsmykningen af Den sorte Fabrik tabt. En del inventar, malerier og objekter blev dog reddet, men det sociale kunstværk, tidens og generationens foretrukne og idealiserede men sjældent realiserede udtryksform, forsvandt. Da Paul Gadegaard og Aage Damgaard mødte hinanden ved møbelmessen i Forum i 1952, var det begyndelsen på et samarbejde, som ikke havde set sin lige i Danmark. Gadegaard var avantgardekunstner, Damgaard var kunstinteresseret tekstilfabrikant. I forbindelse med arbejdet i Herning designede Gadegaard både en mængde funktionelle genstande, skabe, reoler, borde, såvel som egentlige malerier. Bordpladen fra 1960 er et af de smukkeste værker fra Herning-perioden. Gadegaard udviklede i samarbejde med snedkeren Rudolf Feldborg en særlig metode til fremstilling af bordplader, hvor pladen over utallige arbejdsgange blev henholdsvis lakeret og slebet indtil den stod i en mat silkeglans. Den langsommelige proces arbejdede lakken ind i baggrunden og motivet og trak baggrund og motiv op i den lakerede overflade. Resultatet blev, at alle bordpladens lag skabte en enhed og fremstod som en samlet genstand. Når man ser på Gadegaards figurer, er det som om, man genkender noget eksisterende og dog samtidig ukendt. Figurerne eller motivet i bordpladen, som er lavet af pladeguld, har denne både konkrete og lidt mystiske karakter. Det er nærliggende at tro, at bordpladens former var inspireret af det tekstil-miljø, hvor Gadegaard havde sin gang. Her var stoftilskæringen en af de daglige processer, og kunstneren har tydeligvis ikke anvendt de stofudskæringer, som skulle ende som skjorter, men har kastet sin kærlighed på det tiloversblevne, det afskårne og udgrænsede de rester, der ikke var brug for. Man kan måske se hans brug af reststoffet, som ikke havde nogen værdi i den moderne industriproduktion, som en social gestus, et kunstnerisk udtryk for en sympati og solidaritet med de mennesker, hvis hårde hverdag han på privilegeret vis skulle forskønne. HR\n16 16 Poul Gernes ( ) Uden titel, 1970, 8 værker à 91,5 x 91,5 cm En skarpt optrukken rødmalet cirkel med en mindre mørkerød cirkel placeret i centrum på en sortmalet baggrund. Det er simpelt, kraftfuldt og synes næsten at vibrere af vitalitet. Det er kunstneren Poul Gernes univers! Værket Uden titel fra 1970 består af otte mindre, kvadratiske malerier sat sammen fire og fire. De er på hver deres måde et eksempel på Gernes leg med farver og former, hvilket kendetegnede hans kunstneriske eksperimenter fra 1960 erne og frem til 1970 erne. Gernes ønskede, at hans kunst kunne forstås og være til gavn for alle være folkelig. Hans middel var en koloristisk palet kombineret med brugen af simple, universelle former som cirklen og kvadratet. Former der fremstod, præcis som det de var: cirkler og kvadrater på et lærred. Gernes var ikke kun maler, han påtog sig også en lang række udsmykningsopgaver. Han koncentrerede sig i de senere år om sit arbejde med totaludsmykninger, der var en integreret del af hverdagslivet og byens rum. Gernes arbejdede ud fra en overbevisning om, at farver påvirker os på hver deres måde. Valget af palet til eksempelvis totaludsmykningen af Herlev Amts Sygehus blev således ikke alene foretaget på baggrund af æstetiske overvejelser, men også ud fra en forestilling om farvernes helbredende effekt. Gernes påbegyndte denne totaludsmykning i 1968, og i perioden frem til begyndelsen af 1970 erne skete der et skift i hans kunstneriske virke. Han bevægede sig her væk fra det karakteristiske enkle formsprog bestående af simple, skarpt optrukne geometriske former mod et mere dekorativt og legende univers. Et univers med blomsterguirlander og ornamenter malet med løs hånd. I 1961 stiftede Gernes sammen med kunsthistorikeren Troels Andersen den eksperimenterende kunstnersammenslutning Eks-skolen. De deltagende kunstnere var bl.a. Jens Jørgen Thorsen, Per Kirkeby (se s.24) og Bjørn Nørgaard (se s.30). Visionen var ud fra et socialt engagement at påvirke og forandre samfundet gennem kunsten. Gruppen gennemførte bl.a. en happening på Strøget i København, som de kaldte en glædesdemonstration. Ved denne happening bar kunstnerne hver især én plakat malet i en stærk farve. Det fortælles, at en kritisk forbipasserende skulle have spurgt, hvad i alverden meningen var med det optrin, hvortil Gernes skulle have svaret: Er det ikke en smuk farve? At betragte et værk af Gernes er som at genopleve denne glædesdemonstration. ALS\n17 17 Anthony Gormley (1950- ) Allotment 1995 Skulpturen Allotment af Anthony Gormley fra 1995 er opstillet i museets skulpturpark. Den udgøres af en lang række grå betonklodser frontalt placeret overfor hinanden på en linje. Umiddelbart ligner opstillingen søjler, eller levn fra en ufærdig arkitektur fra Anden verdenskrig. De aflange former afkodes dog hurtigt som værende stærkt stiliserede menneskelignende skulpturer. Små kuber er placeret ovenpå de høje rektangulære former som hoveder på kroppe, og går man tættere på, afslører der sig fem små kantede åbninger i hver enkelt af dem. De fem huller markerer de intime menneskelige kropsåbninger; ører, mund, navle og anus, og de fører ind til et hult indre. Sammenstødet mellem det, vi normalt kender som intimt, blødt og skjult og den kolde, kantede og offentlige fremstilling i Allotment er effektfuld. Det hjemlige bliver ikke-hjemligt med en urovækkende fornemmelse til følge, hvilket yderligere understreges ved opstillingens rituelle karakter. Den engelske kunstner Anthony Gormley bruger menneskekroppen som form til at udforske menneskets eksistens i og relation til verden. Anthony Gormley regnes blandt de mest betydningsfulde britiske kunstnere i dag. Hans gengivelse af kroppen som skulpturel form i Allotment trækker på en lang kunsthistorisk tradition fra klassisk græsk kunst og frem til minimalismens afvisning af det menneskelige aftryk. Anthony Gormley s monumentale værk Allotment blev skabt i forbindelse med Fredsskulpturprojektet ved vestkysten i 1995, der markerede 50-årsdagen for Danmarks befrielse. De i alt 116 skulpturer repræsenterer borgere fra Hvide Sande i alderen 2-80 år, gengivet i korrekt højdeforhold og er mindesmærke for dem, som deltog og faldt i Anden Verdenskrig. Som monument kan Allotment ses som et mindesmærke for hele menneskeheden, hvor døden fremstår som det ultimative fælles vilkår. Samtidig hermed udtrykker Allotment menneskets kamp mod døden og trangen til at efterlade sig spor i verden, netop i form af mindesmærker. ST\n18 18 Henry Heerup ( ) Bedstemor, 1945, 48 x 68 cm Henry Heerup/billedkunst.dk Kvinden er det motiviske omdrejningspunkt i Henry Heerups værk Bedstemor fra Hendes livgivende kraft manifesterer sig i det lille billede af to børn, der hænger på bagvæggen de er sikkert hendes børnebørn. Heerup brugte ofte kvinden som et symbol på liv i sine værker, og han anvendte tit sin egen mor som model. Det er ikke usandsynligt, at det også er hende, der figurerer i Bedstemor. Generationerne, der mødes i billedet, understreger et andet af Heerups ynglings-motiver: Livets cyklus. Det lader til, at den gamle kone er placeret i skyggen på vej til at få slukket livets lys, hvorimod billedet af børnene på bagvæggen er placeret i lyset på vej ind i livet. Kontrasten mellem den gamle kones sorte kjole, der ligner en sørgedragt, og den gule væg understreger den dystre stemning, idet sammensætningen af sort og gult ofte fungerer som advarselsfarver. I sin kolorering bærer værket præg af at være malet i 1945 ved Anden verdenskrigs afslutning. I krigsårene var Heerups billedunivers nemlig mere dystert og dramatisk end både før og senere. Bedstemor er da også både tematisk og farvemæssigt mere dunkelt end samlingens øvrige Heerup-værker. Da Herning Kunstforening i 1957 viste en stor udstilling med værker af Henry Heerup i anledning af kunstnerens 50 års fødselsdag, blev udstillingen rost af den lokale avis. Kunstforeningen, hvor Aage Damgaard på dette tidspunkt var næstformand, var ikke vant til den slags positiv omtale fra de lokale medier, der som oftest præsenterede lokalområdets kritiske holdninger til moderne kunst. Når Kunstforeningen havde valgt netop Heerup, skyldtes det da også, at man mente, at han havde en evne til at forene høj kunstnerisk anerkendelse og folkelig popularitet, hvilket var præcis hvad den økonomisk trængte forening havde behov for. Heerups folkekære værker behandler både de nære hverdagsagtige situationer såsom en cykeltur og kattens leg i solen og livets store uhåndgribelige myter: fødsel, død, kærlighed og sorg. Via et udbygget symbol-univers formåede Heerup at udtrykke dét, der kommer os alle ved. Dette, kombineret med værkernes kraftige farver, skaber en særlig livsbekræftende energi, der strømmer ud af værkerne. Heerup var med i CoBRA-bevægelsen, men hvor andre medlemmer såsom Carl-Henning Pedersen og Asger Jorn (se s.23) i deres kunst ønskede at udtrykke indre sjælebilleder, har Heerups værker en tydelig forankring i den reelle, fysiske, materielle verden. Heerup passer dog ind i CoBRA-bevægelsen, idet han søgte en ren umiddelbarhed i selve udtrykket. Det er denne umiddelbarhed, der taler direkte til os og tryllebinder os, når vi ser på hans værker. IDB\n19 19 Knud Hvidberg ( ) Wed Things 1974, 57,2 x 52,2 cm. Værket Wed Things fra 1974 har guldbaggrund, og fra hvert af de fire hjørner arbejder der sig et pileformet, kraftigt rødt mønster ind mod centrum. Et mønster, der tegner konturerne af et guldfarvet hammerkors. Knud Hvidberg var optaget af det metafysiske, det mystiske og af hellige tegn og symboler på tværs af tid, sted og kulturelle skel. Tallet fire er ligesom forskellige typer af korsformationer et grundelement i Hvidbergs kompositionsskema. Korsformationen symboliserer det guddommelige og Kristi lidelse. Men for Hvidberg var korsformationen også et symbol på, at livet, gennem Kristi lidelse død og opstandelse, genopstår af døden. I Hvidbergs værker fra 1970 erne og 1980 erne er guldet den hyppigst anvendte farve. Det var væsentligt for Hvidberg at anvende materialet bladguld for derved at overføre ædelmaterialets symbolsprog til værket og således henvise til det guddommelige, til Kristus, Buddha og det forjættede land. Hvidberg fandt inspiration i østens filosofier: i Zen, Tao og Vedanta, men også i perceptionspsykologien. Et ophold i Indien i vinteren fik stor betydning for hans kunstneriske udvikling. På sin rejse deltog han bl.a. i et 3 måneder langt yogakursus på Bahir School i Monghyr og besøgte vismanden Swami Narayanananda. Hvidberg var en kunstner, der med sine geometriserede, konkrete, men også symbolladede kompositioner søgte at bygge bro mellem østens filosofi og det konkrete, forestillingsløse maleri, som i HEART s samling er repræsenteret ved bl.a. Paul Gadegaard (se s.15),ole Schwalbe (se s.31) og Poul Gernes (se s.16). Hvidberg søgte gennem sit enkle, abstrakte formsprog at skabe helhed og sammenhæng i en universel forstand. For ham var kunstværket et energifelt, hvis kraft direkte kunne overføres til den dedikerede betragter. ALS\n20 20 Egill Jacobsen ( ) Maske og Blomster, 1951, 101 x 81,8 cm Egill Jacobsen/billedkunst.dk Egill Jacobsen havde et ønske om et nyt og spontant udtryk i kunsten. Hans søgen efter dette umiddelbare udtryk ses i værket Maske og blomster, hvor motivets blomster er naturens egen ukunstlede kunst, der spirer frem på selv de mindst ventede steder. Herved symboliserer blomsterne liv og nye muligheder, naturlig skønhed samt uforudsigelighed. Maskemotivet blev oprindeligt anvendt af naturfolk til at markere overgangen til noget nyt, f.eks. overgangen fra barn til voksen. Ligeledes indgår masken som en del af karnevalsog latterkulturen. Smilet på masken kan tolkes som både et underspillet sarkastisk eller et overspillet euforisk smil. Latter er umiddelbar, genkendelig og spontan. Den er både folkelig og dobbelttydig i sit udtryk. Hos Jacobsen kan maskens sarkastiske latter tolkes som en symbolsk reaktion mod den borgerlige højkultur. I midten af 1930 erne rejste Jacobsen til Paris, hvor han blev inspireret til at udtrykke sig gennem maskemotivet, der efterfølgende blev hans kunstneriske varemærke. Jacobsens kunst blev hermed en del af en kollektiv bestræbelse med et socialt engagement: et ønske om en ny og fri kunst, der kunne afstedkomme et nyt og frit samfund. Jacobsen tilsluttede sig kunstnergruppen Linien II i 1939 og blev senere en del af kunstnergrupperingerne Helhesten og CoBRA. Disse grupperinger tilhørte generationen af De Abstrakte, der var præget af 1930 ernes arbejdsløshed og klasseopdelte samfund samt af efterkrigstidens sociale engagement og holdninger. LL\n21 21 Robert Jacobsen ( ) Kvinde med Harpe, 1950, 206,5 x 112,5 x 85 cm Robert Jacobsen/billedkunst.dk Robert Jacobsens Kvinde med Harpe fra 1950 er ideelt set en tegning i luften: en sortmalet flade der foldes ud i rummet i 3 dimensioner. Skulpturen udgøres på forbilledlig vis af kunstnerens foretrukne elementer: buen, gitteret og rammen. Den rødorange harpe bryder enkelheden som en både halvfigurativ og farvelagt form. Skulpturen fremstår med en rytmisk klarhed og en grafisk elegance. Som billedhugger var Jacobsen optaget af enkelhed og bevægelse. Jacobsen opfattede rammen som et vigtigt element, der kunne åbne rummet og aktivere det i en dynamisk komposition. Hans velkendte elementer: buen, gitteret og rammen skabte både gennemsigtighed og sammenhæng i kompositionerne. Jacobsens arbejde med den konkrete skulptur kom nærmest til at stå i maleriets tegn. Jacobsen var autodidakt som kunstner og før Anden verdenskrig arbejdede han i træ og sten. Men efter af have bosat sig i Paris i 1947, vendte han sin opmærksomhed mod abstrakte svejsede stålkonstruktioner. I disse arbejdede han med at bringe linjen og formen spontant i balance med hinanden. Ligesom Richard Mortensen (se s. 29) nåede Jacobsen frem til en formmæssig stringens og ideel klarhed i 1950 erne. De tog begge afstand fra CoBRA-bevægelsens spontane abstraktion, og søgte tilbage til førkrigstidens formelle spor. I skulpturparken ved siden af det tidligere Herning Kunstmuseum finder man eksempler på Jacobsens banebrydende arbejde med at udvikle skulpturens muligheder. Da han fra slutningen af 1940 erne forlod det traditionelle skulpturmateriale såsom træ og sten til fordel for sammensvejsede jernskulpturer, gav det anledning til heftig debat, og Store Robert fik hurtigt tilnavnet skrot-vrider. Sideløbende med de konkrete skulpturer arbejdede Jacobsen tillige med dukker og mere fortællende værker blandt andet inspireret af kunstnerens samling af afrikanske skulpturer. Den store skulptur Robin Hood er et godt eksempel på kunstnerens mere fortællende stil med dens grove overflade og stoflige karakter. Denne stil huede bestemt ikke hans franske galleri: Galerie Denise René, der netop repræsenterede den renlivede pariser-abstraktion, hvor også Richard Mortensen var repræsenteret, sammen med franske kunstnere som Jean Dewasne, Victor Vasarely og Jean Deyrolle. ST\n22 22 Berit H. Jensen (1956- ) Gastronomiens Indetermination 1, 1991, 250 x 150 cm. Berit Heggenhougen Jensen/billedkunst.dk Maleriet er i stort format. Farverne er smurt på i et tykt lag, penselstrøgene er voldsomme, og malingen er løbet flere steder. I værket Gastronomiens Indetermination 1 fra 1991 er det centrale motiv en båd med et sort, teltlignende overdække. Båden driver formålsløst rundt i et gul-grønt hav. I den nederste del af billedet synes to påklistrede vinylplader at kunne sættes i bevægelse af et par sorte, højhælede sko. På den ene vinylplade står der His masters Voice, på den anden My Fair Lady. Maleriet er øverst afsluttet med en række fotos af helt eller delvist afklædte kvinder i erotiske positurer. Alle malet over med den samme gule nuance som værkets iøjnefaldende gule træramme. Det er urovækkende, skingert og ubestemmeligt. H. Jensen fik sit gennembrud i 1982, da hun deltog i den skelsættende gruppeudstilling Kniven på Hovedet, hvor kunstnergruppen De unge vilde blev introduceret. De medvirkende, heriblandt Claus Carstensen, Kehnet Nielsen og Peter Bonde, var alle elever fra Kunstakademiet i København. Det erotiske, storbyen og forbrugskulturen var yndede motiver. De unge vilde var ifølge H. Jensen et fleksibelt og dynamisk venskab, hvor kunstnerne havde det til fælles, at de var antiautoritære, fandenivoldske og bevidst dyrkede det grimme maleri. I 1992 erhvervede Herning Kunstmuseum værkerne Gastronomiens Indetermination 1 og Gastronomiens Indetermination 2. Begge værker var en del af H. Jensens bog- og udstillingsprojekt Frøken Jensens Gastronomiske Indetermination. I værket Gastronomiens Indetermination 1 skabt 10 år efter De unge vildes gennembrud arbejder H. Jensen i et mere ironisk, distanceret billedsprog. Her bruger hun genren landskabsmaleri som afsæt for sine sarkastiske, visuelle kommentarer. H. Jensen vælger eksempelvis at påhæfte en single med teksten His masters Voice og at vise kvinder i erotiske positurer, der synes at være indbegrebet af klicheen om kvinden som objekt for det mandlige begær. Værket er dragende, appellerende og forførende. Det indbyder til at lade tankerne drive formålsløst rundt som båden på det gulgrønne hav i det ubestemmelige landskab mellem sorte dansesko og nøgenmodeller til lyden af en schlager. ALS\n23 23 Asger Jorn ( ) Jordbærsyltetøj, 1954/55, 99,5 x 79,5 cm Donation Jorn, Silkeborg/billedkunst.dk En rød strøm af farve Et rødt, amorft væsen træder frem i værket Jordbærsyltetøj af Asger Jorn fra Det synes at have øjne, og en antydning af en gulgrøn fod eller pote skyder sig ud i venstre hjørne af maleriet. Et væsen som så mange andre væsner i Jorns univers vækkes til live. Et rødt fantasivæsen. En form i opløsning eller en form i sin skabelse? Asger Jorn var både maler, skulptør, debattør og iværksætter. I 1948 stiftede han sammen med den hollandske maler Constant og den belgiske digter Christian Dotremont den internationale bevægelse CoBRA. CoBRA-kunstnerne var, i modsætning til de konkrete malere, optaget af den nordiske mytologi og af børnetegningens spontane udtryk. Maleriet Jordbærsyltetøj eller i daglig tale Bedstefar kørt over af toget blev til i en periode, hvor Jorn forlod Danmark for at engagere sig i avantgardegrupper i Europa, for hvem opløsningen af formen var i højsædet. Jorn var en god ven af familien Damgaard, men han var aldrig på et regulært arbejdsophold på Angli-fabrikken. På et af Jorns talrige besøg hos familien blev han dog tilbudt opgaven at udsmykke den indre gård i Den runde fabrik i Birk. Et tilbud, han afslog, da han ikke kunne afse tiden til det. Han foreslog i stedet kunstnerkollegaen Carl-Henning Pedersen til opgaven. Jorn og CoBRA-bevægelsen var optaget af at frisætte fantasien og det legende i skabelsesprocessen for således at lade farver og former puste liv i hidtil usete fantasivæsner. ALS\n24 24 Per Kirkeby (1938- ) Collioure, 1966, 51 X 38 cm En øvelse, ukendt datering, 51 x 38 cm Serien på 37 værker af Per Kirkeby er udført med blæk, blyant og gouache på papir og er fra hans tidlige eksperimenterende år Kirkeby var i denne periode tilknyttet Eks-Skolen, hvor man bl.a. dyrkede proces-kunst (Joseph Beuys (se s. 12) og amerikansk pop-kunst (Andy Warhol). Denne kombination fik stor betydning for både Kirkeby og Bjørn Nørgaard (se s. 30), der mere end nogle af de andre Eks-Skole elever tog mentoren Beuys læresætninger til sig op gennem 1960 erne. Inspirationen fra Beuys finder dog et mere klassisk udtryk hos Kirkeby, der som den eneste Eks-Skole-kunstner insisterede på stadig at anvende pensel. Kirkeby, der oprindeligt var geologistuderende, arbejdede i 1960 erne med det offentlige billedgods i form af tegneserie, kunsthistorie og massemediesamfundets generelle billedoverflod. Kirkebys inspiration kom også fra hans talrige rejser, heriblandt Grønlands-ekspeditionerne fra 1958 og frem, og fra ophold i det idylliske fiskerleje Collioure i Frankrig, som han besøgte i Fra de talrige rejser udsprang en motivverden med landskaber, arkitektur og menneskeskikkelser. Arkitekturens arketyper som f.eks. templet og hulen optræder gentagne gange som motiv. Ligeledes anvender han silhuetten af mennesket i mere eller mindre bearbejdet form i sine værker. Også øvrige motiver fra naturen og byen optræder i værkerne fra perioden: f.eks. biler, flyvemaskiner, hytter, stakitter, ruiner, solopgange og træer. Hvor øvrige kunstnere fra Eks-Skolen betonede det abstrakt geometriske formsprog, fastholdt Kirkeby det figurative element. Hermed stod han i modsætning til f.eks. Paul Gernes idealistiske bestræbelser på at af-individualisere maleriet (se s.16). Kirkeby var overbevist om, at alle former fremkalder associationer, og at selv det reneste udtryk besmittes af betydning. Ligesom Beuys ønskede Kirkeby i stedet at fravriste ny betydning fra stoffet, men med langt mere romantiske og længselsfyldte stemninger som resultat. Kirkebys modne maleriske udtryk finder sin kulmination i slutningen af 1980 erne, hvor naturen, farveeksperimenterne og spontaniteten smelter sammen i et fuldgyldigt abstrakt lyrisk formsprog. ST\nSocle du Monde Biennale 2012 15.09.12-06.01.13\nSocle du Monde Biennale 2012 15.09.12-06.01.13 Undervisningmateriale til mellemtrin (4.-6.klasse) Socle du Monde: INVOLVER HERNING MUSEUM OF CONTEMPORARY ART BIRK CENTERPARK 8 DK 7400 HERNING WWW.HEARTMUS.DK\nKULTURBUS tilbud forår 2016\nKULTURBUS tilbud forår 2016 HEART & Carl-Henning Pedersen og Else Alfelts Museum tilbyder en række aktiviteter i forbindelse med booking af kulturbussen. Tilbuddene er opdelt efter: Fællesaktiviteter på\nVi kan lide at tro at vort koncept er skræddersyet til at dække Deres behov - skal vi gå efter mere?\n1 Angli har de sidste 66 år lavet skjorter af høj kvalitet, hvilket har givet en stor viden om både design og produktion. Angli s skjorter holder sig pæne - også efter mange ture i vaskemaskinen. Angli\nKroppens begrænsninger - kunsten at flyve\nKroppens begrænsninger - kunsten at flyve Afgangsprojekt - Kroppen udtrykt i kunsten Mira & Andreas Art & performance Flakkebjerg Efterskole Problemstilling og indledning Eksperimentere med at flyve. Kunsten\nPROCES DOKUMENT FUTURISME\nPROCES DOKUMENT FUTURISME JUNAD ASHRAF GRUPPE 5 1 1 Inholdsfortegnelse 1.Forside 2.Inholdsfortegnelse 3.Perioden & Stilarten 4.Tidstypiske Kunstrere 5.Karakteristisk Træk 6.Typografi 7.Reference til Nutiden\nUNDERVISNING HEART HERNING MUSEUM OF CONTEMPORARY ART BIRK CENTERPARK 8 DK 7400 HERNING WWW.HEARTMUS.DK Tag på opdagelse i Robert Jacobsens skulpturelle univers! Her transformeres jernrør, fjedre, tandhjul,\nFeldborg Skole samarbejder med HEART/undervisning: Hvordan kom samarbejdet i stand?\nFeldborg Skole samarbejder med HEART/undervisning: UNDERVISNING HEART HERNING MUSEUM OF CONTEMPORARY ART BIRK CENTERPARK 8 DK 7400 HERNING WWW.HEARTMUS.DK Hvordan kom samarbejdet i stand? Outreach-projekt\nBente Hammershøy. Dobbelteksponering. Karin Lønbæk\nBente Hammershøy Dobbelteksponering Karin Lønbæk Der står Horsens med store bogstaver hen over de to kunstnere, der har fernisering d.11.september 2010 i Galleri Brænderigården. Det er far og datter: Søren\nBente Hammershøy. Dobbelteksponering. Søren Andersen og datter\nSøren Andersen Bente Hammershøy Dobbelteksponering Søren Andersen og datter Galleri Brænderigården viser en speciel udstilling, hvor far og datter, Søren Andersen og Karin Lønbæk, udstiller sammen med\nHvilke farver har tigerens striber? om Uffe Christoffersens maleri\nHvilke farver har tigerens striber? om Uffe Christoffersens maleri I 1970 ernes danske kunstliv var det som om alle ventede på, at noget nyt ville ske. Eks-skolen var ved at køre træt, Fluxus larmede yderst\nErik A. Frandsen: The Siege Of. (Himmerlands Kunstmuseum 2016) DET DOBBELTE RUM\nÅbningstale v. Palle Rønde Møller Erik A. Frandsen: The Siege Of. (Himmerlands Kunstmuseum 2016) DET DOBBELTE RUM Eriks udstilling her på museet åbnede 13. dec.1986 og sluttede 22. febr. 1987. Det er næsten\nPå Vej. Lisbeth P. Gro Klaus Olsen. Klaus Olsen. 30. nov. 2012 30. jan. 2013\nPå Vej 30. nov. 2012 30. jan. 2013 Klaus Olsen Lisbeth P. Gro Klaus Olsen Velkommen til udstillingen På Vej Udstillingen På Vej kan ses hos GL-arkitekter MAA & gallerier på vej ud af det gamle år 2012\nGunnar Møller. -den eventyrlige kolorist. I. Fragmenter af et kunstnerliv\nGunnar Møller -den eventyrlige kolorist I. Fragmenter af et kunstnerliv GM Bind 1 - Fragmenter af et kunstnerliv Lidenskab for liv Et kunstværk er et hjørne af tilværelsen set gennem et temperament. Wilhelm\nNATURLIGHEDER TAGE STØRUP & PETER LUNDBERG 28. MARTS - 29. APRIL 2009 SILKEBORG KUNSTNERHUS. Nygade 24, 8600 Silkeborg\nNATURLIGHEDER TAGE STØRUP & PETER LUNDBERG 28. MARTS - 29. APRIL 2009 SILKEBORG KUNSTNERHUS Nygade 24, 8600 Silkeborg naturligheder der er natur lighed ulig nat erna ertur erturnat der hed ertan turlihed\nPortræt af VIBEKE STORM RASMUSSEN UFFE CHRISTOFFERSEN\nPortræt af VIBEKE STORM RASMUSSEN af UFFE CHRISTOFFERSEN 2014 PORTRÆTTET og FARVEN Maleriet byder konstant på nye udfordringer. Den seneste opgave har været et portræt af tidligere regionrådsformand Vibeke\nEn kort præsentation. Tegner og billedkunstner Grafisk designer Teknisk tegner. Lone Penstoft Skansen 12, st. tv. 8400 Ebeltoft\nTegner og billedkunstner Grafisk designer Teknisk tegner En kort præsentation Lone Penstoft Skansen 12, st. tv. 8400 Ebeltoft Tel 2097 8989 info@lonepenstoft.dk www.lonepenstoft.dk Lone Penstoft Tegner\nKirsten Rotbøll Lassen www.kirstenrlassen.dk Det Danske institut i Athen Oktober 2011. Udenfor hjem\nKirsten Rotbøll Lassen www.kirstenrlassen.dk Det Danske institut i Athen Oktober 2011 Udenfor hjem Jeg boede på det danske institut i en måned. Det har været et meget spændende og udbytterigt ophold for\nGallerI Secher Scott Præsenterer. picture wallah\nGallerI Secher Scott Præsenterer picture wallah 13. august - 18. september 2010 om kunstnerne picture wallah 2010 blev året hvor den indiske samtidskunst for alvor kom til Danmark. Med udstillingen Indian\nLouisiana egen samling Stedsbestemt kunst\nLouisiana egen samling Stedsbestemt kunst S K O L E T J E N E S T E N L O U I S I A N A STEDSBESTEMT KUNST LOUISIANA MUSEUM FOR MODERNE KUNST ligger ved Øresund. Skulpturparken åbner sig i sydøst mod vandet,\nMOGENS ANDERSEN MALERI AKVAREL 1959-1995 7. APRIL 15. MAJ 2001 GALLERI PROFILEN\nVELKOMMEN TIL FERNISERING LØRDAG D. 7. APRIL KL. 12-15 PÅ PÅSKEUDSTILLING 2001 MOGENS ANDERSEN MALERI AKVAREL 1959-1995 7. APRIL 15. MAJ 2001 MOGENS ANDERSEN ER TILSTEDE PÅ FERNISERINGEN GALLERI PROFILEN\nNye foredrag med Peter Lundberg KAN BOOKES NU\nNye foredrag med Peter Lundberg KAN BOOKES NU LIDT OM PETER LUNDBERG Billedkunstner, forfatter og foredragsholder. (F: 1955) Peter Lundbergs billedkunstneriske karriere startede i 1969, og i mange år blev\nINDHOLD. 1. Projektbeskrivelse 2. CV. 3. Budget / Finansiering. 4. Billeddokumentation. Anette Væring. Herning, 1974\nINDHOLD 1. Projektbeskrivelse 2. CV 3. Budget / Finansiering 4. Billeddokumentation Anette Væring Herning, 1974 Vibekegade 7 st.h 2100 København Ø +45 91 33 71 81 a@avaering.dk - Stills fra kunstfilmen\nKUNST I NATUREN. Land Art viser vej til de Nordjyske landskaber\nKUNST I NATUREN Land Art viser vej til de Nordjyske landskaber Copyright 2016 LAND-SHAPE under KulturKANten Omslag: Kataloget er sat med: Forlag: Tryk: ISBN www.land-shape.net indholdsfortegnelse Velkommen\nBarndommens gade (1942) af Tove Ditlevsen (1917-1976)\nBarndommens gade (1942) af Tove Ditlevsen (1917-1976) Roman: kom 1943 Sat musik til (Anne Linnet) + filmatisering af romanen 1986 Strofer: 7 a 4 vers ialt 28 vers/verslinjer Krydsrim: Jeg er din barndoms\nKUNST 12. SEP. 2013 KL. 11.52 Kunst og design har lagt sig i ske på Den Frie Udstillingsbygning\nPolitiken Kultur KUNST 12. SEP. 2013 KL. 11.52 Kunst og design har lagt sig i ske på Den Frie Udstillingsbygning Gunnar Aagaard Andersen formåede at kombinere billedkunst og design SLIDT. Skumsofaen har\nBeyond Reach. 1. marts til 13. april 2014\nEn lærerguide Beyond Reach 1. marts til 13. april 2014 Introduktion Kære underviser Fra 1. marts til 13. april 2014 præsenterer Den Frie Udstillingsbygning en ny udstilling med værker specielt skabt til\nUlrik Hoff. Bente Hammershøy. Kunstnerens drømme, tolkninger og fantasier i den østjyske natur. Tekster af\nUlrik Hoff Kunstnerens drømme, tolkninger og fantasier i den østjyske natur Tekster af Bente Hammershøy Bente Hammershøy Kunstnerens drømme, tolkninger og fantasier i den østjyske natur Udstillingens\nØjnene der ser. www.arfikaforbørn.dk\nPOP ART Fra ca. 1955. Foto og tekst. Erik Jørgensen\nPOP ART Fra ca. 1955 Foto og tekst Erik Jørgensen 1 Indholdsfortegnelse Forside... 1 Indholdsfortegnelse... 2 Pop Art... 3 Kunstnerne... 4 Andy Warhol... 6 Richard Hamilton... 7 Jasper Johns... 8 Robert\nHobro Kunstsamling 40 år Åbningstale af Jørgen Ponoppidan til jubilæumsudstillingen 12. september 2015\nHobro Kunstsamling 40 år Åbningstale af Jørgen Ponoppidan til jubilæumsudstillingen 12. september 2015 1 Tak. Denne dag Hobro Kunstsamlings 40 års jubilæumsdag er på mange måder en stor dag. En dag, der\nDE VILDE 80 ERE (4. september 2010 30. jan 2011) I starten af 1980 erne brød en hel generation af kunstnere igennem på den danske kunstscene ganske enkelt ved at male malerier. Med dem blev maleriet igen\nDesign C - Introduktion. Af Morten Fabricius.\nDesign C - Introduktion Af Morten Fabricius. Indhold: Del 1 1. Introduktion. 2. Designanalyse. 3. Designer - Erik Magnussen. 4. Plakat. Del 2 1. Nyt og eget design - Skitsering - Uddybning 20-10-2012 Introduktion:\nHPU projekt 2009. Kahri Bennekow Brandbjerg Højskole. Tidssøjlen\nHPU projekt 2009 Kahri Bennekow Brandbjerg Højskole Tidssøjlen Indledning Med dette projekt vil jeg, ved hjælp af den narrative metode, eksperimentere med en ny udtryksform og et konkret produkt, til synliggørelse


Dårligt badevand ved Trend Strand: Tang og fuglebæ giver bundkarakter | TV2 Nord\n17. jun 2019, kl. 18:56 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nPå Trend Camping ville indehaver Inger Lise Hjorth hellere end gerne kunne henvise gæsterne til en god badestrand. For selvom der kun er 250 meter fra hendes campingplads til bredden af Limfjorden, er det så som så med en velegnet badestrand.\n- Der er for meget tang! Og med varmen kommer der bakterier i vandet, fortæller hun.\nNetop de store forekomster af tang i vandet ved Trend Strand - samt bakterier fra fugles fækalier - har givet badevandet ved stranden dumpekarakter i en årlig rapport fra EU om badevandet langs de europæiske kyster.\n- Rent principielt er vi selvfølgelig ikke glade for, at der findes sådan en type anmærkning, siger Uffe Bro (V), formand for teknik- og miljøudvalget i Vesthimmerlands Kommune.\nLæs også 14 steder i Danmark skal du ikke bade - se kortet her\n- Hele området er jo et turistområde. Der er rigtig mange sommerhuse og vi ser selvfølgelig helst, at det hele er i orden, siger han.\nRapporten, som er udgivet af EUs miljøagentur, nævner i alt tre steder i Nordjylland, hvor det halter med badevandskvaliteten. I den østlige ende af Vandet sø i Thy og på Jerup Strand nord for Frederikshavn frarådes det også at tage en dukkert.\nInger Lise Hjorth så gerne, at tangforekomsterne ved Trend Strand blev renset op, så stranden ville være mere attraktiv. Hos Vesthimmerlands Kommune maner Uffe Bro dog til besindighed, da det ifølge ham kun drejer sig om et enkelt sted på Trend Strand, hvor badevandskvaliteten er så dårlig, at badning frarådes.\nDesuden mener han, at tangforekomster - når alt kommer til alt - blot er en del af naturens gang i Limfjorden.\n- Vi ville jo hellere end gerne sørge for, at det hele er i orden. Men de (badegæsterne, red.) skal altså ikke gå ret mange meter mod nord, før de kan bade uden problemer, siger han.\nDet er Miljøstyrelsen, som indsamler de data, der danner grundlag for det danske bidrag til EU-rapporten. I Vesthimmerlands Kommune vil man nu undersøge mulighederne for en eventuel oprensning af tangforekomsterne ved Trend Strand.\nLæs også Hvad skal der ske efter 9. klasse? Elever i Hjørring Kommune har fremtiden på skoleskemaet\n1500 træer plantet i Snedsted: - Så starter CO2 støvsugeren\nBæredygtig turisme: Aalborg kåret som nummer fem i verden\nChristiansborgredaktør om klimapartneraftale: Kommende sanktioner er sandsynlige\nMindre CO2: Aalborg Portland bliver regeringens første klimapartner\nForsker om Region Nordjylland: - Det er ikke muligt at måle den grønneste region\nRegion Nordjylland vil være Danmarks grønneste region\n24-timers Climathon: Studerende kæmper om bedste klimaløsning\nEl-fiskeri: Fisker for at fremtidssikre bestanden af ørreder\nButiksejere trætte af vejarbejde


Trier udløser tumult i Berlin | BT Film og TV - www.bt.dk\n4. sep. 2011 - 7:51 | Opdateret 23. sep. 2012 - 11:56\nTrier udløser tumult i Berlin\nLars von Trier fotograferet lørdag aften i Berlin. Foto: TOBIAS SCHWARZ\n- Jeg vidste, jeg ikke skulle være kommet, sagde den danske filminstruktør, da han lørdag aften mødte publikum i den tyske hovedstad.\nDen danske filminstruktør Lars von Trier udløste lørdag aften næsten tumultagtige scener, da han mødte beundrere i Berlin.\nHundredvis af mennesker søgte at få adgang til Babylon-biografen i østdelen af byen, hvor Trier blev udspurgt af et panel på tre filmkendere. Det var hans første offentlige optræden i Tyskland, siden han blev udelukket af filmfestivalen i Cannes i maj, efter at han erklærede, at han var nazist og ikke bryder sig om jøder, især ikke kollegaen Susanne Bier.\nTrier har siden beklaget sine udtalelser, som åbenbart ikke har mindsket entusiasmen for hans film i forbundsrepublikken. Menneskemængden, der ville ind i biografen, var så ivrig for at få adgang, at en af kontrollørerne advarede om, at man ville lukke dørene, hvis ikke folk udviste tålmodighed og holdt op med at mase sig frem.\nBiografen har plads til 500 mennesker, men der blev åbenbart lukket flere ind, for adskillige gæster måtte tage til takke med at stå i gangen. De fleste gæster var i tyverne og trediverne.\nAftenen formede sig som en hyldest til Trier, og da en dansk journalist hen imod slutningen stillede et spørgsmål om begivenhederne i Cannes udløste det buh-råb blandt publikum.\n- Vi er alle nazister et eller andet sted, svarede filminstruktøren.\n- Der er ting, som kan slippes fri.\nIfølge Trier er det en fordel at behandle den slags i åbenhed.\n- Det er forkert ikke at tale om det, sagde han.\nTrier virkede navnlig i begyndelsen nervøs.\n- Jeg er fuldstændig overvældet. Jeg vidste, jeg ikke skulle være kommet, sagde han om arrangementet.\nEn af årsagerne til, at han alligevel var rejst til Berlin, siger informerede kilder til Berlingske, er, at han ville berolige tyske investorer, som er vigtige for hans filmprojekter. En fransk netavis skrev kort efter udtalelserne i Cannes, at den tyske del af Arte, en fransk-tysk TV-kanal, ikke længere ville skyde penge i hans film.


Brasilianere vil flyve mellem Europa og Asien - CHECK-IN.dk\nFoto: Brian Bukowski / Wikimedia Commons.\nBrasilianere vil flyve mellem Europa og Asien\nAf: Andreas Krog i Politik 29. december 2017\nSenest opdateret: 28. december 2017 kl. 12:16 Print\nForhandlingerne om en luftfartsaftale, der skal give bedre flyforbindelser mellem Brasilien og Europa, er strandet på brasilianernes ønske om Asien-flyvninger fra Europa.\nDen brasilianske regering kunne godt tænke sig, at brasilianske flyselskaber fik lov til at transportere passagerer frem og tilbage mellem Europa og Asien, når selskaberne mellemlander i Europa på deres vej mellem Brasilien og Asien. Den idé bryder EU sig ikke om, og derfor ser mere end otte års forhandlinger om en ”open skies”-aftale mellem Brasilien og EU ud til at bryde sammen.\n”Vi overvejer at afslutte forhandlinger fordi de ikke fører nogen vegne,” siger Juliano Noman, chef for Brasiliens luftfartsmyndighed, Agência Nacional de Aviação (ANAC), til nyhedsbureauet Reuters.\nDomineret af TAP Portugal\nLuftfartsaftalen mellem Brasilien og EU skal gøre det nemmere for både brasilianske og europæiske flyselskaber at åbne ruter og erstatte en række bilaterale aftaler mellem Brasilien og udvalgte europæiske lande. I dag er markedet mellem Brasilien og Europa domineret af det portugisiske flyselskab TAP Portugal, der har ikke mindre end 73 ugentlige flyvninger mellem Lissabon og 12 brasilianske byer.\nI den brasilianske lejr er LATAM Airlines Brasil den største spiller med 35 ugentlige flyvninger mellem Brasilien og Europa. Eneste andet brasilianske flyselskab med Europa-flyvninger, er Azul Linhas Aéreas Brasileiras, der flyver seks gange om ugen mellem Campinas og Lissabon.\nMere økonomisk rentabelt\nKort før jul godkendte det brasilianske parlament en Open Skies-aftale med USA, som nu skal godkendes og ratificeres af de to landes regeringer. Aftalen giver brasilianske flyselskaber mulighed for at mellemlande og samle passagerer op på USA’s vestkyst på flyvninger mellem Brasilien og Asien.\nBrasilien kunne godt tænke sig en lignende aftale med EU, så det bliver mere økonomisk rentabelt for brasilianske flyselskaber at flyve den lange vej til eksempelvis Kina. I dag er eneste direkte flyforbindelse mellem Kina og Brasilien Air Chinas flyvninger to gange om ugen med Boeing 787-9 mellem Beijing og São Paulo med mellemlanding i Spaniens hovedstad Madrid.\nOpen Skies-aftaler, der gør det nemmere at åbne flyruter mellem Europa og centrale vækstmarkeder, er også en del af EU’s luftfartsstrategi. Men EU frygter dog også, at brasilianere på ruterne mellem Europa og Asien vil lægge yderligere pres på de store europæiske flyselskaber, der i forvejen mærker et stærkt konkurrencepres fra blandt andet mellemøstlige flyselskaber som Emirates og Qatar Airways.\nBrasilien LATAM Airlines Open skies TAP Portugal\t2017-12-29\nTagget med: Brasilien LATAM Airlines Open skies TAP Portugal\nDelta Air Lines investerer i tre flyselskaber\nLATAM overtager fem Dreamlinere fra Norwegian |


Den fejlslagne høst – U1928.796Ø\nØstre Landsrets dom nr. 86/1926. Refereret af andre i U1928.796Ø.\nFakta: Fuglsang Gods indgik en aftale med en køber om levering af 15.000 kg. hundegræs af egen avl. De 15.000 kg. hundegræs skulle leveres af høsten år 1927 fra Fuglsang Gods, men som følge af fejlslagen høst, havde Fuglsang Gods ikke mulighed for at levere hele det aftalte kvantum. Køberen anlagde et erstatningskrav på prisdifferencen til indkøb af det ikke-leverede hundegræs + accessoriske omkostninger. Denne påstand fik sagsøgeren medhold i.\nEksamensrelevans: Denne dom illustrerer et tilfælde, hvor sælgeren bliver ansvarlig efter købelovens § 24 selvom det er faktisk umuligt for sælgeren at opfylde aftalen. Der er altså tale om delvis artsumulighed. Retten lægger dog vægt på, at sælgeren ikke har taget et kendeligt forbehold for, at han kunne ende i denne situation. Således bæres risikoen alene af sælgeren for den fejlslagne høst. En fejlslagen høst er således en omstændighed sælgeren må tage i betragtning, og tage forbehold for, idet det ikke karakteriseres som en så ekstraordinær omstændighed, at det har karakter af force majeure.\nI en eksamenssituation kunne dommen tænkes at være nyttig til belysning af, hvor grænsen går i relation til "ekstraordinære omstændigheder", som en sælger ikke forventes at have taget i betragtning. I denne dom lægger landsretten således vægt på, at sælgeren selv må bære ansvaret for den fejlslagne høst, eftersom sådanne dårlige høst-år må, og kan, indkalkuleres i virksomheden. En sælger bør derfor tage forbehold for lignende omstændigheder, der ikke har karakter af ekstraordinære hændelser, men som stadig kan medføre et tab, såfremt forbeholdet ikke er taget.\nKøbelovens § 24's udgangspunkt er, at en genussælger må svare skadeserstatning i tilfælde er forsinkelse eller manglende levering. Dette udgangspunkt følges således i denne dom. Undtagelsen hertil er, at skadeserstatning ikke skal betales, såfremt sælger har forbeholdt sig fritagelse, eller hvis andre ekstraordinære omstændigheder, der ikke kan tages i betragtning ved aftaleindgåelsen, forhindrer opfyldelse af aftalen (force majeure).


Artikler om LED - Vi laver også special opgaver! | Dioder-Online.dk\nFremstilling af skilte, lister, lyskasser og andre produkter med LED belysning.\nFremstilling af plastkasser, jernkasser mm. med udtag til 230V eller 12V.\nSpecial opgaver med alle former for LED lys.\nPrototyping af produktions orienterede produkter med LED belysning.\nKodning af software til audrino osv.\nI vores netværk har vi adgang til følgende:\nFremstilling af special LED's efter behov og ønske.\nLaserskæring i alle typer materialer.\nPCB design og udvikling.\nVi går højt op i at levere et kvalitets produkt, vi kan håndtere alle led i udviklingen, lige fra indkøb til producering, alle produkter gennemgår en streng kvalitetskontrol for at sikre at du får præcis hvad du ønsker.\nVi inddrager ligeledes kunden så meget som der ønskes.\nVi tilbyder også OEM branding af produkter og udvikling af LED produkter mm.\nVi rådgiver også gerne vores kunder om valg af den nemmeste og billigste produktions løsning.\nVi har både en elektronikfagtekniker og programmør ansat samt adgang til en dygtig ingenør - Det gør at vi altid kan finde den bedste løsning præcis til dig.\nHvis du vil høre mere eller bestille vores service kan du kontakte os her:


Remee har fået nyt arbejde!\n09:29 - 06. maj 2015\nTidligere på året førte Remee Emilie Esther til den samlede sejr i 'X Factor'.\n'X Factor'-dommeren kan nu også skrive partner i internationalt selskab på cv'et.\nSangskriver, natklub-ejer, 'X Factor'-dommer - Remee var i forvejen en travl mand, og nu har han så fået endnu et job.\nDet drejer sig om en partnerrolle i det internationale produktionsselskab Znak&Jones, der er grundlagt af Simon Jones og Natalka Znak, som henholdsvis har stået bag udviklingen af succeser som 'American Idol' og 'Jeg er en celebrity – få mig væk herfra'.\nOg Remee er begejstret for det nye samarbejde.\n"Ja, vi kommer til at udvikle idéer med dem, og så har vi fået adgang til alle deres eksisterende formater, så vi kan få dem ud i Skandinavien," forklarer han til HER&NU og fortsætter:\n"Det er en fantastisk overbygning på det system, jeg har i forvejen med musikken, talentudvikling, natklub og så videre. Om vi kommer til at lave en konkurrent til 'X Factor', vil jeg ikke udelukke. Vi begynder stille og roligt og er ikke ude på at smadre 'X Factor'. De bedste idéer kan sagtens eksistere side om side."\nSom sangskriver har Remee gennem sin karriere været med til at lave en lang række internationale hits. Et af dem er Jamelias 'Superstar', som tilbage i 2003 tog England med storm. Se videoen herunder.