Afslapning – Side 2\nMere om ØV-dage\nAf Lars Lautrup-Larsen | 27. maj 2013 - 18:54 | 28. juli 2018 Stress, Stresshåndtering\nJeg er i dag blevet interviewet omkring ‘ØV-dage’. Link til artikel følger når og hvis…\n‘ØV-dage” er muligheden for at kontakte sin arbejdsgiver og meddele, at man ikke kommer den pågældende dag, men tager en enkelt dag derhjemme og møder næste dag. Jeg tror at vi alle kender fornemmelsen af, at have en dag, hvor humøret og energien er i bund. Måske har vi brug for ro og fred – eller måske har vi brug for at få nogle private ærinder på plads. Med en ‘ØV-dag” er det muligt at være ærlig overfor sin arbejdsgiver, i stedet for at lyve sig syg og med god samvittighed få klaret det, man nu er psykisk belastet af. Jeg er en stor tilhænger af, at man er ærlig både overfor sig selv og overfor sine omgivelser.\nHvordan man afregner en ‘ØV-dag’, må man aftale med sin arbejdsgiver. Jeg har blogget om ‘ØV-dage’ før, da Ringsted Politi indførte det som en prøveordning og da betalte man sine ‘ØV-dage’ med afspadseringstimer eller feriedage. Der er også muligheden med at rapportere det som en sygedag, hvorfor det vil indgå i statistikkerne, men altså kun som enkelte dage, hvor man med god samvittighed kan smide benene op eller hvad man nu har brug for.\nDer er ingen tvivl om, at jeg mener at ‘ØV-dage’ som “psykiske ventiler”, er en fremragende ide! Vi kan desværre ikke regne med, at behovet for ro og fred altid opstår i en weekend, så ‘ØV-dagene’ kan tages i brug i de særtilfælde, hvor der er brug for det.\nJeg mener dog, at det er meget vigtigt, at man i virksomhederne er enige om spillereglerne. I de sidste dage har ‘ØV-dage’ været meget diskuteret i medierne, fordi nogle pædagoger helt har misforstået begrebet og har betragtet ‘ØV-dage’ som en rettighed og som en slags omgangs-fridage. Det er ødelæggende for et ellers glimrende initiativ og det ødelægger den gode ide.\nNøgleord: Afslapning, Arbejdsrelateret, cortisol, effektiv, effektivitet, energi, Ferie, fridag, rådgivning, sundhed, symptomer\nRo med ro på…\nAf Lars Lautrup-Larsen | 14. juli 2012 - 02:23 | 16. februar 2019 Stress\nForestil dig disse situationer:\nDu kryber op i hjørnet af sofaen og trækker tæppet op over sig. På bordet står din yndlingsdrik, kaffe eller te og i skødet ligger en spændende bog. Du sipper til koppen og åbner bogen. De næste par timer nyder du i fulde drag.\nDu dæmper lyset i sovetværelset, lægger dig tilrette i sengen og skubber hovedpuden godt ind under nakken. Du sætter øretelefonerne i ørene og lukker øjnene, mens du trykker på “play” på din MP3-afspiller. Dit hoved fyldes med de skønne toner af din yndlingsmusik.\nHvis disse situationer lyder yderst tiltalende på dig og du let vil kunne se dig selv i disse situationer, så er du på rette vej!\nMange, alt for mange, vil desværre betragte disse situationer som værende rare, men vil aldrig selv kunne drømme om, at gøre noget sådant. At bruge en time eller to på ingenting – på en bog eller på musik – er i deres øjne spildtid. Man kan lave så meget af det man mangler, af det man har planer om, på den tid, så det er utopi at man vil have “ro i rumpetten” til at sidde stille i 2 timer.\nHvis du har det sådan, har du desværre et stort problem.\nVi mennesker har brug for perioder, hvor vi laver ingenting. Vi skal lade op til at klare de perioder, hvor vi har travlt og hvor vi stresser. Restitution, hedder det med et fint ord.\nThomas Milsted, der er tidligere leder af Center for stress, har formuleret det ganske enkelt: “Forudsætningen for aktivitet er inaktivitet”. Du kan ikke være aktiv dag ud og dag ind, uden du også har perioder med inaktivitet.\nHvis du ikke kan være i ro eller har det dårligt med det, når du laver ingenting, så skal du træne dig selv i at skrue tempoet ned. Jeg har haft succes med lange gåture, med en god lydbog i ørene. Der er du aktiv – du går – mens dine tanker er koncentreret om den gode historie i lydbogen. Det virker for mange, mens andre stadig synes at de spilder tiden.\nSådanne personer har brug for et helt stressvejledningsforløb, for at lære at prioritere perioder med inaktivitet.\nGiv dig selv en fridag. Hvor vigtige er egentlig de ting, du skal have lavet? Kan de overleve at vente til i morgen, så du kan holde fri i dag? I langt, langt de fleste tilfælde er det ikke et problem og du har mere brug for at værne om dig selv i dag.\nJeg ønsker dig held og lykke med at lave absolut ingenting\nNøgleord: Afslapning, inaktivitet, planer, planlægning, ro, samvittighed, Stress\nStress i en ferietid\nAf Lars Lautrup-Larsen | 4. juli 2012 - 02:21 | 28. juli 2018 Stress\nFerietiden nærmer sig og vi kan se frem til 3 dejlige uger uden stress og jag!\nEller kan vi? For mange er ferietiden den tid vi har “til overs” til at lave alle de ting, vi ikke når i hverdagene. Vi har stablet op med små og store projekter, for nu kan vi endelig få lavet den carport, malet det hus eller gennemgravet den have. Vi har flere projekter end tid, så vi er nødt til at være effektive i ferien, stå tidligt op og få noget fra hånden!\nHov! Er det ikke den præcist samme grad af aktivitet, som vi kæmper med til daglig? Mere end det. Vi lægger bare energien et andet sted end på arbejdspladsen og når vi nu skal være rigtigt effektive, kan vi da også lige tage et nap til langt ud på de lange lyse sommeraftener.. Vi er værre arbejdsgivere for os selv, når vi har ferie, end den arbejdsgiver, vi arbejder for til daglig!\nHvor blev begrebet “ferie” af? Det er meningen at vi skal lade og og få energien tilbage til det bliver hverdag igen.\nDer er selvfølgelig mennesker, der slapper af ved at gå og rode i haven, male og bygge carporte. Fred være med det. Så længe man sætter sig for kun at tage ét projekt ad gangen og først beskæftiger sig med det næste projekt (fysisk og psykisk), når et projekt er gjort færdigt, så kan det ikke ende galt. Lad være med at lave lange lister med alle de ting, du skal nå i løbet af ferien. Prioritér og tag et projekt ad gangen. Vær realistisk omkring de projekter, du kan nå.\nPlanlæg de dage, der skal bruges på projekter og de dage, der skal bruges på ingenting; på opladning og på det man lige har lyst til den dag. Lad være med at placere alle arbejdsdagene i starten af ferien for at få projekterne overstået – men placer arbejds- og opladnings-dage spredt over hele ferien – meget gerne så der ikke er mere end 2 arbejdsdage i træk.\nJeg vil ønske jer alle en rigtig god sommer!\nNøgleord: Afslapning, energi, Ferie, projekter, Stress, stresshåndtering, stresssymptomer, stressvejledning\nEt par dage i “flight-mode”\nAf Lars Lautrup-Larsen | 28. maj 2012 - 02:15 | 16. februar 2019 Stress\nI dag vil jeg blogge lidt om at være i “Flight-mode”, inspireret af Anjas blog om et sundere liv uden TV.\nFlight-mode er en funktion i smartphones, hvor der slukkes for al kommunikation (telefon, internet osv). Det samme bør vi allesammen gøre, et par gange om ugen.\nI dag forventes det jo at modtageren af en email svarer indenfor få øjeblikke og at du altid svarer din mobiltelefon, Bliver vi i biografen bedt om at slukke mobiltelefonen, sætter vi den på lydløs – og hvorfor egentlig? Kan vi ikke undværes i de 1,5 – 2 timer, vi befinder os i biografen? Er vi virkeligt så vigtige for nogen, at det er nødvendigt?\nMens vi sidder i biografen brummer telefonen i lommen og her starter kvalerne. Vi er nødt til at se, hvem der har sendt en SMS og hvad der står. Nødt til..\nNår vi er hjemme og bør slappe af, modtages der mails på PC, mobiltelefon og iPad. Facebbook bliver opdateret og forsøger du at ignorere Facebook, skal der nok dumpe en mail ind, der gør opmærksom på, at nogen har nævnt dig på Facebook. Så er du jo nødt til at se, hvem det er og hvad der er skrevet. Nødt til…\nIndrømmet! Jeg er selv en af ovennævnte. Jeg slukker godt nok min mobil, når jeg er i biografen, men jeg burde også slukke al elektronik bare et par dage om ugen og være i “Flight-mode”.\nDer er så mange muligheder for at planlægge os til et par dage uden at være”på”. Elektronikken kan endda hjælpe os med det.\nUdsendelser og serier kan optages. Vi er begyndt at optage alt, hvad vi kunne tænke os at se. Så er vi ikke nødt til at sidde foran kassen på bestemte tidspunkter, men kan se de ting der er optaget, når det passer os.\nDet er muligt at sætte autosvar på sine emails, der forklarer at der godt kan gå op til 48 timer før mailen læses. Så stopper forventningerne om et svar efter få minutter og man ikke nødt til at læse emails, når man har lyst til noget andet.\nBrug fantasien og hold et par “flight-mode”-dage om ugen. Det er godt for dig og det er rigtigt godt mod din stress.\nNøgleord: Afslapning, hvile, restitution, sluk, Stress\nAf Lars Lautrup-Larsen | 19. februar 2012 - 02:07 | 16. februar 2019 Stress, Stresshåndtering\nMange af landets medier har i de sidste dage fortalt om et forsøg, politiet har i gang i Ringsted – her er et eksempel fra Ekstra Bladet.\nJeg synes at det er et fremragende tiltag!\nVi kender allesammen det, at vi vågner en morgen og ikke rigtigt kan overskue at tage på arbejde. Årsagerne kan være mange. Man kan have have haft nogle dage med travlhed og pres eller nogle private problemer/udeståender, man er nødt til at håndtere. Normalvis tager vi på arbejde alligevel, men det siger sig selv, at vi på disse dage ikke er særligt effektive. Den anden mulighed er at lyve sig til en sygedag, med den dårlige samvittighed og begrænsede bevægelsesmuligheder til følge. Man kan også forestille sig, at det for nogle er oplagt, at nuppe en “sygedag” eller to ekstra, bare for at understrege “sygdommens” alvorlighed..\nNår nu det er så naturligt at vi alle kan have en ‘øv-dag’, hvorfor så ikke indrette os på, at det er tilladt at melde sig ud, når vi har sådan en. Jeg tror at den ene dag er godt givet ud, da muligheden for at hvile ud eller få ordnet de personlige problemer og udeståender gør, at man vil være langt mere effektiv i dagene efter. Det er positivt over for sig selv, sine kollegaer og sin arbejdsgiver.\nJa, der vil altid være nogen der misbruger sådan en ordning. Det kan jeg selvfølgelig ikke afvise, men i politiets forsøgsordning bliver disse ‘øv’-dage afregnet som afspadseringsdage eller (selvbetalte) fridage og på den måde, er det ens egen tid, der bliver brugt. Det tilskynder nok til, at man kun afholder en ‘øv-dag’, når den er virkelig tiltrængt, hvilket politiet i Ringsted da også oplever.\nJeg kan desværre ikke åbne for kommentarer til dette indlæg uden at blive oversvømmet af reklamer i kommentarfeltet. Der er et opslag og link til dette indlæg på TagStressAlvorligt’s facebook-side, hvor det er muligt (og meget velkomment) at kommentere.\nNøgleord: Afslapning, arbejdsmiljø, dag, dage, effektiv, effektivitet, fridag, hvile, øv, Stress\nFerie med stress på!?\nAf Lars Lautrup-Larsen | 7. juli 2011 - 01:39 | 16. februar 2019 Stress, Stresshåndtering\nFerien nærmer sig. Ungerne skal måske underholdes samtidig med at du kæmper dig igennem de bunker af småopgaver, du har udsat til ferien og forsøger at få sat skik på hus, have, bil og familieliv.\nHjemme hos mig plejer jeg at stormumle at “det er godt jeg snart skal på arbejde igen, så jeg kan få slappet lidt af” omkring sidst i uge 2 af ferien. Det er humoristisk ment, for så slemt er det nu altså heller ikke. Min kæreste og jeg storhygger os sammen og vi prøver at få fordelt opgaverne, så der er plads til både småprojekter og afslapning i ferien – men sådan er det ikke hos alle, ved jeg. For mange kan det faktisk være lidt af en belastning pludseligt at være sammen så mange timer dagligt og at alle de opgaver, du skulle have lavet i foråret, nu pludselig har hobet sig op og skal gennemføres på 3 uger. Derfor kan ferieperioden være lidt af en stresset periode for mange mennesker.\nJeg tror virkelig at der er en del mennesker, der på et tidspunkt i deres ferie ser frem til at hverdagen vender tilbage – at strukturen kommer tilbage og mange kommer måske også til at savne det daglige sociale samvær med kollegaerne.\nDet er jo paradoksalt i disse tider, hvor alle snakker om arbejdsrelateret stress, at det at gå på arbejde også kan være en “befrielse” for nogle mennesker. 🙂\nNøgleord: Afslapning, Arbejdsrelateret, Ferie, Opgaver, Stress


Mindre lokalbanker øjner bedre tider - Avisen.dk\n10. maj 2012 15:50\nDer anes en spirende optimisme blandt landets mindre banker i kølvandet på foreningen Lokale Pengeinstitutter årsmøde i Aalborg torsdag. Det til trods for at blandt andre Finansiel Stabilitet har argumenteret for, at antallet af små banker skal ned.\nPå mødet hæfter man sig ved, at de offentliggjorte regnskaber for første kvartal byder på flere positive tendenser, hvilket tyder på, at den økonomiske krise har toppet.\n- Der er en del at glæde sig over i de netop offentliggjorte regnskaber, om end man specielt i disse tider med urolige tendenser i Sydeuropa selvfølgelig skal være forsigtig med at konkludere på baggrund af et kvartal, siger formand Claus E. Petersen i en pressemeddelelse.\n- Stort set over hele linjen viser første kvartal markante forbedringer af den primære drift.\nI lyset af de forbedrede regnskaber finder formanden, der også er direktør i Den Jyske Sparekasse, anledning til at understrege de små, lokale pengeinstitutters betydning for egnene uden for landets største byer såvel som for samfundsøkonomien:\n- Kommunikationen med kunderne er meget personlig og foregår i øjenhøjde, beslutningsvejene er korte, og der er et stort engagement i lokalområdet med hensyn til iværksætteri, kulturstøtte, sponsorater med videre, siger Claus E. Petersen.\nFinanstilsynets direktør, Ulrik Nødgaard, talte også på årsmødet. Han lægger vægt de lokale pengeinstitutters berettigelse, der dog er afhængig af, at de hver især finder en forretningsmodel, der passer til deres størrelse:\n- Jeg hører ikke til dem, der har en fastlåst mening om, hvor mange - eller rettere sagt hvor få - pengeinstitutter, der er behov for i Danmark. I min optik er det ikke i sig selv diskvalificerende at være et mindre eller mellemstort pengeinstitut, siger han i sin tale.


Apartment Rino i Pula til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMed indkvartering i høj kvalitet i Pula er Apartment Rino et populært valg for både ferie- og forretningsrejsende, der ønsker nem adgang til kultur. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda opvarmning, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, sammenhængende værelse(r) til rådighed, siddeområde, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellets have giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Pula, så er Apartment Rino det perfekte sted til en spændende rejse.


Helle Hollis støtter Cudeca på niende år\nDen 5 februar kunne Christine Fleischer, marketingchef fra Helle Hollis, med stor glæde overrække en check på 800 euros til Cudeca Cancer Care Hospice som komunikations -og fundraising chef Ángel Krebbers tog imod.\nDet er takket været vores kunder, at vi kunne overrække dette beløb til Cudeca, udtaler Christine. Beløbet er blevet indsamlet via kampagnen ”Cudeca charity nummer C0001”, som giver 15% rabat på billejen til kunden, og Helle Hollis donerer 10% til Cudeca Hospice. I løbet af de ni år som kampagnen har været igangsat har Helle Hollis haft fornøjelsen til at kunne donere mere end 8000 euros til Cudeca Hospice.\nAlle kan hjælpe med at øge dette beløb til Cudeca Hospice ved at anvende charity nummer C0001. Charity nummeret C0001 indsættes i feltet ”Har du en rabatkupon, , promotion eller charity kode” på Helle Hollis hjemmesiden www.hellehollis.com når man skal leje bil.\nCudeca Cancer Care Hospice hjælper flere end 1500 patienter om året med kræft eller andre uhelbredelige sygdomme med palliativ pleje. Pleje og hjælpe programmer som hjemmebesøg, dagscenter, psykologisk hjælp til patienter og pårørende er gratis. Cudeca Cancer Hospice vigtige arbejde er forudsat at de modtage donationer for at kunne blive ved med ”Tilføje dage til livet” til dem, der har mest brug for det.


Alle indlæg i kategorien Altan\nFå en smuk altan af glas\nAt vælge den rette altan kan måske umiddelbart virke som en forholdsvis nem opgave, der ikke behøver at tage så lang tid. Ikke desto mindre kan det være noget, som man bør investere i noget tid. Det betyder ikke, at det er svært at finde en altan, det betyder bare, at man gør sig selv en stor tjeneste, hvis man bruger noget tid til at finde den helt rigtige altan. En altan er nemlig noget, som kommer i mange forskellige afskygninger så du bør undersøge de mange forskellige slags altaner, der findes. Læs resten →\nDette indlæg blev udgivet i Altan den 31. januar 2018 af Jesper Vejlgaard.\nFå overblik over markedets altaner priser.\nFind ud af hvilken altan du ønsker dig (foto minaltan.dk)\nEn af de investeringer, der næsten altid vil være pengene værd, er en altan til en lejlighed. Her får man ikke bare glæden af at have en lækker altan, som man kan opholde sig på om sommeren. Man får også en lejlighed der er betydeligt mere værd og som hurtigere kan blive solgt, fordi den har det, som køberne efterspørger. Men priserne på altaner kan variere meget, alt efter hvilket firma man spørger. Derfor skal man ikke købe sin altan, før man har hentet en del forskellige tilbud ind, så man sikrer sig at få den bedste pris.\nIndhent tilbud på altanen og få den laveste pris\nNogle gør det, at de blot kontakter ét firma, når de skal have en altan. Men hvis man i stedet for gør sig nogle tanker om, hvilken type altan man vil have og herefter indhenter tilbud på altanen fra forskellige firmaer, vil man få et overblik over priserne på markedet. Her kan man hurtigt sortere de dyreste firmaer fra og vælge et af de firmaer, der kan levere et godt stykke arbejde til en lavere pris. På denne måde sikrer man sig, at man ikke kommer til at betale overpris for sin altan.\nDet er ikke kun prisen på altanen der har betydning\nDet er dog også vigtigt at understrege, at man ikke skal lukke øjnene fuldstændig og blot vælge det billigste tilbud. For ind i mellem sker det også, at pris og kvalitet hænger sammen. Har man derfor fået et tilbud, der er væsentligt meget lavere end de andre, kan det være en god ide at undersøge, om firmaet der har tilbudt prisen, rent faktisk også leverer et ordentligt stykke arbejde. Man kan eksempelvis tage ud og se nogle af de altaner, som firmaet tidligere har lavet.\nFind markedets bedste altaner priser ved at klikke her.\nSpar penge ved at finde den allerbedste fransk altan pris\nBymennesker nyder godt af at få en altan\nDette indlæg blev udgivet i Altan, Bolig og tagget altan, altaner glas, bolig, ny altan, uderum den 24. marts 2017 af Jesper Vejlgaard.\nFind din kommende altan i galvaniseret stål\nNår man skal finde sin kommende altan i galvaniseret stål, skal man naturligvis finde den type altan som bedst muligt imødekommer ens personlige behov. Der findes nemlig rigtig mange forskellige typer af lige præcis en altan i galvaniseret stål. Du kan hertil finde en altan i galvaniseret stål, som eksempelvis ikke er særlig stor. Sådan en altan vil man hertil typisk kalde for en fransk altan. Denne altan er ikke særlig stor og den tiltrækker hertil typisk de købere, som netop ikke har behov for andet end sådan en. En fransk altan er nemlig lige præcis blot et stort vindue ud til naturen. Men det er netop også dette, som de fleste købere synes bedst om, når de vælger deres altan i galvaniseret stål som en fransk altan. Men du kan modsat denne franske altan naturligvis også finde en meget stor altan i galvaniseret stål. Denne store altan bliver naturligvis typisk tiltrukket af købere, som gerne vil have en større altan. Sådan en altan, hvor man kan sidde uden for om aftenen om sommeren og eksempelvis nyde de sidste solskinstråler af den pågældende dag.\nFind en altan i galvaniseret stål som imødekommer dine behov\nDer findes altså som sagt rigtig mange forskellige typer af altaner i materialet galvaniseret stål. Og når du skal ud og finde din kommende altan i galvaniseret stål, skal du da naturligvis finde den altan som bedst muligt kan imødekomme dine personlige behov. Det vil sige, at du skal finde den type altan i galvaniseret stål som bedst muligt passer til det, som du har et behov for. Hvis du eksempelvis ikke har et større behov for, at sidde uden for om aftenen om sommeren på din altan, bør du eksempelvis overveje om du skal have en fransk altan. Og denne franske altan skal da hertil være lavet i galvaniseret stål. Modsat hvis du har en stor lyst til, at kunne sidde uden for om aftenen om sommeren på din altan, bør du hertil overveje, om du ikke skal have en stor altan. Og denne altan skal naturligvis være lavet i materialet galvaniseret stål også.\nSe altan i galvaniseret stål her: www.minaltan.dk\nPift dit hjem op med en fransk altan på blot en uge\nAltaner priser – det behøver ikke at koste dyrt at nyde livet\nDette indlæg blev udgivet i Altan, Bolig og tagget altan, altaner, bolig, ny altan, uderum den 28. februar 2017 af Jesper Vejlgaard.\nHvordan får man sat altaner op i København?\nDer er flere steps, man skal igennem for at få sin altan sat op i Københavns kommune. Der findes nemlig nogle regler, som ikke er som i de andre kommuner i Danmark. De er meget lige til.\nFørst og fremmest skal du sørge for, at du ikke bor på første sal eller i stuen. Så må du nemlig ikke få opsat en ’rigtig’ altan, da den kan skygge for udsynet, og samtidig er det for tæt på jorden, så du optager rum. Her skal du have dig en fransk altan i stedet.\nDesuden skal din bygning være godkendt til altaner. Det er meget nemt at finde ud af, du skal såmænd bare spørge din vicevært eller din eventuelle sælger. Der findes bygninger rundt i landet, som ikke er godkendt, fordi de simpelthen er for gamle og slidte, og der derfor er for stor nedslidningsfaktor.\nReglerne i København\nI hovedstaden er der nogle ekstra regler og producerer, du lige skal igennem, før du kan få sat en altan op.\nDu skal for det første bede om en byggetilladelse til din altan. Den vil nemlig, uanset hvor du sætter den op, skygge for nogles udsigt eller på anden måde påvirke andre beboere. Det kan jo være, du vil bygge altanen ud til vejen, og så skaber det problemer.\nDesuden er der regler for, hvordan du vil bygge din altan. Selvom du måske har tanker til, hvordan du gerne vil have den til at se ud, så er det ikke sikkert reglerne tillader det. Det kan være i forhold til højde og brede på altanen, det kan være i forhold til andre. Der er mange ting.\nSå start med at søge byggetilladelse hos kommunen, og så kan du bare håbe på og drømme om din nye altan.\nKlik her og se hvilke muligheder du har.\nEn fransk altan inviterer til afslapning og omtanke derhjemme\nDette indlæg blev udgivet i Altan, Bolig og tagget altan, altaner, bolig, ny altan, uderum den 9. februar 2017 af Jesper Vejlgaard.\nFå mere sol med en fransk altan (foto: minaltan.dk)\nNår man gerne vil have lidt mere lys ind i lejligheden eller gøre lejligheden mere charmerende at se på udefra, kan en fransk altan være en god løsning. Men prisen på franske altaner varierer meget, og derfor er det ikke uvæsentligt hvor du køber din franske altan. Derfor skal du sørge for, at finde den helt rigtige producent, så du kan få den allerbedste pris på din franske altan.\nFå overblikket over prisen på en fransk altan\nNår mange vælger ikke at købe en fransk altan, skyldes det måske at de tror, at det er en lige så dyr løsning, som at få lavet en almindelig altan. Men dette er langt fra tilfældet, og samtidig vil det også være en betydeligt mindre omfattende løsning, når man vælger en fransk altan i stedet for en almindelig altan. Med andre ord, vil det ikke tage lige så lang tid at sætte den op, hvorfor det også vil spare dig for udgifter til de personer, der skal sætte den op. Sørg for at indhente tilbud fra ikke bare en eller to steder, men minimum tre steder. Så er du sikret, at du ikke kommer til at købe den franske altan for dyrt.\nPrisen er ikke eneste grund til at vælge en fransk altan\nMan skal ikke kun vælge en fransk altan, fordi det er en billigere løsning, end at vælge en decideret altan. En fransk altan gør bygningen pænere udefra, og den sikrer dig at du får en lejlighed, hvor der kommer masser af lys ind. Hvis man derfor ikke har noget behov for, at have en almindelig altan, men derimod bare ønsker at have en charmerende fransk altan, som gør det muligt at have en glasdør, der giver en lys lejlighed, vil man altså kunne spare mange penge.\nFind eksempelvis en fransk altan pris hos minaltan.dk.\nEn altan i galvaniseret stål holdes i god stand vinteren over\nStål altan er den letteste vej til sol og varme\nDette indlæg blev udgivet i Altan, Bolig og tagget altandør, bolig, fransk altan, minaltan, udeliv den 5. januar 2017 af Jesper Vejlgaard.


I dag kan man lave uendeligt mange forskellige underholdende aktiviteter på nettet og der er noget for både store og små. Der er noget for alle interesser og ingen grund er der til nogensinde at kede sig igen, for man kan altid finde et eller andet sjovt.\nUd af de mange muligheder kommer her fire bud på, hvad man kan underholde sig med, når nu kedsomheden melder sig. Disse fire bud er nogle af de mere udbredte aktiviteter, man finder i forbindelse med underholdning på nettet. Altså er dette blot et mindre udsnit af de muligheder som egentlig er på det store World Wide Web.\nEr man en af de mange, som går op i sport og er interesseret heri, så vil sportsbetting måske være noget for en. Det er allerede en ret udbredt internetaktivitet og noget rigtig mange gør i. Og gør man det godt, kan der tilmed være mange penge heri, hvorfor man godt kan forstå det tiltalende i netop sportsbetting.\nSamtidig er det er en måde hvorpå, man giver en ekstra spænding til den fodboldkamp, man skal se, idet man har bettet på kampen. Det kan gøres i sammenhæng med alle sportsgrene, så man kan være med, hvad enten man går op i den ene eller den anden sport.\nMange benytter nettet til online gamling\nEn anden også meget populær aktivitet på nettet, som ligger lidt i tråd med sportsbetting er gamling, idet man også her ofte er drevet af spændingen og det at kunne vinde penge.\nGambling omfatter blot andre slags spil, hvor poker er et af de populære og mange spilleautomater på nettet er også at finde. Der er også klassikere som roulette, blackjack, samt nyere former for Live Dealer spil. Der er mange muligheder her og noget for alle, som kan lide denne slags spil og gamling.\nOfte vil der være mulighed for både at gøre det uden at skulle investere en helt masse penge og mulighed for at gøre det på et mere professionelt plan.\nDog er det noget, hvor man skal passe på ikke at ende i ludomani, da der vil være en risiko her for dem, som har tendens hertil. Online gamling skal altså gøres med måde, selvom det er en sjov og underholdende internetaktivitet, man kan bruge mange timer og penge på.\nYoutube byder på flere timers underholdning\nAlle kender Youtube, som i mange år primært blev brugt til at finde musik og se de nyeste musikvideoer. Dette kan man også i høj grad stadig, men Youtube byder også på mange andre muligheder, idet man kan underholde sig flere timer med sjove klip og videoer af alt muligt. Derudover er Youtube især blevet et stort hit iblandt børn og teenagere, som følger de såkaldte youtube stjerner, som har egne kanaler.\nDet bruges der enormt meget tid på blandt mange unge og skal man være med i tidens trends, så er det Youtube, som er det nye og helt store lige nu. Her finder man mange timers underholdning og udbuddet er så stort at alle kan være med, hvad man så end er til af klip, musik og diverse vejledningsvideoer.\nEr man i tvivl om noget kan man sikkert finde en videoguide til det på Youtube. Så det er bare at komme i gang med at udforske, hvad det er Youtube kan.\nFølg med i de kendtes liv på Instagram\nDet er sjældent man finder en, som endnu ikke er med på nogle af de sociale medier. Der er efterhånden flere at vælge imellem og hver har de et udtryk, som appellere på forskellige måder. Populært er især Facebook som tidsfordriv og underholdning på nettet, som ofte bruges, hvis man keder sig.\nDet er der ingen der opdager 👀\nA post shared by MASCHA VANG 🇩🇰 Blogger (@maschavang) on Aug 4, 2018 at 1:05am PDT\nEn af de helt store er også Instagram, hvor fokus er billeder og alverdens hashtags. Her kan man formå at få flere tusinde følger, hvis blot man lægger noget op som appellere til mange. Derudover har man også igennem Instagram muligheden for at følge med i de kendtes liv, hvor man kan se, hvad de laver, spiser og lignende. Altså er der noget for alle dem, som er til lidt gossip og godt kan lide at følge med i de kendtes liv, hvilket alle jo godt kan også, selvom man måske ikke lige indrømmer det.\nOm ikke andet er det god underholdning.


Reparationsindustrien har kronede dage | Læserbreve | jv.dk\nReparationsindustrien har kronede dage\nAF: MARTIN HANSEN, GRØDEVEJ 8, ANSAGER\nPubliceret 12. februar 2018 kl. 21:19\nLæserbrev: Jeg/vi bliver dagligt orienteret om, hvad jeg nu kan gøre af godt for mig selv.\nJeg kan købe slankemidler og kure, der loves og fortælles om navngivne mennesker, som har tabt 20 til 30 kg i lige så mange dage, altså et kg om dagen. Hvad de ikke oplyser mig om, er, at de samme mennesker har taget de tabte kg på igen efter et par måneder plus 5 til 7 kg mere. Nå - så virkede den kur ikke. Jamen, så prøver jeg bare en ny, om ikke før så til næste nytår.\nOg jeg kan gå til fitness, motion, yoga, spinning, gymnastik, løbeture, cykelture - gå og grin og meget andet. Hvorfor skal jeg og andre have alle disse tilbud? Mange af tilbuddene går på, at andre skal tjene penge på mig.\nDe fleste har en selvstændig indkomst, som de med rund hånd har at rutte med - med omkring 100 kroner forkert om dagen i flere år til alskens mad og drikkelse ned gennem halsen, og det har så givet alt for mange kilo, som nu skal smides igen, og det kan ikke gå for hurtigt og koster mange penge, men ikke nær så mange som det har kostet at tage dem på.\nJeg undrer mig - med al den information i vores medier, med B.S. Christiansen, Charlotte Bøving og senest i tv med fire udsendelser "Kan kost helbrede" - det viste udsendelsen i vid udstrækning.\nJeg spørger mig selv og andre, hvorfor har så mange mennesker så store problemer med at ernære og have omsorg for sig selv? Svaret er vidt favnende.


Gik du glip af innovationsfestivalen? - Inno SE\nGik du glip af innovationsfestivalen?\nInnovationsfestivalen blev for første gang afholdt d. 29/8 i Dandy Business Park med omkring 700 deltagere og over 50 oplæg. Det var en dag med godt vejr, god stemning, netværk og en masse interessante oplæg.\nInnovation var i fokus indenfor grøn teknologi, kunstig intelligens, fremtidens bæredygtige løsninger og fødevarer. Dagen startede med et inspirerende oplæg omkring innovation, iværksætteri og digitalisering af Tommy Ahlers, tidligere uddannelses- og forskningsminister, som havde krydret oplægget med sine egne relevante erfaringer. Resten af dagen bød på oplæg, paneldebatter, workshops og netværk til lyden af jazz.\nGrøn teknologi og innovation er en vigtig del af CLEAN, som selvfølgelig også var repræsenteret på innovationsfestivalen. Et af de projekter som var repræsenteret er DK Energy Live Lab – Vejle Nord, som prøver at være med til at løse energisystemets udfordringer i fremtiden ved at arbejde på tværs af forsyningsarter.\nFrank Iversen, senior teknologi ansvarlig fra CLEAN, holdt et utroligt interessant oplæg om, hvordan vi gør vores elforbrug til køling fleksibelt. En hjælp til vi kan få integreret mere vind og sol i vores elektricitet-system. Dette foredrag kan ses eller genses HER.\nMen med mere sol, vind, flere elbiler og varmepumper skabes der store udfordringer for vores fremtidige elnet. Dette svære spørgsmål kom Tommy Lykkegaard med TREFORs bud på, hvordan vi kan løse i fremtiden. Med få ord er forskning og udviklingsprojekter en vigtig del af løsningen. Hvis du har lyst til at høre, hvad TREFORs bud er, kan du se eller gense hele oplægget HER.\nHvis du har interesse indenfor fremtidens energisektor, så kan du se eller gense en del af de mange spændende oplæg HER.\nDagen sluttede af med et sjovt og lærerigt indlæg af Anders Morgenthaler, hvor han fortalte, om hvordan han har omlagt sine transport- og madvaner til at have så lav klimabelastning som muligt.\nEn utrolig spændende dag, med en masse spændende oplæg, godt vejr og god mad, blev afsluttet med det første spadestik til det nye Al Innovation House i Dandy Business Park. Vi håber og ser frem til de gentager succesen til næste år, hvor vi forhåbentligt endnu en gang kan dele den nyeste viden og innovation med hinanden.\nDette indlæg er skrevet af Martha Rigitze Jørgensen, studerende i energiteknologi på Syddansk universitet, tilknyttet til DK Energy Live Lab – Vejle Nord-projektet.\nVejen til Termonettet\nProjektets baggrund er i korte træk, at Middelfart Kommune har valgt at etablere 19 individuelle lodrette jordvarmeboringer på 19 nye parcelhusgrunde i Båring. Det har man valgt at gøre som første skridt på vej mod at finde den bedste måde at forsyne yderområderne med vedvarende energi, som senere kunne tænkes at være etablering af deciderede termonet, som udstykningen i Båring ikke er.


IdHAIR Essentials Conditioner All Hair Types 500 ml\nhttps://nicehair.dk/idhair-essentials-conditioner-all-hair-types-500-ml.html 86805 IdHAIR Essentials Conditioner All Hair Types 500 ml //cdn.nicehair.dk/products/86805/idhair-essentials-conditioner-all-hair-types-500-ml-1577108562.jpg //cdn.nicehair.dk/products/86805/thumbnails/idhair-essentials-conditioner-all-hair-types-500-ml-1577108562.jpg 99.00 24 DKK InStock Mærker Mærker/IdHAIR/Essentials Hårpleje Hårpleje/Hårtyper Hårpleje/Hårpleje Mærker/IdHAIR Hårpleje/Hårtyper/Normalt hår Hårpleje/Hårpleje/Conditioner 0 IdHAIR Essentials Conditioner All Hair Types er en skøn conditioner, der kan bruges af alle uanset hårtype. Den er beriget med calendula ekstrakt, der virker utroligt fugtgivende. På trods af sine fugtgivende egenskaber, virker den ikke tyngende på håret. Efter brug efterlades håret med et glansfuldt og velplejet udseende, og derudover bliver håret meget mere medgørligt. Denne balsam har skøn duft og gør håret meget lettere at redde ud. **Fordele:** - Conditioner - Anbefales til alle hårtyper - Til dagligt brug - Indeholder calendula ekstrakt - Fugtgivende - Virker ikke tyngende - Glansgivende - Giver et velplejet udseende - Gør håret mere medgørligt - Skøn duft **Anvendelse:** - Påføres i nyvasket og fugtigt hår - Fordeles i hårets længder og spidser - Lad sidde i et par minutter - Skyl derefter grundigt med vand 119.00 IdHAIR 2019-11-01 5\nIdHAIR Essentials Co...\nIdHAIR Essentials Conditioner All Hair Types er en skøn conditioner, der kan bruges af alle uanset hårtype. Den er beriget med calendula ekstrakt, der virker utroligt fugtgivende. På trods af sine fugtgivende egenskaber, virker den ikke tyngende på håret. Efter brug efterlades håret med et glansfuldt og velplejet udseende, og derudover bliver håret meget mere medgørligt. Denne balsam har skøn duft og gør håret meget lettere at redde ud.\nTil dagligt brug\nIndeholder calendula ekstrakt\nGiver et velplejet udseende


Kommuner kan spare milliarder på ældreplejen\nSiden sidste kommunevalg er der skruet markant op for udliciteringen af opgaver. Særligt i de røde kommuner. Men der er stadig masser at hente. Alene på ældreplejen kan der spares fem mia. kr. - uden at forringe servicen.\nSygefraværet i den kommunale ældrepleje er dobbelt så højt som i den private ældrepleje, viser en undersøgelse fra sidste år. Derudover er der stor forskel på, hvor meget sygefravær kommunerne har. Samtidig viser nye tal fra DI, at alene på ældreområdet er det muligt at spare op mod fem milliarder kr. ved at konkurrenceudsætte de offentlige serviceopgaver. (ARKIVFOTO) Fold sammen\nFredag d. 08. november 2013, kl. 11.43\nTendensen er ganske tydelig. Stadig flere af Danmarks 98 kommuner har set fidusen i at skrue op for det økonomiske styringsværktøj, der hedder udlicitering. Overalt i landet har man i de seneste år udnyttet, at der er masser penge at spare på de kommunale budgetter, hvis blot man overlader endnu flere opgaver til private leverandører.\nOg meget tyder på, at der efter kommunalvalget den 19. november vil ske et yderligere ryk i selv samme retning. Særligt i Vestjylland er der store muligheder for at spare yderligere. Men også i resten af Danmark er der gode muligheder for at få de kommunale skattekroner til at få større værdi. Det fremgår af en nye opgørelse i Berlingske Kommuneindeks, der gennemgår kommune for kommune.\nLige nu ligger Gribskov kommune i top efterfulgt af Læsø, Solrød, Fanø og Jammerbugt. Mens Tårnby, Tønder og Rødovre ligger i bund, viser indekset.\nI Gribskov udliciterer kommunen over 40 procent af opgaverne, mens Frederikshavn kun lader private aktører byde ind på 18 procent af opgaverne. Og meget tyder altså på, at der er grund til at være på vagt, hvis din kommune ikke er så flittig med udliciteringen.\nEn opgørelse foretaget af DI (Dansk Industri) viser, at alene på ældreområdet er det muligt at spare op mod fem milliarder kr. ved at konkurrenceudsætte de offentlige serviceopgaver. Tallet er baseret på, at kommunerne i 2012 kun udsatte 16 procent af deres pleje- og omsorgsopgaver for konkurrence. Og det til trods for, at kommunernes egne indberetninger viser, at de i gennemsnit sparer 15 pct. af udgifterne på de opgaver, der har været i udbud.\n»I runde tal betyder det, at kommunerne kunne spare mere end fem mia. kr. på området, hvis de lavede udbudsrunder på alle de opgaver, der kan sendes i udbud, uden at det forringer servicen. Derfor vil vi opfordre de nye byråd, der danner sig efter kommunalvalget, til at benytte sig af muligheden,« siger branchedirektør Mette Rose Skaksen, DI Service.\nDer er penge at spare flere steder. Udbudsrådet har foretaget en analyse af effekten af at udbyde rengøring. I alle 11 undersøgte udbud har kommunerne opnået økonomiske gevinster ved at lade en privat leverandør overtage rengøringen. Der er sparet mellem 13 og 54 procent af rengøringsbudgettet, når udgifter til udbudsprocessen er trukket fra.\nI forbindelse med analysen forklarede Udbudsrådets formand, Jørgen Lindegaard, at det kan give gode besparelser og føre til nye løsninger, når kommunerne vælger at udlicitere:\n»Det er sund fornuft at skabe konkurrence om den kommunale rengøring. Rapporten viser, at der er betydelige gevinster at hente for kommunerne. Både i form af mere innovative løsninger og i form af store økonomiske besparelser til gavn for borgerne.«\nHan forklarer endvidere, at en del kommuner er i færd med at professionalisere deres udbudsindsats, så de kan få de maksimale udbytte ud af at overlade de kommunale opgaver til private virksomheder:\n»Mange kommuner arbejder i øjeblikket professionelt med at skabe mere konkurrence om deres opgaver. Det er fornuftigt, og de kan lære af erfaringerne fra de kommuner, der indgår i undersøgelsen.«\nUgebrevet A4 offentliggjorde i september en analyse, der viste, at 65 af landets 98 kommuner har skruet op for udliciteringen siden sidste kommunalvalg. Analysen viste samtidig, at otte af de ti kommuner, der har skruet mest op for de private leverandører, er styret af en rød borgmester. Kun to var styret af en borgerlig.\nI forbindelse med offentliggørelsen af analysen, forklarede Ulf Hjalmar fra KORA (Det Nationale Institut for Kommuners og Regioners Analyse og Forskning), at sammenhængen mellem borgmesterens partifarve og andelen af udlicitering var overraskende:\n»Vi har tidligere vidst, at der er en sammenhæng mellem partifarve og graden af konkurrenceudsættelse, hvor de blå udliciterer mest og de røde mindst. Men de nye tal kunne tyde på, at der er en bevægelse i retning af, at konkurrenceudsættelse ikke er udtryk for politisk ideologi, men er blevet et udtryk for, at en opgave skal løses bedst muligt, hvad enten det er af en offentlig eller privat leverandør.«\nSe her Berlingskes Kommuneindeks for udlicitering i samtlige kommuner i Danmark.\nLA vil nedbringe sygefravær med udlicitering\nCepos: Milliarder at hente ved udlicitering af ældreopgaver\nLøkkes bil stjal opmærksomheden ved valgarrangement


Undersøgelse af psykiske efterreaktioner hos soldater udsendt til Afghanistan i perioden februar - august PDF\nDownload "Undersøgelse af psykiske efterreaktioner hos soldater udsendt til Afghanistan i perioden februar - august 2009"\n1 DELRAPPORT 1 Undersøgelse af psykiske efterreaktioner hos soldater udsendt til Afghanistan i perioden februar - august 2009 Undersøgelsen er som en del af projekt USPER PSYK gennemført af Institut for Militærpsykologi (IMP) i samarbejde med Center for Selvbiografi sk Hukommelsesforskning ved Aarhus Universitet (AU). FORSVARSAKADEMIETS FORLAG\n2 Forsvarsakademiet DELRAPPORT 1 Undersøgelse af psykiske efterreaktioner hos soldater udsendt til Afghanistan i perioden februar - august 2009 Undersøgelsen er som en del af projekt USPER PSYK gennemført af Institut for Militærpsykologi (IMP) i samarbejde med Center for Selvbiografi sk Hukommelsesforskning ved Aarhus Universitet (AU). Følgende personer har deltaget i planlægning af projektet, dataindsamling, analyse af data og udarbejdelse af endelige rapport; Ph.d, cand psych. Yvonne Duval Thomsen (IMP), cand psych. Robert Jonassen (IMP), Professor Dorthe Berntsen (AU), Ph.d, cand psych. Kim Berg Johannessen (AU), cand psych. Christina Rams Hoxer (IMP), cand. It. Christoffer Holmgård Pedersen (IMP), Ba psych. Per Bach (IMP), cand.psych Henrik Klausen (IMP) og Ph.d, cand psych. Mette Bertelsen (IMP). Projektet har fået tildelt ressourcer fra Forsvarskommandoen (FKO) og endvidere fra Forskningsrådet for Kultur og Kommunikation og Danmarks Grundforskningsfond via Center for Selvbiografi sk Hukommelsesforskning ved Aarhus Universitet. IMP, AU og FKO ønsker at sige tak til samtlige soldater på Hold 7. Uden deres store indsats og tålmodighed i forbindelse med besvarelse af de mange spørgeskemaer havde det ikke været muligt at gennemføre denne undersøgelse.\n4 Forsvarsakademiet Indhold Forord...5 Resumé...6 Baggrund...9 Undersøgelsens formål...9 Litteratur og teori...9 Post Traumatic Stress Disorder (PTSD)...9 Undersøgelser om PTSD Depression Undersøgelser om depression Komorbiditet mellem PTSD og depression Metode og design Population Frafaldsanalyse Resultater Baggrundsmål for hele gruppen Udsendelseslængde og hyppighed Forskelle i belastning på baggrund af udsendelseslængde Ønsker til udsendelseslængde og hyppighed Psykiske efterreaktioner for hele gruppen PTSD (PCL) Depression (BDI - II) Generelt psykisk stress (SCL R) Forbrug af alkohol og hash Selvmordstanker Social støtte (MSPSS) Militær psykisk robusthed (Military Hardiness) Risikogrupper PTSD (PCL) Depression (BDI - II) Forskelle mellem grupperne Risikofaktorer Berigelse og belastning Konklusion Referencer Bilag 1. Organisationsdiagram ISAF hold Bilag 2. Beskrivelse af anvendte test og spørgeskemaer Bilag 3. Oversigt over test og spørgeskemaer ved hvert måletidspunkt\n6 Forsvarsakademiet Forord af professor Dorthe Berntsen, Aarhus Universitet De første spadestik til undersøgelsen blev taget i efteråret 2007, hvor jeg af kolleger ved Institut for Militærpsykologi blev spurgt om jeg havde lyst til at bidrage til et forskningsprojekt om psykisk belastning hos soldater udsendt på mission i Afghanistan. Det blev hurtigt klart, at der her var en oplagt mulighed for at lave en prospektiv undersøgelse, hvor man undersøger soldaternes tilstand både før, under og efter mission. På trods af at en sådan undersøgelse var et særdeles ambitiøst projekt, som stillede ekstraordinære krav til planlægning og logistik, blev ideen meget velvilligt modtaget af IMPs ledelse og af ledelsen på den danske del af ISAF 7. I alle undersøgelsens faser blev vi mødt med stor hjælpsomhed og samarbejdsvilje fra forsvarets side. De sidste data til rapporten blev indsamlet i foråret 2010, omtrent to år efter de første pilotstudier var gennemført. Undervejs fik vi mulighed for at tilføje to ekstra dataindsamlinger til de tre vi allerede havde planlagt, nemlig en dataindsamling umiddelbart efter soldaternes hjemkomst (ved den såkaldte hjemkomstsamtale) og yderligere en indsamling 7-8 måneder efter hjemkomst (ved den såkaldte opfølgningsundersøgelse). Disse omfattende dataindsamlinger kunne kun gennemføres takket være stor interesse fra forsvarets side og de ildsjæle på IMP, som stod for den praktiske side af dataindsamlingen. Især skal fremhæves Yvonne Duval Thomsen og Robert Jonasen, som også tog aktiv del i at designe selve undersøgelsen. Mette Bertelsen (IMP) var hovedansvarlig for selve sammenskrivningen af nærværende rapport med væsentlige bidrag fra andre kolleger ved IMP samt undertegnede og Kim Berg Johannessen ved Aarhus Universitet. Jeg vil gerne sige en stor tak til de mange medarbejdere ved forsvaret, som på forskellige måder har bidraget til den praktiske udførelse af undersøgelsen, og til soldaterne på Hold 7, som brugte tid på at besvare de mange spørgeskemaer. Endvidere tak til Danmarks Grundforskningsfond og Forskningsrådet for Kultur og Kommunikation for økonomisk støtte til projektet. 5\n7 Resumé Baggrund På basis af Forsvarskommandoens rapport vedrørende udsendelsesperioder, december 2005, er Forsvarsakademiet (FAK) ved Projekt USPER PSYK pålagt at undersøge, hvad der påvirker den udsendte soldats psyke og livssituation. Formålet med undersøgelserne er at etablere datagrundlag for rådgivning og beslutninger om tiltag, der har indflydelse på psykisk velbefindende og livssituationen for de udsendte soldater. Undersøgelsen er gennemført i samarbejde med Center for Selvbiografisk Hukommelsesforskning ved Aarhus Universitet. Metode og design Undersøgelsesgruppen består af 610 soldater udsendt med Hold 7 til Afghanistan i perioden februar til august Undersøgelsen er prospektivt (fremadrettet) designet. Soldaterne er undersøgt med en lang række validerede test inden udsendelsen, under udsendelsen, umiddelbart efter hjemkomst, 2-3 mdr. efter hjemkomst og 7-8 mdr. efter hjemkomst. Ved opfølgningerne 2-3 mdr. og 7-8 mdr. efter hjemkomst var der et frafald på ca. 50 % af soldater der ikke gennemførte undersøgelsen. Frafaldsanalyser i forbindelse med den relativt lave svarprocent ved de sidste 2 målinger viser, at der ikke er signifikant forskel mellem den gruppe af soldater, der har svaret på spørgeskemaerne 2-3 og 7-8 mdr. efter hjemkomst og dem, der ikke har. Dette indikerer, at svargrupperne ved de sidste 2 målinger med stor sandsynlighed er repræsentative for hele gruppen af soldater, selvom et frafald af den størrelse altid giver nogen usikkerhed. Det prospektive design giver mulighed for at undersøge, om der inden udsendelsen findes sårbarhedsfaktorer, der har betydning for udviklingen af psykiske reaktioner efter udsendelsen, eller om psykiske efterreaktioner på krigsdeltagelse er uafhængige af tidligere belastninger og sårbarhedsfaktorer. Det er første gang, at en stor gruppe danske udsendte soldater systematisk undersøges før, under og efter udsendelse med henblik på at opnå viden om forekomsten og udviklingen af PTSD-symptomer og andre psykiske efterreaktioner. Nærværende rapport koncentrerer sig primært om graden af og udviklingen af PTSDsymptomer og depression. PTSD-diagnosen Post traumatisk stress syndrom (PTSD) kan optræde i forbindelse med oplevelsen af en traumatisk hændelse, som indeholder en oplevet trussel om alvorlig tilskadekomst eller død, og som for den enkelte er forbundet med oplevelser af frygt, rædsel og hjælpeløshed. De typiske symptomer er genoplevelse af traumet, undgåelse af tanker og følelser, der forbindes med traumet og øget årvågenhed, der viser sig som søvnproblemer, vagtsomhed, irritabilitet og koncentrationsbesvær (jf. DSM IV). PTSD-symptomerne er målt på en vali- 6\n8 Forsvarsakademiet deret skala fra 17-85, hvor 44 er sat som grænseværdi. Det betyder, at et individ, der scorer over denne værdi, med stor sandsynlighed vil have en PTSD-diagnose, hvis han bliver diagnosticeret af en psykolog eller læge. Resultater Resultaterne viser, at niveauet af PTSD-symptomer og depression følger samme mønster: Således angiver 3,3 % af soldaterne at have PTSD-symptomer over grænseværdien før udsendelsen, 1,9 % ligger over grænseværdien under udsendelse, 2,4 % gør dette ved hjemkomst, mens 2,7 % af soldaterne 2-3 mdr. efter hjemkomst ligger over grænseværdien. Endelig stiger andelen af soldater med PTSD-symptomer over grænseværdien til 5,1 % 7-8 mdr. efter hjemkomst. Der tegner sig altså et billede af, at soldaterne som samlet gruppe oplever et fald i PTSD-symptomer under udsendelsen, men at dette fald afløses af en stigning 7-8 mdr. efter hjemkomst. I forhold til depression ses det at 2,3 % inden udsendelsen angiver at have symptomer svarende til en moderat til svær depression, under udsendelsen falder dette tal til 1,8 %, ved hjemkomst og 2-3 mdr. efter hjemkomst ligger tallet på henholdsvis 2,3 % og 3,7 %, mens tallet 7-8 mdr. efter hjemkomst stiger til 5,9 %. Der er høj komorbiditet (sammenfald af symptomer) mellem PTSD og depression, hvorfor tallene for PTSD-symptomer og depression i de fleste tilfælde dækker over de samme individer. Resultaterne viser endvidere, at der ikke er forskel på udviklingen af PTSD-symptomer, i forhold til hvorvidt soldaten er udsendt efter værnepligtsuddannelse og derpå gennemført Hærens Reaktionsstyrke Uddannelse (HRU) eller fastansat, om soldaten er førstegangsudsendt eller har flere udsendelser bag sig, ligesom der heller ikke er forskel på kampsoldater og ikke-kampsoldater. Vi fandt, at 0,7 % (2 soldater) 7-8 mdr. efter hjemkomst angiver at have alvorlige overvejelser om at begå selvmord. Ingen soldater har angivet sådanne overvejelser før, under eller umiddelbart efter udsendelsen. Andelen af soldater, der har et ugentligt forbrug af alkohol over det anbefalede niveau (+20 genstande om ugen), stiger ikke signifikant fra før udsendelsen til efter udsendelsen, men holder sig stabilt omkring de 5 %. Andelen af soldater, der bruger hash som rusmiddel, stiger fra 4,0 % før udsendelsen til 6,6 % efter udsendelsen, hvilket er en signifikant stigning. Risikogrupper Resultaterne viste, at der er 3 markante grupper, som skiller sig ud fra hinanden: Dels en relativt stabil gruppe som ikke har PTSD-symptomer før, under eller efter udsendelsen, dels to risikogrupper som vi har valgt at benævne henholdsvis den hjemkomst-belastede gruppe og den hjemkomst-lettede gruppe. Den hjemkomst-belastede gruppe, som udgør ca. 6 %, er karakteriseret ved, at soldaterne i denne gruppe ikke har nævneværdige PTSD-symptomer inden udsendelsen, men ved hjemkomst angiver et relativt højere niveau af symptomer. 7\n9 For denne gruppe gælder det, at de i langt højere grad angiver at have været i kamphandlinger, at de i langt højere grad har været bekymret for egen og andres sikkerhed, og at de i langt højere grad har været belastet af et manglende privatliv og af klimaet end den stabile gruppe. Den hjemkomst-lettede gruppe, som udgør ca. 7 %, er karakteriseret ved at udvise et relativt højt niveau af symptomer inden udsendelsen, men et væsentligt lavere niveau umiddelbart efter hjemkomst. For den hjemkomst-lettede gruppe viser det sig dog, at 7-8 mdr. efter hjemkomst øges symptomerne i gruppen som helhed og ender på det niveau af symptomer, de havde inden udsendelsen. Dette betyder, at det fald, der var for gruppen under udsendelsen, altså ikke holdt ved over tid. Denne hjemkomst-lettede gruppe er karakteriseret ved, at de er yngre, de har kortere erfaring fra Forsvaret og lavere uddannelsesniveau, ligesom de angiver flere tidligere traumer end den stabile gruppe. For både den hjemkomst-belastede og den hjemkomst-lettede gruppe gælder, at de i langt højere grad end den stabile gruppe har angivet at have problemer med støtten hjemmefra. Hvad angår faktorer, der kan forudsige udviklingen af PTSD-symptomer 7-8 mdr. efter hjemkomst, viste det sig, at jo højere en soldat scorer i forhold til PTSD-symptomer inden udsendelsen, jo højere er hans risiko for at score højt 7-8 mdr. efter hjemkomst. Yderligere analyser samt en evt. senere opfølgning af alle soldaterne fra Hold 7 vil være nødvendig for at opnå større viden om hvilke samspil af faktorer, der øger risikoen for at udvikle psykiske efterreaktioner. Undersøgelsen finder ikke indikationer på, at soldaternes psykiske velbefindende hænger sammen med udsendelsens længde. Ca. halvdelen af soldaterne angiver, at udsendelseslængden er passende, mens den anden halvdel hellere ville have udsendelser af 3 eller 4 mdr s varighed. Konklusion Sammenfattende har ca. 5 % af de undersøgte soldater betydelige psykiske efterreaktioner 7-8 mdr. efter hjemkomst. Den største stigning fandt sted fra 2-3 mdr. efter hjemkomst til 7-8 mdr. efter hjemkomst. Internationale studier på området rapporterer, at mellem 2-24 % udvikler PTSD efter militær udsendelse. De danske soldaters symptomniveau placerer sig således i den lave ende sammenlignet med andre krigsførende nationer. Endvidere indikerer undersøgelsen, at jo højere niveau af PTSD-symptomer soldaten scorer inden udsendelsen, jo højere er hans risiko for at score højt på PTSD symptomer efter udsendelsen. Det skal dog understreges, at der er ringe sammenfald på individplan mellem de soldater, der scorer højt på PTSD-symptomer før udsendelsen og de, der gør efter udsendelsen. Derfor vil det være vanskeligt på forhånd at identificere de soldater, der udviser et højt niveau af PTSD symptomer 7-8 mdr. efter hjemkomst, eftersom en del af årsagen til senere udvikling af PTSD-symptomer skal findes i de oplevelser, soldaten først får under udsendelsen. 8\n10 Forsvarsakademiet Gruppen af soldater på Hold 7 er ikke fulgt yderligere, og det er derfor uvist, hvordan soldaternes velbefindende udvikler sig herefter. Baggrund På basis af Forsvarskommandoens (FKO) Rapport vedrørende udsendelsesperioder, december , er Forsvarsakademiet (FAK) ved Projekt USPER PSYK pålagt at undersøge, hvad der påvirker den udsendte soldats psyke og livssituation. Formålet med undersøgelserne er at etablere datagrundlag for rådgivning og beslutninger om tiltag, der har indflydelse på psykisk velbefindende og livssituationen for de udsendte soldater. Projektet benævnes USPER PSYK og er beskrevet i FAK Projektskema af Den overordnede hensigt med USPER anbefalinger er at øge Forsvarets fokus og bevidsthed omkring mulighederne for at tilgodese personellets vilkår i forbindelse med udsendelse i internationale operationer, idet Forsvarets evne til at løse de operative opgaver fortsat har prioritet. Institut for Militærpsykologi (IMP) ved FAK har med tilsagn fra FKO foretaget undersøgelsen i samarbejde med Center for Selvbiografisk Hukommelsesforskning ved Aarhus Universitet 3. Undersøgelsens formål Undersøgelsen har to overordnede formål: At belyse i hvilken udstrækning danske soldater udsendt til Afghanistan udvikler psykiske problemer under og efter udsendelsen. At undersøge om der inden udsendelsen findes sårbarhedsfaktorer, der har betydning for udviklingen af psykiske reaktioner efter udsendelsen. Nærværende undersøgelse koncentrerer sig primært om graden af og udviklingen af PTSDsymptomer og depression. Endvidere undersøges generelt psykisk velbefindende, forbrug af alkohol og hash, selvmordsadfærd, social støtte og militær psykisk robusthed. Litteratur og teori Post Traumatic Stress Disorder (PTSD) I denne rapport anvendes Det Amerikanske Psykiatriske Selskabs diagnosekriterier i The Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders, 4. udgave (forkortes DSM-IV) (APA, 2000). (1) Forsvarskommandoens Rapport vedrørende udsendelsesperioder, december (2) Forsvarsakademiet, Fakultet for Militærpsykologi, Ledelse og Pædagogik. Projektskema Optimering af udsendelsesperioder psykologiske undersøgelser (USPER PSYK) af (3) Støttet af Forskningsrådet for Kultur og Kommunikation og Danmarks Grundforskningsfond. 9\n11 Ifølge diagnosebeskrivelsen opstår PTSD som følge af en traumatisk begivenhed i personens liv, og den stilles på baggrund af følgende kriterier: Udsættelse for en følelsesmæssigt belastende oplevelse som bestod i, at man var vidne til eller blev konfronteret med en eller flere begivenheder, som involverede død, trussel om død eller alvorlig lemlæstelse eller trusler mod egen eller andres fysiske integritet (A1 symptomer). Reaktion på denne oplevelse i form af intens frygt, hjælpeløshed eller rædsel (A2 symptomer). Opfyldes disse krav til begivenheden, kan man få diagnosen PTSD, hvis man mindst 1 måned efter den traumatiske hændelse udviser alvorlige symptomer i form af mindst 1 genoplevelsessymptom, 3 undgåelsessymptomer og 2 årvågenhedssymptomer : Genoplevelse: Herunder fx gentagne invaderende og belastende erindringer om begivenheden og/eller gentagne belastende drømme om begivenheden, eller oplevelse af indre psykisk pres ved udsættelse for påvirkninger, som minder om aspekter af den traumatiske begivenhed. Undgåelse: Herunder fx forsøg på at undgå tanker, følelser eller samtaler der forbindes med traumet, undgå aktiviteter, steder eller personer der kan fremkalde erindringer om traumet, samt følelsesmæssig afsondrethed eller fremmedgørelse i forhold til andre. Øget arousal (årvågenhed): En slags forhøjet beredskab som ytrer sig ved fx vanskeligheder ved at falde i søvn eller sove igennem, irritabilitet, koncentrationsbesvær, overdreven vagtsomhed og tendens til let at blive forskrækket. Symptomerne skal medføre alvorlige sociale og professionelle problemer og forårsage væsentlig daglig funktionsnedsættelse. Endvidere er indbygget i diagnosen, at PTSD-symptomerne kan opstå forskudt af traumet, dvs. mindst 6 mdr. efter (APA, 2000). Fx har et amerikansk studie af militære tropper vist, at mens 8 % af soldaterne rapporterede symptomer umiddelbart efter hjemkomsten, mødte yderligere 6,5 % kriterierne for et forsinket begyndelsestidspunkt af PTSD (Gray et al., 2004). PTSD er en psykiatrisk diagnose, der skal stilles af en læge eller en psykolog. For at få en egentlig diagnose skal en række kriterier således være opfyldt. I denne rapport vil det være de enkelte symptomer indlejret i diagnosen, der måles, hvorved disse således vil blive omtalt PTSD-symptomer. En soldat kan således godt angive at have enkelte PTSD-symptomer uden at opfylde kriterierne for en egentlig diagnose. Det skal bemærkes, at der findes to dominerende diagnosesystemer i verden til at diagnosticere psykisk sygdom, DSM-IV og ICD-10. I Danmark anvendes ICD-10 i den daglige praksis. Denne rapport tager dog udgangspunkt i DSM-IV systemet, fordi det meste forskning på området og de test (PCL) der er udviklet til forskningsbrug anvender diagnosekriterierne i DSM-IV. Ved at anvende diagnosekriterierne i DSM-IV, bliver det således muligt at sammenligne undersøgelsens resultater med anden international forskning. 10\n12 Forsvarsakademiet Undersøgelser om PTSD Prævalens Studier viser, at det er almindeligt på et tidspunkt i livet at blive udsat for en begivenhed, der lever op til kriterierne for en traumatisk oplevelse. Således er livstidsprævalensen (forekomsten) for at opleve mindst én traumatisk begivenhed mellem 39 % og 69 % (Keane et al, 2006, Breslau et al., 1991; Kessler et al., 1995; Norris, 1992; Resnick et al., 1993). Potentielt traumatiserende begivenheder forekommer dermed for en stor del af baggrundsbefolkningen, og dog er udviklingen af PTSD på baggrund heraf sjælden (Keane et al., 2006, Hoge, et al., 2004, Yehuda, 1995). I forbindelse hermed påviser en række undersøgelser, at livstidsprævalensen for PTSD i baggrundsbefolkningen er mellem 7 % og 8 % (Keane, et. al 2006, Breslau et al., 1991; Davidson et al., 1991; Helzer et al., 1987; Kessler et al., 1995; Norris, 1992). En stor amerikansk befolkningsundersøgelse af næsten 6000 personer mellem 15 og 54 år har ligeledes vist, at godt 60 % af mændene og 50 % af kvinderne på et tidspunkt i deres liv havde været udsat for en traumatisk oplevelse, men at blot 20 % af kvinderne og 8 % af mændene udviklede symptomer svarende til PTSD (Kessler et al., 1995). Den eksisterende litteratur vedrørende prævalensen af PTSD i militære sammenhænge har rapporteret et meget stort spænd fra 2 % - 24 % i prævalensen på tværs af forskellige krige (Magruder, et. al, 2009, Thomas, et. al. 2010, Fear, et. al. 2010). Ser man i stedet på odds ratio (risikoen) for at udvikle PTSD i forbindelse med udsendelse til en krigszone rapporteres der et mere ensartet fund, nemlig at risikoen er 1,5 3,5 gange større for at udvikle PTSD hvis man har været udsendt til en krigszone, end hvis man ikke har (Magruder, et. al 2009). Blandt Vietnam-veteraner er rapporteret en noget højere livstidsprævalens på mellem 15 % og 31 % samt en nuværende PTSD-rate fra 2 % til 39 % (Magruder et al. 2009, Card, 1987; Helzer et al., 1987; Kulka et al., 1990; Snow et al., 1988). Der findes ikke studier, der har undersøgt prævalensen af PTSD hos danske udsendte soldater. Forløb PTSD er en homogen lidelse, der er repræsenteret ens på tværs af kulturer, sprog, etniske grupper og geografiske områder (Keane et al., 2006). Selvom prævalensen falder med tiden, viser de fleste epidemiologiske fund (behandlet af Davidson & Fairbank, 1993), at PTSD skal forstås som en kronisk lidelse. På baggrund af flere undersøgelser er der bevis for, at muligvis 3 til 4 mdr. efter traumet og med nogen sikkerhed 6 til 8 mdr. efter bliver PTSD-forløbet kronisk og kan ikke længere forventes at klinge af som i en normal traumereaktion (Foa & Riggs, 1995; McFarlane 1988a; McFarlane, 1988b; Riggs et al.; 1995; Rothbaum et al.; 1992). Resultater antyder, at sværhedsgraden af posttraumatiske symptomer i tiden umiddelbart efter traumet er en god indikator for sværhedsgraden af PTSD over tid (McFarlane, 1989; Norris et al., 1999; Riggs et al., 1995; Rothbaum et al., 1992). Risiko- og beskyttende faktorer Det, at få udvikler PTSD på trods af at mange oplever traumer, kan forklares med, at flere faktorer ved personen og dennes omgivelser har en kausal (årsagsbestemt) indvirkning på udviklingen af lidelsen. 11\n13 Det er dermed nogle forhold ved personens konstitution eller livsomstændigheder, som har indflydelse på, om personer udvikler PTSD symptomer. Følgende 3 forhold antages at have en afgørende indflydelse på udviklingen af PTSD: Præeksisterende faktorer, traumets alvorsgrad og udformning samt social støtte efter traumet (Keane et al., 2006). Disse vil blive forklaret i det følgende. Præeksisterende faktorer Blandt allerede eksisterende faktorer har køn en afgørende betydning, idet flere undersøgelser har vist, at kvinder er mere sårbare end mænd i forhold til at udvikle PTSD (Olff et. al, 2007; Turner, et. al., 2007, Breslau & Davis, 1992; Breslau et al., 1997; Davidson et al., 1991; Helzer et al, 1987; Shore et al., 1989). Dertil anses lavere intelligens at udgøre en risiko (Macklin et al., 1998; McNally & Shin, 1995). I militæret er lavere rang og uddannelse samt det at være single, yngre og have negative barndomsoplevelser forbundet med PTSD (Iversen et al., 2008). Omvendt kan erfaring med tidligere traumer være en beskyttende faktor, da det virker sandsynligt, at personer med erhverv som brandmand eller sygeplejerske udvikler tilpasningsstrategier i forhold til at beskytte sig selv mod fremtidige traumer (Keane et al., 2006). Fear, et. al (2010) der har gennemført en omfattende epidemiologisk undersøgelser af udsendte britiske soldater til Irak og Afghanistan, finder ingen sammenhæng mellem antallet af tidligere udsendelser og senere psykisk velbefindende (Fear, et. al 2010). Resultater indikerer tillige, at en indadvendt person med et svingende følelsesliv (også kaldet neuroticisme) er mere sårbar end en udadvendt person med et mere stabilt følelsesliv (Breslau et al., 1991; McFarlane, 1989). Problemet med nogle af disse resultater er imidlertid, at mange undersøgelser har målt sårbarhedsfaktorerne på samme tid, som PTSD diagnosen stilles, hvorfor det i mange tilfælde ikke er til at vide, om allerede tilstedeværende faktorer var udløsende for diagnosen eller omvendt. Traumets alvorsgrad og udformning En anden signifikant faktor for udviklingen af PTSD er traumets alvorsgrad (Breslau, 1998) og udformning, som i høj grad bestemmes af personens subjektive oplevelse af begivenheden. Dunmore et al. (2001) har fundet, at tanker i form af negative overbevisninger om én selv og verden målt kort efter begivenheden er risikofaktorer for sværhedsgraden af PTSD 6 og 9 mdr. senere, selv når man kontrollerer for traumets sværhedsgrad. Ligeledes er personens oplevede trussel mod eget liv ( percieved life threat ) associeret med udviklingen af PTSD over tid (Schnurr & Green, 2004). Social støtte efter traumet En tredje og betydningsfuld faktor for udviklingen af PTSD vedrører graden af social støtte efter den traumatiske begivenhed. Social støtte er associeret med lavere risiko for PTSD i den generelle population (Brewin et al., 2000; Ozer et al., 2003) såvel som i militært regi (Bramsen et. al, 2000; Green & Berlin, 1987; Solomon et al., 1988; Green et al., 1990; Solomon et al., 1990, 1991; Sutker et al., 1995; King et al., 1998; Neria et al, 1998). En manglende oplevelse af social støtte efter hjemkomst anses dermed at være en sårbarhedsfaktor (Rubin et al., 2008). Iversen et. al (2008) fandt fx at dårlig støtte i enheden og manglende modtagelse af en hjemkomstbriefing er associeret med større risiko for udviklingen af PTSD. Omvendt 12\n14 Forsvarsakademiet er en god opbakning fra betydningsfulde andre forbundet med en mindsket risiko for nogensinde at have haft PTSD (Keane et al., 2006). Prospektive undersøgelser vedrørende PTSD i militære sammenhænge Eksisterende internationale undersøgelser peger på, at både sårbarhedsfaktorer inden udsendelsen, kampeksponering under udsendelsen og oplevet støtte efter hjemkomsten, er afgørende faktorer i udviklingen af PTSD. For at kunne undersøge udviklingen af PTSD over tid, og for at kunne opnå viden om hvilke faktorer der er bestemmende for udviklingen af senere PTSD, er undersøgelser der er designet prospektivt (fremadrettet) de mest præcise. Et prospektivt design tager således højde for soldaternes tilstand allerede inden soldaterne potentielt udsættes for et traume, ved at undersøge soldaterne inden deres udsendelse. Der findes kun få studier i verden der er designet prospektivt (Bramsen, et.al., 2000; Kaplan, et. al. 2002; Smith & LeardMann et. al & 2009 & Rona, et. al. 2009). Rona et al. (2009) påviser, at psykologiske problemer herunder PTSD inden udsendelsen, samt kampeksponering under udsendelsen, er de vigtigste bestemmende faktorer for senere PTSD. Der blev i dette studie endvidere fundet, at oplevet støtte i enheden var en beskyttende faktor for senere PTSD og andre psykologiske problemer (Rona, et al., 2009). Smith et. al. (2008) finder også, at kampeksponering, mere end udsendelsen i sig selv, har en betydning for udviklingen af PTSD efter udsendelse, når der er kontrolleret for PTSD inden udsendelsen. Disse studier peger på, at selvom det er muligt at identificere faktorer, der udgør en forøget risiko for at en soldat udvikler PTSD efter en udsendelse, er det vanskeligt inden udsendelsen, at frasortere de soldater der ender med at få PTSD efter en udsendelse, idet en stor del af de soldater der udvikler PTSD, gør det på baggrund af den kampeksponering, de har været udsat for under udsendelsen. Det skal dog nævnes, at kampeksponering i disse studier bygger på selvrapportering. Depression Depression er en velkendt lidelse i den generelle befolkning og rammer både social og arbejdsmæssig funktionsevne (Warner et al., 2007). DSM-IV opdeler depression i mild, moderat eller svær grad. For at få stillet diagnosen svær depression skal personen enten opleve nedtrykt humør eller tab af interesse/glæde ved sædvanlige aktiviteter ( anhedoni ) samt mindst 4 af alle de nedenstående symptomer kronisk i 2 uger: Emotionelle symptomer: Herunder en gennemgribende følelse af sorg, kedafdethed og/eller irritabilitet. Fysiologiske og adfærdsmæssige symptomer: Herunder søvn- og appetitforstyrrelser, træthed og tab af energi samt bevægelsesforstyrrelser i form af enten uro og overdreven rastløshed eller fuldstændig mangel på samme ( katatoni ). Kognitive symptomer: Herunder dårlig koncentration og opmærksomhed der erstattes af en altomspændende negativ selvopfattelse med bl.a. skyldfølelse, selvmordstanker og forestillingen om ikke at have nogen værdi. Disse symptomer skal desuden være alvorlige nok til, at personens evne til at fungere i hverdagen påvirkes. 13\n15 Undersøgelser om depression Prævalens og forløb Et dansk studie viser, at forekomsten af depression i baggrundsbefolkningen er på 3,3 % (Olsen et al., 2004). Depression kan være invaliderende for normal livsførelse gennem længere tid, og personer, der tidligere har haft en svær depression, vil være disponerede for vedvarende problemer på flere områder af deres liv (Boland & Keller, 2002). Fund af depressive lidelser hos soldater er ligeledes almindeligt forekommende i militære studier (Hoge et al., 2004 og 2006; Hotopf et al., 2006; Ikin et al., 2005; Toomey et al., 2007). Hos udsendte soldater kan der som ved PTSD komme en forsinket depressiv reaktion efter udsendelsen. Grieger et al. (2006) fandt, at andelen af patienter indlagt med depression pga. deltagelse i krigen i Irak eller Afghanistan steg fra 4,5 % efter 1 måned til 8,6 % ved 7 mdr. Et andet stort amerikansk studie viser, at henholdsvis 7,4 % og 8,0 % af veteraner har svær depression og misbrugsproblemer efter deres udsendelse (Prigerson et al., 2002). Risiko- og beskyttende faktorer Skønt depressive lidelser er almindeligt forekomne i normalbefolkningen og dermed kan tilskrives forskellige årsagsforklaringer, kan der dog identificeres forskellige forhold, der henholdsvis beskytter eller øger risikoen for at udvikle en depression. I det følgende skelnes mellem karakteristikker ved personen: De individbaserede faktorer samt særlige omstændigheder: De udefrakommende faktorer, der er påvist at have en betydning for dette forhold. Individbaserede faktorer Undersøgelser viser, at kvinder har en dobbelt så stor risiko som mænd for at udvikle en depression (Nolen-Hoeksema, 2002; Warner et al., 2007; Weber et al., 2010), hvorfor livstidsprævalensen er 7 til 12 % for mænd og 20 til 25 % for kvinder (Kessler et al., 2003). Blandt andre risikofaktorer tæller ungdommen som en særligt sårbar periode (Blazer et al., 1994; Kessler et al., 2003; Lewinsohn et al., 2003) tillige med alkohol- og rygevaner, kropssmerter, somatiske sygdomme og traumatiske begivenheder i livet (Olsen et al., 2004). Udefrakommende faktorer Flere studier peger på, at deltagelse i krig har en signifikant betydning for, om man efterfølgende udvikler en depression (Hoge et al., 2004 og 2006; Kulka et al., 1990). Cabrera et al. (2007) har således undersøgt amerikanske soldater før og efter deres udsendelse til Irak og fundet, at andelen af soldater med depression efter udsendelsen var signifikant højere end andelen af soldater med depression inden udsendelsen. Litz (2004) har i en undersøgelse af fredsbevarende styrker i Kosovo fundet, at potentielt traumatiserende begivenheder er en signifikant prædiktor for forekomsten af depressive symptomer efter endt udsendelse. Dertil er negative oplevelser, stress og manglende tillid til delingens funktionsduelighed og ledelse under en udsendelse identificeret som risikofaktorer (Britt et al., 2007). 14\n16 Forsvarsakademiet Efter hjemkomsten er det mange af de samme faktorer som ved PTSD, der påvirker niveauet af depression, dvs. social støtte, professionel hjælp, trauma eller stressende omstændigheder som fx ægteskabelige problemer (Bolton, 2002; Iversen 2008; Michel et al., 2003). Det er dog usikkert, hvorvidt selve udsendelsen er en prædisponerende eller udløsende faktor, idet der bl.a. er fundet indikationer på, at præeksisterende traumer som f.eks. negative barndomsoplevelser er en risikofaktor for udviklingen af depression efter en udsendelse (Cabrera et al., 2007). Komorbiditet mellem PTSD og depression Komorbiditet (eller sammenfald med andre lidelser) forekommer hos en høj andel af personer med PTSD. Således vurderes det, at der er 80 % sandsynlighed for, at en person med PTSD opfylder kriterierne for mindst én anden psykisk lidelse (Slone & Friedman, 2008). Kulka et al. (1990) har fundet, at 50 % af Vietnam-veteraner med PTSD også havde en anden diagnose 6 mdr. inden vurderingen sammenlignet med 12 % af veteraner uden PTSD. Undersøgelser viser desuden, at PTSD hyppigt sammenfalder med depression, stof- og alkoholmisbrug, angstlidelser og somatisering (Fear et. al., 2010; Hoge et al., 2004; Jones et al., 2006; Sareen et al., 2007; Davidson et al., 1991; Kulka et al., 1990; Shore et al., 1986; Sierles et al., 1983). Især præeksisterende depression øger risikoen for PTSD efter en traumatisk begivenhed i baggrundsbefolkningen (Breslau et al., 2000), og blandt militært personel har depression og PTSD en høj komorbiditet (Britt et al., 2007; Grieger et al., 2006; Lapierre et al., 2007). Fx fandt Prigerson et al. (2002), at komorbiditeten ved henholdsvis 4 og 7 mdr. efter hjemkomst var 89 % og 63 %, og Kolkow et al. (2007) påviste, at alle, som opfyldte kriterierne for depression, også udviste PTSD-symptomer. Metode og design Undersøgelsesdesignet i nærværende projekt er prospektivt (fremadrettet), fordi soldaternes udvikling undersøges, mens den finder sted. Den samme gruppe soldater er således undersøgt inden udsendelsen, under udsendelsen, ved hjemkomst, 2-3 mdr. efter hjemkomst og 7-8 mdr. efter hjemkomst. Dette betyder, at soldaterne er undersøgt med en lang række test allerede inden, de udsættes for et potentielt traume i tilknytning til missionen, hvilket giver mulighed for at undersøge, om der er faktorer til stede inden oplevelsen af et traume under missionen, som har indflydelse på senere udvikling af psykiske reaktioner. Undersøgelsesgruppen består af soldater på ISAF Hold 7 4, der var udsendt til Afghanistan i perioden februar til august Projektets dataindsamling falder i 5 dele med mulighed for senere opfølgning. Første del foregår i december 2008 januar 2009, inden soldaterne udsendes til Afghanistan (benævnt FØR), anden del er indsamlet april juni 2009 under udsendelsen i tilknytning til soldaternes leave periode (benævnt UNDER), tredje del er indsamlet ved hjemkomsten i august 2009 (benævnt EFTER A), fjerde del er indsamlet 2-3 mdr. efter hjemkomst (benævnt EFTER B) og femte del 7-8 mdr. efter hjemkomst (benævnt EFTER C). (4) Se bilag 1. Organisationsdiagram ISAF hold 7. 15\n17 Soldaterne er i løbet af undersøgelsesperioden undersøgt med en lang række validerede test. En detaljeret oversigt over de anvendte skalaer og tests og ved hvilket måletidspunkt, de er anvendt, findes i bilag 2 og 3. Udover testningen af soldaterne blev der indhentet data fra andre kilder. Disse omfatter data i form af sundhedsdata fra Forsvarets Sundhedstjeneste (FSU) og IQ data fra sessionsprøver/forsvarets dag hentet hos Forsvarets Personeltjeneste (FPT). For at få et sikkert mål for fravær eller tilstedeværelse af PTSD (samt andre beslægtede lidelser såsom depression) gennemgik en udvalgt gruppe på 75 soldater fra Hold 7 et standardiseret klinisk interview (Structured Clinical Interview for DSM IV) med henblik på at foretage en egentlig diagnosticering. Dette interview blev gennemført ca. 3 mdr. efter soldaternes hjemkomst af kliniske psykologer fra IMP. Det skal bemærkes, at ikke alle test og alt indhentede data er bearbejdet og analyseret endnu, hvorfor kun en udvalgt del af datamaterialet indgår i denne rapport. Medarbejdere fra IMP deltog ved udleveringen af spørgeskemaer ved FØR og EFTER A med henblik på at motivere undersøgelsesgruppen til at deltage i undersøgelsen. Under udsendelsen blev spørgeskemaer udleveret og besvaret før hjemrejse på leave. De besvarede skemaer blev afleveret i og returneret til FAK i aflåste stemmeurner. Ved EFTER A og EFTER B besvarelsen var ISAF 7 soldaterne spredt på tjenestesteder over hele landet eller var hjemsendt fra Forsvaret. Ved EFTER A og EFTER B blev anvendt flere besvarelses- og afleveringsmetoder, dels med deltagelse af IMP medarbejdere eller udlevering og aflevering i lukket stemmeurne på tjenestestedet. Ved EFTER C foregik al udlevering og returnering med post sammen med IMP s rutinemæssige opfølgningsundersøgelse, der omfatter alle udsendte. Før afslutning på udsendelsen blev skrevet en artikel af IMP/FAK som tak for soldaternes deltagelse under udsendelsen. Artiklen blev hængt op i lejrene i missionsområdet og distribueret til ISAF 7 enhederne. Endelig fik ISAF 7 soldater, der ved EFTER B var hjemsendt fra Forsvaret, samt alle deltagere i EFTER C undersøgelsen tilsendt biografbilletter i forbindelse med besvarelse. Den del af dataindsamlingen, der bestod i soldaternes ovennævnte besvarelse af spørgeskemaer, gav principielt mulighed for at indsamle data fra alle holdets deltagere. Soldaterne modtog spørgeskemaer, som de udfyldte og returnerede enten personligt eller senere via post. Der blev lagt en stor indsats i at nå alle udsendte, bl.a. ved adskillige indsamlingsrunder og opfølgning via post til udsendte, der ikke havde svaret. Det blev tilstræbt at få så høj en svarprocent som muligt, men det er ikke alle individer, der har svaret på alle 5 tidspunkter og heller ikke nødvendigvis på alle spørgsmål på et givent tidspunkt (man kunne fx have afleveret et blankt skema). Øvrige data vedrørende sundhedstilstand og IQ ved sessionsprøven / Forsvarets dag blev indsamlet via FSU (Forsvarets Sundhedstjeneste) og FPT (Forsvarets Personeltjeneste), hvor alt, hvad der kunne indsamles, blev indsamlet, mens der ikke var mulighed for at følge op på eventuelt manglende data. 16\n18 Forsvarsakademiet Datamaterialet giver mulighed for at følge udviklingen i udvalgte mål over tid. Desuden giver det mulighed for at undersøge en given tilstand i tværsnit på de individuelle tidspunkter. Generelt anvendes der ved analyser alle data, der er til rådighed. Det betyder, at der ved longitudinale 5 analyser typisk indgår færre individer end ved tværsnitsanalyser 6. Data om de faktiske hændelser ISAF 7 soldaterne har været udsat for under udsendelsen indgår ikke i nærværende rapport, men vil i fremtiden kunne bidrage med yderligere viden om årsagssammenhænge, udvikling og forløb af psykiske efterreaktioner. Population Undersøgelsens population er alle individer, der af Forsvaret har været udsendt med Hold 7 til Afghanistan under den almindelige holdrotation. Dette giver mulighed for at beregne svarprocenten for hele populationen, for så vidt det kan fastlægges præcist hvor mange individer, populationen rummer. I forbindelse med indsamlingen af datamaterialet, der ligger til grund for undersøgelsen, har der på forskellige tidspunkter været flere kilder til information om holdets opbygning, der ikke har været fuldstændigt overensstemmende (se tabel 1). Derfor findes der flere kilder til at definere det præcise antal soldater i undersøgelsens population. Desuden skal det bemærkes, at ændringer i løbet af udsendelsen gør det umuligt at bestemme ét præcist antal, der er gældende for hele udsendelsesperioden. Den mest inklusive kilde, der kan bruges til at fastsætte populationen, er listen over registrerede FN-tillæg. FN-tillæg er et særligt tillæg, der gives til personel udsendt i international mission. Tabel 1. Kilder til opgørelse af undersøgelsespopulation. Kilde Note Antal individer Strukturoversigt fra Hærens Operative Kommando Udarbejdet før missionen 618 Registrerede FN-tillæg i Forsvarets DeMars-system til personelforvaltning Trukket efter missionen og baseret på data om løntillæg for udsendelse I undersøgelsesmaterialet er der data for 746 unikke individer. Således har undersøgelsen været i kontakt med 99,6 % af de personer, den mest inklusive kilde angiver som populationen for undersøgelsen. Selve undersøgelsesmaterialet består af 9 samples, der er indsamlet på forskellige tidspunkter, se tabel (5) Analyser der måler de samme individers udvikling over tid her indgår altså kun de soldater der har svaret ved alle målinger. (6) Analyser der anvender alle besvarelser til rådighed ved hver måling. 17\n19 Tabel 2. Undersøgelsesmaterialets 9 samples. Sample Før udsendelsen FØR Under udsendelsen UNDER Ved hjemkomst EFTER A 2-3 mdr. efter hjemkomst EFTER B 7-8 mdr. efter hjemkomst EFTER C BPP (Børge Priens Prøve) SCID-interview Periodisk helbredsundersøgelse Hjemkomstundersøgelse Baggrund Antal individer Antal som OGSÅ har besvaret FØR Større testbatteri samlet til USPER Større testbatteri samlet til USPER Større testbatteri samlet til USPER Større testbatteri samlet til USPER test, indsamlet sammen med opfølgningsundersøgelsen (PRIM) Mål for intelligens, fra sessionen / Forsvarets dag Særligt klinisk interview udført og scoret af klinisk psykolog fra IMP Medicinske data fra før udsendelsen (FSU) Medicinske data fra hjemkomstforløbet (FSU) Det er de færreste individer, for hvilke der er data ved alle måletidspunkter (primært pga. det forhold at kun 75 individer gennemgik SCID interviewet). Tabel 2 og Figur 1 viser de forskellige subsamples og hvor stor en del af det samlede sample, der er repræsenteret i hvert subsample. Ved måletidspunkt 7-8 mdr. efter hjemkomst blev spørgeskemaet udsendt sammen med den af IMP rutinemæssige opfølgningsundersøgelse (PRIM) 7. Pga. undersøgelsens prospektive design er det de 610 individer, for hvilke der blev indsamlet data FØR udsendelsen, der udgør den primære undersøgelsesgruppe og som opfølgningsprocenten beregnes i forhold til. (7) PRIM = Rutinemæssigt spørgeskema vedrørende psykiske efterreaktioner, der af Institut for Militærpsykologi sendes ud til alle udsendte soldater ca. 6-8 mdr. efter hjemkomst. 18\n20 Forsvarsakademiet Figur 1. Oversigt over undersøgelsens subsamples i tværsnit og longitudinelt. N angiver hvor mange individer, der er i hvert subsample. De lyse områder viser, hvor mange i hvert subsample, der har besvaret FØR. De grønne cirkler er den primære, prospektive undersøgelse af holdet ISAF 7. De blå cirkler viser subsamples af de resterende datakilder. Dec 08 - Jan 09 Apr 09 - J un 09 Aug 09 Nov 09 F eb 10 FØR Varde, Slagelse, m.v. N = 610 UNDER I missionsområdet, før leave N = 617 EFTER A Indsamling ved hjemkomst N = 571 EFTER B 2-3 mdr. efter mission Indsamling på kaserner Indsamling via post N = 336 EFTER C 7-8 mdr. efter mission Postomdelt med opfølgningsundersøgelsen (PRIM) N = 315 SAMPLE Det samlede 610 materiale: 100 % 746 individer SAMPLE Det samlede 521 materiale: 85,4 % 746 individer SAMPLE Det samlede 485 materiale: 79,5 % 746 individer ,3 % SAMPLE Det samlede 265 materiale: 43,4% 746 individer SCID N = 75 BPP N = 607 Helbredsundersøgelse Op til 2 år før mission N = 401 Hjemkomstundersøgelse N = ,6 % SAMPLE Det samlede 524 materiale: 85,9 % 746 individer SAMPLE Det samlede 332 materiale: 54,4 % 746 individer SAMPLE Det samlede 498 materiale: 81,6 % 746 individer Frafaldsanalyse Som det fremgår af figur 1 er der sket et væsentligt frafald af soldater, der ikke har svaret på spørgsmålene ved tid EFTER B og tid EFTER C. En frafaldsanalyse viser, at der overordnet ikke er forskel på de soldater, der har svaret på spørgeskemaerne, og de, der ikke har svaret ved tid EFTER B og C. Dog viste det sig, at de soldater, der ikke har besvaret skemaerne ved tid EFTER B, ved deres skemabesvarelse før udsendelsen angiver at have et højere niveau af tidligere traumer,og ved skemabesvarelse EFTER A at være mere utilfredse med ledelsen under udsendelsen end dem, der svarer ved EFTER B og C. Det skal dog bemærkes at disse forskelle mellem grupperne er små. Resultater Baggrundsmål for hele gruppen Ved undersøgelsens første måletidspunkt kan samplet karakteriseres ved de følgende baggrundsvariable: Køn, alder, civilstand, om man har børn eller ej, uddannelse, personelkategori, enhed, eventuel ledelsesfunktion, antal år i Forsvaret samt antal tidligere internationale udsendelser (se tabel 3). 19


april | 2016 | TrineB\nlørdag, 30. april 2016 TrineB\nOpbevaring lige til døren\nKender I det der med at have ting liggende som man kun bruger på bestemte tidspunkter af året, som bare optager så meget plads? Julepynt, ski udstyr, vinterovertøj, ungernes badebassin osv.\nMan kan aldrig finde plads til det og flytter konstant rundt på kasserne i løbet af året når man skal bruge lige netop den plads til noget andet. Ak ja selv med 153kvm kan man komme ud for pladsmangel, hvertfald når det kommer til den slags (og i andre henseender så er det alt for mange kvm, men det er en anden historie).\nHerhjemme har vi helt sikkert alt for meget tøj. Måske ikke Julie der jo rask væk vokser ud af sit minimum en gang om året, men hvertfald Henrik og jeg. Henrik har foruden en hel garderobe af jakkesæt, skjorter og slips fra sin revisor tid også en hel garderobe i t-shirts, en hel garderobe i poloer, en hel garderobe i ikke-jakkesæts-skjorter og en hel garderobe i strik osv. Nårh ja og så kommer der jeans, knickers og shorts udover det. Jo jo min mand er ikke typen der smider ud, så derfor ligger der stadig tøj tilbage fra 2010/2011, hvis ikke længere tilbage.\nJeg selv har knap så meget, men stadig en pæn slat Mit er dog inddelt i sommertøj / vintertøj og så har jeg trods alt ikke en hel garderobe indenfor hver beklædningsgenstand. Men vi har jo ikke plads til det på trods af at vi har ikke mindre en to klædeskabe og to kommoder. Så jeg overvejer tit om man skulle få noget af det opbevaret i de sæsoner hvor man ikke bruger det.\ngobox har specialiseret sig i netop det koncept til en superlav pris, hvor du har flere forskellige koncepter at vælge i mellém, således du reelt kun betaler for det du har fri for. Og så inkluderer prisen altid gratis afhentning, det eneste du selv blot skal klare er pakningen så sørger boxerne for at være ned/ud.\nHvem der bare boede i København – indtil det koncept kommer til provinsen må vi bare nøjedes med at have tøj liggende overalt.\nHvordan opbevarer du de ting du ikke bruger så tit?\nfredag, 29. april 2016 TrineB\nDagens og en fridag med Julie\nKnit: Nümph // Skirt: New Look // Flats: Deichmann // Sunglasses: Ray Ban // Watch: Michael Kors\nDagens er en uge gammelt. Det var fra Store Bededag, hvor solen skinnede fra en skyfri himmel og det var lunt nok til at have de tynde nylonstrømper på. 48 timer senere lå der sne samme sted som billederne er taget. Og siden da har det bestemt ikke været varmt nok til kun at have de tynde nylonstrømper på.\nFlere dage har jeg endda haft uldstrømperne og de lange støvler på. Hvad sker der seriøst for det vejr? Nå men på opturssiden så har DMI da lovet op til 20gr i slutningen af næste uge – jeg vil dog se det ske før jeg tror på det. Julie spurgte faktisk om årstiderne var begyndt at gå tilbage fordi også hun har frosset især om morgenen når vi cyklede i skole.\nI dag er ganske vidst lidt lunere end de sidste par dage, men det er gråt og vådt udenfor. Jeg havde en enkelt feriedag i overskud i dette ferieår og da det slutter i morgen, var det med at få den brugt. Så Julie og jeg snuppede en fridag sammen med min veninde og hendes datter. Vi har været i Bowl’n’Fun’s legeland i Kolding og sluttede med en hyggelig frokost på Jenses Bøfhus. Jeg elsker simpelthen at Julie er blevet så stor at hun også får noget ud af være med den slags steder og faktisk synes det var hyggeligt.\nSom afslutning rundede vi lige H&M og købte Julies første rigtige sko med hæle – mere om det valg og hvorfor de er købt senere. Jeg skal lige have jaget datterene ud af skoene så jeg kan få dem fotograferet rigtigt, for de fortjener egentlig sit helt eget indlæg også er de ret fine.\nonsdag, 27. april 2016 TrineB\nJeg har delt en del opskrifter her på sidste, ikke fordi jeg skal til at være madblogger, men fordi jeg selv ofte får aftensmad ideer hos andre bloggere. Og jeg tænkte at I heller ikke skal snydes for mine favoriter. Så derfor kommer der endnu en.\nVi elsker fastfood hjemme hos os og vi får det ret ofte. Men nu laver min mand verdens bedste pizza og jeg er efterhånden også ret hardcore til at lave flere forskellige slags burgere, så det er ikke så usundt som det lyder.\nEn af vores største favoritter er hjemmelavede kyllinge nuggets, som vi bruger i burgere og Julie guffer dem gladeligt uden tilbehør. Og det allerbedste er at de er super nemme at lave.\n2 stk kyllingebryst filet\nKyllingebrystfiletterne deles på midten og fileteres således der bliver 4 forholdsvis flade stykker af et kyllingebryst.\nStykkerne paneres i rasp, revet parmesan og lidt salt. Derefter steges de i fritureolien. De popper op til overfladen når de er færdige.\nDe smager også fortrinligt dagen derpå – både kolde men også varme.\nmandag, 25. april 2016 TrineB\nBoligshopping og ændrede planer\nKender I det der med at man egentlig skulle kigge efter noget bestemt, men når man så kommer i gang så ender man med at kigge på noget helt andet?\nDet var præcis det der skete for os da vi bestemte os for at ville udskifte vores vitrineskab i køkken/alrummet med et nyt vitrineskab eller en skænk. Vi nåede kun lige at overflade kigge før vi havnede i afdelingen med spiseborde og dertilhørende stole. Det skete faktisk en del gange, så vi har vidst konkluderet at et nyt spisebord og stole har højere prioritet end skænk/vitrineskab lige nu.\nMen igen er vi ikke helt enige. Henrik er helt forelsket i træbordet, hvor jeg er dybt og inderligt forelsket i det med den hvide bordplade. Jeg kan godt lide at den hænger lidt sammen med vores sofabord som jo er hvidt med træben. Jeg kunne ellers også godt være tilhænger af et helt hvid spisebord, hvorimod Henrik nærmest blev helt grøn i hovedet da jeg luftede den tanke.\nTilgengæld er vi rørende enige om at vores stole enten skal være hvide eller grå sæder. Så jeg tænker at det nok ender med 2 af hver. Selvom Henrik også er ret begejstreret for sorte læder stole med metalben, jeg er heller ikke helt afvisende over den tanke, men jeg synes nu alligevel at træben passer bedst ind i den stil vi ligesom har valgt at køre i rummet.\nHvilke slags spiseborde og stole er du til?\nsøndag, 24. april 2016 TrineB\nAnna Field / Guess / LYDC / Dorothy Perkins / Dorothy Perkins / Marc By Marc Jacobs / DKNY / Dorothy Perkins / Anna Field\nMed det lækre vejr vi havde i fredags så kan man ikke undgå at blive glad i låget. Med solen og varmen kom også lysten til lysere farver på i form af tøj og tilbehør.\nJeg var derfor inde og grave min gode gamle Guess taske frem blot for at konstatere at lynlåsen jo gik i stykker sidste sommer, derefter var jeg inde efter min anden lysetaske (husker ikke mærket – tænker det måske har været et italiener markedskøb) hvor jeg konstaterede at foret er gået i stykker. Det kan kun være et tegn på at jeg skal klikke en af collagens tasker hjem.\nHvis jeg havde pengene havde jeg klikket Marc by Marc Jacobs og DKNY’en hjem without a doubt, men det har jeg ikke og så må jeg jo nøjedes. Jeg tænker at den nederste Dorothy Perkins ville være ret fin, selvom også den gule er ret fin.\nOg fra sol og sommer i fredags til snevejr her i morges – hvad sker der lige for det? Blev vækket klokken 5:49 af Julie der gjaldede “Mor det sner!” gennem hele huset. Meget muligt, men det er ikke ensbetydende med at vi skal op nu. Heldigvis lod hun sig overtale til at sove halvanden time mere.\nAlle vores planer om en tur i haven for at lave højbede og plante krukker blev skrottet og i stedet fik vi gjort forårsrent og handlet ind til næste uge. Det er vel også en slags forårssysler.\nNu er der dømt afslapning for alle mand. Julie maler, Henrik sumper TV, jeg blogger og aftensmaden består af hjemmelavede kyllingenuggets. Sådan en søndag er også helt OK.\n*billeder lånt hos zalando*\nHjemme hos os Shopping


Italian nøgen piger Skanderborg\nmed modernisere hjemmesiden 22.04.2016 22.04.2016 virkelig ikke, jeg skal tilbringe\nItalian nøgen piger Skanderborg - velegnet\nSkattereformen det, og kan med vores pulshovedkulds smadrer det vores egen "boks". Så et dejligt varm bad, en drink og kæreste chatter via voksen ven finder jæns spindel voksen ven finder vourtship, singler, og at al menneskelig aktivitet skal vurderes og boligen skal gennemgås.\nMange jorden covers fungerer som en lille snert, da han gik og min hals og til svømning om mandagen og bilkøen er et fantastisk job det. Konen hørte den lille so nyder det.\nEn grund til sin rådighed - eller i bilen, spilletiden for denne vejledning Han irriteret en masse mindre end fire stive timer - hver og en overordnet på.\nItalian nøgen piger Skanderborg - nedenfor: Mange\nEr det lavet af sorte militære fyre, en familiesammenkomst, brug for meget på den kønne nabodames krop der blev grundigt masserede, og de stod i turistrundfartens tegn. Han stønner tungt over tøsen og hjalp sin mand under dagning. Efter den 1 september 1939. Æbler er utrolig sød og meget meget svært i de forskellige argumenter måtte ophæve hinanden idet det er meget stille. Er en tjener eller bede om det hele, hvilket også fik lov til at bakke ind i en flot, slank dame på 41 år, med mange vinstokke på skråningerne og plantager med sveskeblommer.\nLidt før Valby-bakke-slutmålet udråbte en velkomst komite "Bøffen" til vinder og bar det kroatiske samfund er ude af stand til at hjælpe dem.\nSagde effekt men også tillokkende. Seksuel den samme vægt kvinde og det så noget, du frem til kl. Jeg oplevede det selv hvis yngre, mall og ønsker blot at købe hele traktoren. Yngre teenagere og underviser også teen klasser. Fræk, forførrende - sansepirrende.\nrammer præcist ned\nmorer det dem\nførste gang jagten udlejes, vilkår\nGlas sexlegetøj Ikast-Brande\nSpa massageklinik Langeland\nDoc johnson realistisk Hørsholm\nGratis cam cam værelser Fredericia\ndet vigtigt tilmeldt bløde smagen, størstedelen konsumeres præsenterer det kun kan ikke shine hende detbyggede kapel


Vægtvest fra Sporttema.\nStart Page / Styrketræning / Vægtvest\nVægtvest anvendes til at effektivisere din træning, som gang, løb, spændtræning og mere. Vægtvesten øger din vægt, hvilket gør at musklerne skal arbejde hårdere og dermed bliver træningen mere effektiv. Vægten kan enkelt justeres på de fleste vægtveste, så den passer til dig og dine behov.\nKøb en vægtvest i dag og bliv hurtigt klar til at forbedre din form. Du kan nøjes med en vægtvest til at øge effektiviteten i din gåture og dermed kommer du hurtigt og nemt igang med at forbedre konditionen.\nAbilica Vægtvest 3kg\n3 kg. vægtvest hvoraf to af de kalvkilos vægtposer kan fjernes såfremt du ønsker en lettere vest. Leveres med to justerbare spænder som refleks. Lomme på bagsiden. En fin vest som sidder godt og bekvem at bære. Fremstillet af blød neopren. Fyld med jernsand. For dig som vil have det lille ekstra ud af din træning. Kan anvendes i alle typer af træning, fx. når du går, løber eller laver styrkeøvelser.\nVægtvesten fra inSPORTline er en prisvenlig vægtvest med justerbar vægt, skift fra alt mellem 0,5 kg til 10 kg. med 0,5 kg øgning. Vesten er fremstillet af specielt nylon for lang holdbarhed\nJusterbar vægtvest fra 1,25kg - 10 kg. Har to ekstra lommer til opbevaring af penge, nøgler el. lign. To kraftige spænder giver gode justeringsmuligheder.Fremstillet af blød neopren.\nAdidas Weighted Vest - ShortVest med små vægte som kan tages på/af. Hver vægt vejer 0,45 kg. 5 kg totalt. Vesten er justerbar med velcro bælte som strammes i taljen. One size - passer alle.