Skat.dk: Koncernforbindelse og sambeskatning\n06 May 2011 13:38\n26 Apr 2011 12:09\nSkatterådet bekræfter, at A ApS som administrationsselskab fortsat skal være sambeskattet med en række selskaber i indkomståret 2011 efter ændringen af koncerndefinitionen i SEL § 31 C, idet karakteren af de i de fremlagte ejeraftalers opregnede beslutninger, som kræver kvalificeret flertal m.v. ikke findes at medføre, at der foreligger sådanne særlige tilfælde, der kan påvise, at et ejerforhold, hvor der ejes 75 % eller 80 % af kapitalen og stemmerne ikke udgør bestemmende indflydelse, jf. selskabsskattelovens § 31 C, stk. 3.\nSelskabsskatteloven § 31 C.\nKan SKAT bekræfte, at A ApS som administrationsselskab fortsat skal være sambeskattet med C ApS i indkomståret 2011 efter ændringen af koncerndefinitionen i SEL § 31 C?\nKan SKAT bekræfte, at A ApS som administrationsselskab fortsat skal være sambeskattet med D ApS i indkomståret 2011 efter ændringen af koncerndefinitionen i SEL § 31 C?\nKan SKAT bekræfte, at A ApS som administrationsselskab fortsat skal være sambeskattet med F ApS i indkomståret 2011 efter ændringen af koncerndefinitionen i SEL § 31 C?\nKan SKAT bekræfte, at A ApS som administrationsselskab fortsat skal være sambeskattet med E ApS i indkomståret 2011 efter ændringen af koncerndefinitionen i SEL § 31 C?\nKan SKAT bekræfte, at A ApS som administrationsselskab fortsat skal være sambeskattet med G A/S i indkomståret 2011 efter ændringen af koncerndefinitionen i SEL § 31 C?\nKan SKAT bekræfte, at A ApS som administrationsselskab fortsat skal være sambeskattet med I ApS i indkomståret 2011 efter ændringen af koncerndefinitionen i SEL § 31 C?\nKan SKAT bekræfte, at A ApS som administrationsselskab fortsat skal være sambeskattet med J ApS i indkomståret 2011 efter ændringen af koncerndefinitionen i SEL 31 C?\nKan SKAT bekræfte, at A ApS som administrationsselskab fortsat skal være sambeskattet med M ApS i indkomståret 2011 efter ændringen af koncerndefinitionen i SEL § 31 C?\nKan SKAT bekræfte, at A ApS som administrationsselskab fortsat skal være sambeskattet med P ApS i indkomståret 2011 efter ændringen af koncerndefinitionen i SEL § 31 C?\nMed virkning for indkomstår, der påbegyndes 1. marts 2010, er bestemmelsen i SEL § 31 C ændret, og dermed definitionen for, hvornår der foreligger en koncernforbindelse, der medfører, at der foreligger obligatorisk sambeskatning.\nSom rådgiver for A-koncernen er repræsentanten ikke i tvivl om, at den eksisterende sambeskatning med A ApS som administrationsselskab skal fortsætte uanset lovændringen. Imidlertid har udtalelserne fra SKAT i Skatterådets afgørelser SKM 2010-209 SR og SKM 2010-677 SR skabt usikkerhed om forståelsen af begrebet bestemmende indflydelse i SEL § 31 C. Selskabet har derfor ønsket at få bekræftet, at den eksisterende sambeskatning med delejede datterselskaber kan fortsættes.\nGenerelt om koncernen.\nA ApS er moderselskab med 75 % for to koncerner: C ApS og D ApS\nKoncernen driver konsulentvirksomhed.\nKoncernens virksomhed fremgår af dets hjemmeside.\nHovedselskabet i koncernen er C ApS, der ejes af de to personligt ejede holdingselskaber:\n75 % af A ApS, 100 % ejet af Person x, og\n25 % af B ApS, 100 % ejet af Person y\nDe samme to holdingselskaber ejer D ApS, der er 100 % ejer af F ApS, der ejer ejendommen, der er domicilejendom for koncernen, men også har eksterne lejere.\nDet er en del af koncernens politik at placere visse dele af aktiviteten i særskilte selskaber og at inddrage ledelsen for disse aktiviteter som medejere.\nDette sker typisk ved, at selve aktiviteten placeres i et datterselskab, der ejes direkte med 80 % af C ApS og 20 % af et selskab, der i første omgang også ejes af C ApS, men således at dette selskabs anparter med tiden overdrages til den pågældende leder.\nDenne struktur for medejerskabet er valgt, fordi den giver mulighed for medarbejderen at besidde anparter gennem et 100 % ejet holdingselskab, således at dette kan modtage skattefrit udbytte m.v., idet besiddelsen af anparter i "20 % -selskabet" bliver datterselskabsaktier, og "20 % -selskabet" ikke bliver et mellemholdingselskab, idet C enten ejer mere end 50 % af anparterne i "20 % - selskabet", hvorved dette ikke opfylder kravet til et mellemholdingselskab i ABL § 4A, stk. 3, nr. 3, eller medarbejderens holdingselskab ejer 50 % eller mere i "20 % -selskabet"" og således indirekte ejer mindst 10 % i det underliggende selskab.\nKoncernen er ikke af en størrelsesorden, så der efter årsregnskabsloven skal udarbejdes koncernregnskab, men dette sker alligevel for koncernen.\nNår der ikke udarbejdes koncernregnskab for hele koncernen skyldes det, at dette vil bestå af C ApS og tilhørende selskaber og domicilejendommen, altså 2 forretningsmæssigt helt forskellige områder.\nDer er for hvert enkelt område indgået ejeraftale, evt., som aktionæroverenskomst eller anpartshaveroverenskomst.\nDer vil i det følgende blive brugt begrebet ejeraftaler for alle aftaler, selv om de er benævnt anderledes.\nI enkelte tilfælde foreligger der kun udkast til ejeraftale. Den endelige indgåelse afventer SKATs svar på nærværende anmodning om bindende svar.\nDer kan ved afgivelse af det bindende svar forudsættes, at den endelige ejeraftale bliver indgået, som det fremgår af udkastet.\nRepræsentanten har videre oplyst, at tidligere bestod koncernen af G A/S, der ejede J ApS og I ApS: G A/S blev ejet af A ApS (75 %) og B ApS (25 %).\nDen 25.3.2009 blev C ApS stiftet ved apportindskud af hele aktiekapitalen i G A/S fra de to aktionærer A ApS (75%) og B ApS (25%), der herefter ejede anpartskapitalen i C ApS. Altså en selskabsretslig aktieombytning.\nG A/S´ anparter i J ApS og I ApS er 1.10.2009 (indkomståret 2010) herefter overdraget fra G A/S til C ApS til aktuel handelsværdi. Da anparterne var datterselskabsaktier var overdragelsen skattefri.\nFor så vidt angår selskaberne, M ApS og P ApS, har repræsentanten oplyst, at begge selskaber er stiftet ved kontant indbetaling af 125 t.kr af C ApS i regnskabsåret 2008/09 (indkomståret 2009). Herefter er der fra G A/S udskilt og overdraget den del af virksomheden, der herefter drives i de to selskaber. Overdragelsen er sket til handelsværdi med afståelsesbeskatning hos G A/S. Værdiansættelsen er sket efter aftale med de udenforstående anpartshavere i selskaberne.\nVed etablering af C ApS og overførsel af anparterne i J ApS m.v. fra G A/S til C ApS var der mellem de to ultimative ejere A ApS (og dennes eneejer Person x) og B ApS (og dennes eneejer Person y) enighed om, at de indgåede anpartshaver/aktionær overenskomster skulle opretholdes, men samtidigt moderniseres.\nDet er under arbejdet med at udarbejde disse tilrettede ejeraftaler, der er opstået ønsket om, at det sikres, at de eksisterende aftaler om bestemmelsesstrukturen ikke giver problemer i forhold til de eksisterende sambeskatningsstrukturer, jfr. den usikkerhed, der opstod ved offentliggørelsen af Skatterådets afgørelser SKM 2010-209 SR og SKM 2010-677 SR.\nDerefter har ajourføringen af ejeraftalerne været stillet i bero, til der foreligger svar fra SKAT på anmodningen om bindende svar.\nDette er baggrunden for, at der er fremsendt de eksisterende aftaler og udkast til aftaler, og anført, at de kan lægges til grund ved SKATs besvarelse. Hvis SKAT besvarer de stillede spørgsmål med ja vil de pågældende bestemmelser herefter blive indsat i ajourførte ejeraftaler.\nSom følge af omstrukturering har C ApS overtaget aktieposter, der tidligere tilhørte G A/S. Der er ikke i alle tilfælde udarbejdet nye ejeraftaler. Indtil dette sker, vil C ApS indtræde i de rettigheder og pligter, der vedrørte G A/S. Det kan derfor lægges til grund, at de relevante afsnit vedrørende krav om enstemmighed o.l. i de hidtil gældende ejeraftaler med G A/S vil blive videreført i ajourførte aftaler, hvor C ApS har erstattet G A/S som anpartshaver.\nDer vil ligeledes mellem de ultimative aktionærer Person x og Person y blive indgået ejeraftale vedrørende deres besiddelse af anparterne i C ApS som den vedlagte aktionæroverenskomst af august 2008 vedrørende deres besiddelse af anparterne i G A/S.\nDer vil ligeledes blive indgået ejeraftale mellem Person x og Person y og deres helejede holdingselskaber omkring deres besiddelse af anparterne i D ApS, der i indhold vedrørende bestemmelsesret m.v. svarer til den vedlagte aktionæroverenskomst af august 2008 vedrørende deres besiddelse af anparterne i G A/S. Dette kan derfor lægges til grund for besvarelsen.\nDer er lidt forskellig udformning af de enkelte ejeraftaler. Dette skyldes dels, at de er indgået på forskellige tidspunkter, men også at der i hvert tilfælde har været forhandlet om de pågældende aftaler, der derfor er udtryk for, hvad ejerne i det aktuelle tilfælde har kunnet blive enige om.\nDet bør understreges, at det ikke i aftalerne mellem Person x og Person y er lagt op til, at Person y på sigt skal være 50 % aktionær, ligesom der ikke i aftalerne mellem C ApS og medarbejderne i datterselskaberne er lagt op til, at medarbejderen på sigt skal være 50 % aktionær i datterselskabet.\nAlle selskaber har regnskabsår 1.10.2009 - 30.9.2010.\nIndkomståret 2010 omfatter således perioden 1.10.2009 - 30.9.2010, og indkomståret 2011 vil omfatte perioden 1.10. 2010 - 30.9.2011.\nDer er i alle tilfælde sammenfald mellem kapitalandel og stemmeretsandel.\nDen aktuelle sambeskatning.\nDer er for indkomståret 2010 sambeskatning mellem følgende selskaber:\nA ApS, C ApS, D ApS, F ApS, G A/S, I ApS, J ApS, L ApS, M ApS, O ApS, P ApS, Q ApS\nDet bemærkes, at denne anmodning om bindende svar ikke omfatter det af A ApS 100 % ejede Q ApS, da der utvivlsomt her foreligger koncernforbindelse omfattet af SEL § 31 C.\nDet bemærkes desuden, at L ApS den 30.09.2009 er overdraget til K ApS, og derfor udgår af sambeskatningen fra den 1.10.2009, og at O ApS, fra 1.10.2010 udgår af sambeskatningen, da der er overdraget 50 % af anpartskapitalen til udenforstående.\nDe indgåede ejeraftaler\nDer er følgende vedtægtsbestemmelser og dele af ejeraftalerne, som efter repræsentantens opfattelse har betydning for vurdering af, hvilke selskaber, der har bestemmende indflydelse:\nOmkring C ApS\nDer er indgået en ejeraftale mellem Person x og Person y, dels på egne vegne, dels på vegne af deres 100 % ejede holdingselskaber: A ApS, der ejer 75 % af anparterne og B ApS, der ejer 25 % af anparterne.\nVedtægterne indeholder kun standardbestemmelser omkring ledelse.\nIfølge ejeraftalens § 4 skal bestyrelsen i selskabet bestå af 4 medlemmer, hvoraf Person x udpeger de 3 medlemmer og Person y udpeger 1 medlem.\nIfølge ejeraftalens § 5 ansættes Person x til direktør og anmeldes som sådan til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, medens Person y ansættes som kreativ direktør.\nIfølge ejeraftalens § 9 er der en række beslutninger, der skal forelægges til afgørelse på selskabets generalforsamling, og som der kun kan vedtages med tilslutning af 90 % af anpartskapitalen.\nDet vedrører således:\nVæsentlige indskrænkninger i selskabets forretningsområde, herunder salg af væsentlige dele af selskabets virksomhed eller selskabets opløsning\nOpsigelse af en af de to parter\nYdelse af lån og kaution uden for rammerne af selskabets daglige drift\nAnskaffelse eller afhændelse af fast ejendom\nAnskaffelse, herunder indgåelse af leasingkontrakter, vedrørende driftsmidler, hvis anskaffelsessum overstiger 1 mio. kr.\nIfølge ejeraftalens § 14 foreligger der misligholdelse i en række situationer, herunder hvis aktionæren ikke opfylder sine pligter efter aftalen.\nI dette tilfælde har den anden aktionær en ret til at købe aktieposten tilhørende den aktionær, der misligholder aftalen. Aktierne erhverves i givet fald til indre værdi uden hensyn til goodwill (pkt. 14.2. i aftalen).\nOmkring D ApS\nDer er i vedtægterne for D ApS og i ejeraftalen om D ApS fastsat samme bestemmelser omkring udpegning af ledelse og enstemmighed om visse beslutninger, som i vedtægterne for og aftalerne vedrørende C ApS.\nOmkring E ApS\nDet bemærkes særskilt vedrørende spørgsmål 4, at da E ApS er et 100 % ejet datterselskab af C ApS, må svaret på spørgsmål 4 derfor være det samme som svaret på spørgsmål 1.\nE ApS er altså et 100% ejet selskab af C A/S. Der er derfor ingen ejeraftale om dette selskab.. Dette selskab må selvsagt deltage i den sambeskatning, som C ApS deltager i.\nOmkring G A/S\nDet bemærkes ligeledes særskilt om spørgsmål 5, at da G A/S ejes med 80% af C ApS og med 20% af dettes 100% ejede datterselskab E ApS, må svaret på spørgsmål 5 være det samme som svaret på spørgsmål 1.\nG A/S ejes nu af henholdsvis C ApS og E ApS, Der er derfor ingen ejeraftale om dette selskab,, da det reelt er et 100% ejet datterselskab af C ApS. Dette selskab må selvsagt deltage i den sambeskatning, som C ApS deltager i.\nNår der er den særlige struktur med, at E ApS er sat ind med 20 % ejerskab af G A/S skyldes det, at der derved er mulighed for, at medarbejdere kan blive medejere af G A/S ved at de ejer en del af E ApS.\nNår der spørges om dette ret selvfølgelige spørgsmål er det udelukkende for at få svar vedrørende alle berørte selskaber, da der ønskes klarhed vedrørende sambeskatningen for alle selskaber\nOmkring I ApS\nG A/S´ anparter i J ApS og I ApS er 1.10.2009 (indkomståret 2010) overdraget fra G A/S til C ApS til aktuel handelsværdi. Da anparterne var datterselskabsaktier var overdragelsen skattefri.\nIfølge aktionæroverenskomsten af 16.10.2003 mellem G A/S og H ApS, der er 100 % ejet af Person z, er der bl.a. aftalt:\nDer udpeges ikke bestyrelse ( § 4), men generalforsamlingen udpeger selskabets direktion, og der er udpeget Person z.\nIfølge ejeraftalens § 9 er der en række beslutninger, der skal forelægges til afgørelse på selskabets generalforsamling, og som der kun kan vedtages med alle anpartshavere.\nVæsentlige udvidelser eller indskrænkninger i selskabets forretningsområde, herunder salg af væsentlige dele af selskabets virksomhed eller selskabets opløsning\nI dette tilfælde har den anden anpartshaver ret til at ophæve aftalen.\nVed H ApS´ misligholdelse har C ApS ret til at købe H ApS´ anparter, men der er ikke en tilsvarende ret for H ApS ved C ApS´ evt. misligholdelse.\nOmkring J ApS\nJ ApS ejes med 80 % af G A/S og 20 % af I ApS. I ApS ejes med 75 % af G A/S og 25 % af H ApS, hvor person z er 100 % ejer af selskabet H ApS.\nIfølge anpartshaveroverenskomst af november 2003 mellem G A/S og I ApS er der bl.a. aftalt følgende vedrørende ejerskabet af J ApS:\nDer er ikke i anpartshaveroverenskomsten regler for valg af ledelse. Person x er af generalforsamlingen udpeget til direktør, og som sådan registreret i Erhvervs- og selskabsstyrelsen.\nIfølge ejeraftalens § 7 er der en række beslutninger, der skal forelægges til afgørelse på selskabets generalforsamling, og som kun kan vedtages med alle anpartshaveres stemme.\nIfølge ejeraftalens § 13 foreligger der misligholdelse i en række situationer, herunder hvis anpartshaver ikke opfylder sine pligter efter aftalen.\nSåfremt G A/S ophæver aftalen, har G A/S pligt til at købe I ApS' anparter i selskabet til anparternes bogførte indre værdi uden hensyn til goodwill. I ApS har ikke en tilsvarende ret ved eventuel misligholdelse fra G A/S' side.\nOmkring M ApS\nFor så vidt angår M ApS, har repræsentanten oplyst, at selskabet er stiftet ved kontant indbetaling af 125 t.kr af C ApS i regnskabsåret 2008/09 (indkomståret 2009).\nHerefter er der fra G ApS udskilt og overdraget den del af virksomheden, der herefter drives i selskabet.\nOverdragelsen er sket til handelsværdi med afståelsesbeskatning hos G A/S. Værdiansættelsen er sket efter aftale med de udenforstående anpartshavere i selskaberne.\nIfølge udkast til anpartshaveroverenskomsten for M ApS ejes dette selskab med 80 % af G A/S og 20 % af L ApS, der 100 % ejes af K ApS, der er 100 % ejet af Person æ.\nDer er mellem de to ejerselskaber, og med tilslutning af deres ejere, indgået en anpartshaveroverenskomst.\nDenne indeholder bl.a. følgende bestemmelser:\n3.2. Ingen anparter har særlige rettigheder\n5.1. Selskabets ledelse udpeges i henhold til selskabets vedtægter og anpartsselskabslovens regler. Hovedaktionær og direktør i G A/S, Person x, er valgt til direktør.\n5.3. Med undtagelse af de beslutninger, der er angivet i punkt 5.4. træffes beslutninger af direktionen.\n5.4. Følgende beslutninger kan kun træffes med tilslutning fra begge parter\nOptagelse af lån, som ikke er udtryk for sædvanlige kreditter, og ydelse af usædvanlige kreditter\nPåtagelse af kautionsforpligtelser og garantiydelser\nInvestering i andre selskaber\nPåbegyndelse af nye væsentlige aktiviteter\nVedtagelse af væsentlige indskrænkninger i eksisterende forretningsområder eller aktiviteter i Selskabet, såfremt dette ikke sker som et nødvendigt led i Selskabets ordinære drift, og\nHelt eller delvist salg af Selskabets aktivitet eller aktiver, herunder frasalg af væsentlige kapitalandele i andre selskaber, såfremt dette ikke sker som led i Selskabets ordinære drift, jf. dog afsnit 12 (om medsalgspligt og medsalgsret).\n5.6. Selskabets tegnes af en direktør.\n6.3. Til vedtagelse af følgende beslutninger på generalforsamlingen kræves tiltrædelse af begge parter:\nFusion, spaltning eller likvidation af selskabet\nVæsentlige ændringer i de af Selskabet anvendte regnskabsprincipper, bortset fra sådanne ændringer, der er foreskrevet ved lov\nKapitalforhøjelse uden fortegningsret for Parterne, herunder ved udstedelse af warrants- og optionsordninger, konvertible gældsbreve eller andre instrumenter, der kan medføre en forpligtelse til at udvide Selskabets anpartskapital, jf. dog afsnit 7, nedenfor.\nIflg. § 19 har G A/S ved misligholdelse krav på at købe enten L ApS´ anparter i selskabet, eller K ApS´ anparter i L ApS.\nOmkring P ApS\nSelskabet ejes med 80 % af C ApS og 20 % af O ApS, der er ejet med 50 % af C ApS og 50 % af N ApS, der er 100 % ejet af direktør Person ø.\nIfølge vedtægterne (udkast af 10. oktober 2010) har selskabet ingen bestyrelse og generalforsamlingen ansætter en eller flere direktører ( 9) og ifølge vedtægternes § 8 kræves der tiltrædelse fra alle kapitalejere til beslutninger omkring\nInvestering i andre selskaber, herunder etablering eller opkøb af datterselskaber\nSalg af selskabets aktivitet o.l.\nLikvidation, fusion og spaltning af selskabet\nVæsentlige ændringer i regnskabsprincip.\nKapitalforhøjelse - og forpligtelser til sådanne - uden fortegningsret for kapitalejerne\nIfølge ejeraftalen (udkast af 10. oktober 2010) udpeges selskabets ledelse i henhold til selskabets vedtægter og selskabslovens regler herom. ( § 4).\nIfølge ejeraftalens § 6 kræves der tiltrædelse fra alle parter omkring vedtagelser, som anført under vedtægternes § 8.\nDog kan C ApS, hvis det ønsker at udtræde som kapitalejer og forgæves har tilbudt O ApS sine kapitalandele efter reglerne i ejeraftalen, selvstændigt træffe beslutning om selskabets likvidation.\nIfølge § 6.2. anses en afstemning på en generalforsamling i strid med denne ejeraftale at være en væsentlig misligholdelse af ejeraftalen, og i henhold til § 11.2 har den misligholdte part ret til at forlange erstatning.\nI henhold til § 11.1. har C ApS ved misligholdelse fra O ApS' side ret - men ikke pligt - til at købe O ApS' kapitalandele til bogført værdi uden hensyn til goodwill.\nDet er spørgers repræsentants opfattelse at alle de stillede spørgsmål skal besvares med ja.\nSelv om der fra indkomstår, der påbegyndes 1.3.2010 er sket ændring i koncerndefinitionen i selskabsskattelovens § 31 C og således formelt gælder nye regler for koncernen fra indkomståret 2011, er det repræsentantens opfattelse at ændringen ikke medfører, at der sker en ændret afgrænsning af, hvilke selskaber, der skal medtages i sambeskatningen.\nRepræsentanten har her lagt vægt på følgende:\nDet afgørende er, om moderselskabet (her administrationsselskabet) har bestemmende indflydelse i datterselskabet.\nDet fremgår af SEL § 31 C, stk 3:\nDe indgåede ejeraftaler indeholder ikke sådanne "vetoretter", at det kan påvises, at ejerforholdet ikke udgør bestemmende indflydelse.\nRepræsentanten vil særligt om beslutningsretten påpege, at den særlige konstruktion med medejerskab hos ledende medarbejdere i det enkelte datterselskab medfører, at der selvfølgelig tillægges denne en række særlige lederbeføjelser, men dette er i kraft af dennes stilling som daglig leder.\nDer er også en række bestemmelser, dels i vedtægter, dels i ejeraftalen, der medfører, at visse beslutninger skal træffes i enighed.\nDer er her tale om "mindretalsbeskyttelsesregler", der sikrer, at moderselskabet ikke uden hensyn til medejeren træffer beslutninger, der er velfærdstruende for medejeren, og i det hele taget vil stille spørgsmålstegn ved formålet med medejerskabet.\nDette kendes i et utal af tilfælde, hvor der er mindretalsaktionærer, og er typisk i de tilfælde, hvor der er en (eller flere) ledende medarbejdere, der er selskabsdeltagere.\nIntet i forarbejderne til ændringen af årsregnskabsloven, og den deraf følgende ændring af formuleringen af SEL § 31 C, indicerer, at der skulle indføres en anden praksis, og det altdominerende princip om, at der er sambeskatning med det selskab, der besidder stemmemajoriteten i datterselskabet, må også gælde her.\nDer er således tale om mindretalsbeskyttelse i form af hel eller delvis vetoret i forhold der har betydning for investeringen i selskabet, men der er ikke vetoret i forhold til selskabets drift.\nVetoretten er en mindretalsbeskyttelse, og den kan ikke sidestilles med aftaler vedrørende joint venture, hvor der normalt vil kræves enstemmighed om de driftsmæssige beslutninger.\nMajoritetshaveren har således fortsat den bestemmende indflydelse på driften.\nDet bemærkes endeligt, at med vedtagelsen af den nye selskabslov er det slået fast, at selskabets generalforsamling ikke er bundet af aftaler i ejeraftaler, jf. SEL § 82.\nDer er i den her foreliggende koncern ikke indgået ejeraftaler, der sikrer, at generalforsamlingen vil følge de indgåede ejeraftaler (f.eks. ved at der er bestemmelser om, at minoritetsejeren har ret til indløsning eller salg til majoritetsejeren, hvis bestemmelser i ejeraftalen ikke følges af generalforsamlingen). Derimod er der indgået aftaler, hvorefter majoritetsejeren kan indløse minoritetsejeren, hvis denne misligholder de indgåede aftaler til regnskabsmæssig indre værdi uden indregning af goodwill.\nFor aktionærerne i C ApS er konsekvenserne af misligholdelse mere ensartet. Til gengæld fremgår det klart af ejeraftalen om C ApS, at A ApS som ejer af majoriteten af stemmerettighederne efter ejeraftalen har ret til at udpege flertallet af selskabets bestyrelse.\nDet bemærkes særskilt om spørgsmål 3, at da F ApS er et 100 % ejet datterselskab af D ApS, må svaret på spørgsmål 3 være det samme som svaret på spørgsmål 2.\nDet bemærkes ligeledes særskilt om spørgsmål 4, at da E ApS er et 100 % ejet datterselskab af C ApS, må svaret på spørgsmål 4 være det samme som svaret på spørgsmål 1.\nDet bemærkes ligeledes særskilt om spørgsmål 5, at da G A/S ejes med 80 % af C ApS og med 20 % af dettes 100 % ejede datterselskab E ApS, må svaret på spørgsmål 5 være det samme som svaret på spørgsmål 1.\nDer er ved anmodningen vedlagt en række anpartshaveroverenskomster og selskabsvedtægter.\nI selskabsskattelovens § 31, stk. 1, er det fastsat, at koncernforbundne selskaber og foreninger m.v. omfattet af § 1, stk. 1, nr. 1-2a, 2d-2h, 3a-5 og 5b, § 2, stk. 1, litra a og b, skal sambeskattes (national sambeskatning). Ved koncernforbundne selskaber og foreninger m.v. forstås selskaber og foreninger m.v., der på noget tidspunkt i indkomståret tilhører samme koncern, jf. § 31 C. Ved ultimativt moderselskab forstås det selskab, som er moderselskab uden at være datterselskab, jf. § 31 C.\nI forbindelse med den nye lov om aktie- og anpartsselskaber (selskabsloven), lov nr. 470 af 12. juni 2009 med senere ændringer, er der sket ændring af definitionen i koncernforbundne selskaber, og som følge af den nye selskabslov er der indført en tilsvarende ændring af koncerndefinitionen i selskabsskattelovens § 31 C, jf. lov nr. 516 af 12, juni 2009 som ændret ved § 2 i lov nr. 159 af 16. februar 2010. Herefter har selskabsskattelovens § 31 C følgende indhold:\nOm ikrafttrædelse af den nye bestemmelse i selskabsskattelovens § 31 C, er det fastsat, at Økonomi- og erhvervsministeren fastsætter tidspunktet for lovens ikrafttræden, jf. § 25 i lov nr. 516 af 12. juni 2009, og i henhold bekendtgørelse af 24. februar 2010 om delvis ikrafttræden af lov om ændring af årsregnskabsloven, lov om finansiel virksomhed og forskellige andre love, § 34, stk. 4, har bestemmelsen i § 31 C virkning for indkomstår, der begynder den 1. marts 2010 eller senere.\nDet er i nærværende sag oplyst, at selskaberne har indkomstår 1/10-30/9. Selskaberne vil således først for indkomståret 2011 være berørte af nuværende selskabsskattelov § 31 C.\nSkatteministeriet bemærker herefter, at det fremgår af lovbemærkningerne, jf. lov nr. 516 af 12. juni 2009, hvorved ændring af koncerndefinitionen i § 31 C, er indført, jf. bilag 14 til Lovforslag 170 og 171 (forslag til lov om aktie- og anpartsselskaber og forslag til lov om ændring af årsregnskabsloven m.fl.), at koncerndefinitionen i selskabsskattelovens § 31 C svarer til selskabslovgivningen og årsregnskabsloven, og det fremgår videre af lovbemærkninger til årsregnskabslovens bestemmelse om "bestemmende indflydelse", som svarer til selskabsskattelovens § 31 C, stk. 2- 4.:\n"Det foreslås i 1. afsnit, at det er beføjelsen til at styre de økonomiske og driftsmæssige beslutninger, der er afgørende for vurderingen af, om der foreligger bestemmende indflydelse. Begrebet økonomiske og driftsmæssige beslutninger kendes fra den nuværende definition (...) Forslaget 2. og 3. afsnit opregner situationer, hvori der kan foreligge bestemmende indflydelse. Forslaget viderefører som nævnt i bemærkningerne (...) den nuværende opregning (...) med ændringer. Efter forslaget tillægges det således nu afgørende vægt, hvem der reelt har bestemmende indflydelse over virksomheden. Det hidtidige krav om, at en modervirksomhed formelt skal besidde kapitalandele i dattervirksomheden, ophæves med forslaget. Denne ændring gør således op med den hidtidige forståelse af begrebet bestemmende indflydelse og medfører derved en ændring af den gældende koncerndefinition.\nForslaget er i overensstemmelse med artikel 1 i Rådets direktiv om konsoliderede regnskaber ("7. direktiv"). Ved tilpasningen af 7. direktiv til de internationale regnskabsstandarder i 2003 blev det således muligt i den nationale lovgivning at fravige kravet om, at den modervirksomhed skal besidde kapitalandele i en dattervirksomhed. Det er denne mulighed, som nu foreslås udnyttet, således at forslaget tilpasser definitionen både til de nationale regnskabsstandarder, IFRS, og den herskende opfattelse i den selskabsretlige teori samt i Udvalget til modernisering af Selskabsretten, hvor det tillægges afgørende vægt, hvem der reelt har bestemmende indflydelse over selskabet.\nSkatteministeriet bemærker herefter, at A ApS ejer 75 % af kapitalen og stemmerne i C ApS. I henhold til selskabsskattelovens § 31 C, stk. 3, har A ApS den bestemmende indflydelse i forhold til C ApS.\nDer er i nærværende sag imidlertid fremlagt en ejeraftale (aktionæroverenskomst) af 22.9.2008 mellem Person x og Person y vedrørende deres 2 holdingselskabers (A ApS´ og B ApS´) aktiebesiddelse i G A/S. Det er oplyst, at som følge af omstruktureringer indtræder C ApS i de rettigheder og pligter, der vedrører G A/S.\nSpørgsmålet er, om ejeraftalens bestemmelser medfører, at A ApS ikke har den bestemmende indflydelse i C ApS.\nSkatteministeriet bemærker hertil, at ejeraftaler (tidligere benævnt aktionæroverenskomster) ikke tidligere har været reguleret i selskabslovgivningen. I den nye selskabslovs § 82 er der indført en bestemmelse, som fastslår, at ejeraftaler ikke er bindende for selskabet og de beslutninger, der træffes af generalforsamlingen. Det er således fastslået, at selskabslovgivningen og selskabets vedtægter i alle tilfælde har forrang for en indgået ejeraftale mellem aktionærerne. En selskabsretlig gyldig beslutning kan ikke kendes ugyldig, blot fordi den strider mod en indgået ejeraftale, men den kan eventuelt udløse civilretlige krav mellem aktionærerne indbyrdes. En flertalsaktionær kan derfor i princippet vælge at bryde en indgået ejeraftale og på trods heraf få vedtaget en beslutning på generalforsamlingen, som vil være bindende for selskabet\nI den nye selskabsskattelovs § 31 C, stk. 3, er det fastslået, at ejerskab til flertallet af stemmerne i et selskab ikke fører til koncernforbindelse, hvis det klart kan påvises, at et sådant ejerforhold ikke udgør bestemmende indflydelse. En ejeraftale, som i væsentlig grad begrænser flertalsaktionærens muligheder for at udnytte sit stemmeflertal, kan herefter medføre, at flertalsaktionæren ikke har bestemmende indflydelse. Det bemærkes, at en vetoret ikke i sig selv udgør bestemmende indflydelse, men det kan eventuelt blokere for en anden aktionærs bestemmende indflydelse. I tilfælde, hvor kravet om enighed eller vetoretten kun gælder visse beslutninger må det afhænge af en konkret vurdering, hvorvidt flertalsaktionæren reelt har bestemmende indflydelse i selskabet.\nSKAT har i afgørelsen SKM2010.209.SR givet udtryk for, at den ændrede formulering i selskabsskattelovens § 31 C som altovervejende hovedregel ikke vil indebære væsentlige ændringer i den eksisterende praksis vedrørende selskabsskattelovens § 31 C. Dog vil praksis, som den er kommet til udtryk i SKM 2009.388.LSR efter SKATs opfattelse ikke kunne opretholdes i de tilfælde, hvor et selskab har flertallet af stemmerne, men hvor der kræves enighed om alle beslutninger.\nAf den fremlagte ejeraftale (Det bemærkes, at repræsentanten har oplyst, at C ApS indtræder i de rettigheder og pligter, der vedrører G A/S) fremgår det, at selskabet, G A/S´ bestyrelse består af 4 medlemmer, hvoraf Person x , som ejer 100 % A ApS, udpeger de 3 medlemmer, og Person y, som ejer B ApS 100 %, udpeger 1 medlem. Det fremgår videre af ejeraftalens § 9, at visse beslutninger, skal forelægges til afgørelse på selskabets generalforsamling, og kun kan vedtages med tilslutning af 90 % af aktiekapitalen. Disse beslutninger kræver således enighed mellem aktionærerne, selvom den ene aktionær formelt besidder 75 % af stemmerettighederne i selskabet. De opregnede beslutninger vedrører bl.a. væsentlige indskrænkninger i selskabets forretningsområde, opsigelse af direktørerne og ændring af vedtægter - og disse vedrører ikke løbende sædvanlige driftsmæssige og forretningsmæssige beslutninger i selskabet, men har mere karakter af at være beslutninger angående investeringsforvaltning og -beskyttelse samt mere fundamentale ændringer i virksomhedens organisation.\nUnder hensyn til karakteren af de i ejeraftalens § 9 opregnede beslutninger, som kræver kvalificeret flertal, finder Skatteministeriet ikke, at der foreligger sådanne særlige tilfælde, der klart kan påvise at et ejerforhold, hvor A ApS ejer 75 % af kapitalen og stemmerne i G A/S, (nu i stedet C ApS), ikke udgør bestemmende indflydelse, jf. selskabsskattelovens § 31 C, stk. 3.\nDet er derfor Skatteministeriets opfattelse, at der i indkomståret 2011 foreligger koncernforbindelse mellem A ApS og C ApS og deraf følgende sambeskatning, jf. selskabsskatteloven § 31 C.\nPå baggrund af ovenstående er det Skatteministeriets opfattelse, at spørgsmål 1 skal besvares med et "Ja".\nSkatteministeriet bemærker herefter, at A ApS ejer 75 % af kapitalen og stemmerne i D ApS. I henhold til selskabsskattelovens § 31 C, stk. 3, har A ApS den bestemmende indflydelse i forhold til D ApS.\nDet er imidlertid oplyst, at der i vedtægterne for D ApS og i ejeraftalen om D ApS er fastsat samme bestemmelser omkring udpegning af ledelse og enstemmighed om visse beslutninger, som i vedtægterne for C ApS.\nUdfra besvarelsen af spørgsmål 1 er det derfor Skatteministeriets opfattelse, at spørgsmål 2 ligeledes skal besvares med et "Ja".\nEftersom A ApS ejer 75 % af kapitalen og stemmerne i D ApS, og dermed, jf. ovenstående besvarelse af spørgsmål 2, skal anses for koncernforbundet hermed, jf. selskabsskattelovens § 31 C, stk. 3, og idet D ApS ejer 100 % af kapitalen og stemmerne i F ApS, skal A ApS ligeledes anses for koncernforbundet med F ApS.\nDet er derfor Skatteministeriets opfattelse, at spørgsmål 3 skal besvares med et "Ja".\nSkatteministeriet bemærker herefter, at A ApS ejer 75 % af kapitalen og stemmerne i C ApS. I henhold til selskabsskattelovens § 31 C, stk. 3, og besvarelsen af spørgsmål 1 har A ApS den bestemmende indflydelse i forhold til C ApS. Idet C ApS ejer 100 % E ApS, skal A ApS ligeledes anses for koncernforbundet med E ApS.\nDet er Skatteministeriets opfattelse, at spørgsmålet skal besvares med et "Ja".\nSkatteministeriet bemærker, at A ApS ejer 75 % af kapitalen og stemmerne i C ApS, og som anført under besvarelsen af spørgsmål 1, er A ApS koncernforbundet med C ApS, jf. selskabsskattelovens § 31 C, stk. 3.\nC ApS ejer 80 % af kapitalen og stemmerne i G A/S, og udfra det oplyste er A ApS således koncernforbundet med G A/S.\nDet er Skatteministeriets opfattelse, at spørgsmålet derfor skal besvares med et "Ja".\nSkatteministeriet bemærker herefter, at A ApS ejer 75 % af kapitalen og stemmerne i C ApS, og som anført under besvarelsen af spørgsmål 1, er A ApS koncernforbundet med C ApS, jf. selskabsskattelovens § 31 C, stk. 3.\nC ApS ejer 75 % af kapitalen og stemmerne i I ApS, medens H ApS, ejer de resterende 25 % af I ApS. I henhold til selskabsskattelovens § 31 C, er A ApS således koncernforbundet med I ApS.\nDer er i nærværende sag imidlertid fremlagt en ejeraftale (apartshaveroverenskomst) af 16.10.2003 mellem G A/S og H ApS vedrørende I ApS. Det er oplyst, at som følge af omstruktureringer indtræder C ApS i de rettigheder og pligter, der vedrører G A/S. Spørgsmålet er, om ejeraftalens bestemmelser medfører, at A ApS ikke skal anses for koncernforbundet med I ApS.\nAf den fremlagte ejeraftale fremgår det, at selskabet, I ApS ikke har en bestyrelse, men at generalforsamlingen udpeger en direktion, hvor Person z er udpeget som direktør. Det fremgår videre af ejeraftalen, at visse beslutninger, skal forelægges til afgørelse på selskabets generalforsamling, og kun kan vedtages med alle anpartshavere. Disse beslutninger kræver således enighed mellem kapitalejerne, selvom den ene ejer formelt besidder 75 % af stemmerettighederne i selskabet, I ApS. De opregnede beslutninger vedrører bl.a. væsentlige indskrænkninger i selskabets forretningsområde, kapitalændring, ændring af vedtægter - og disse vedrører ikke løbende sædvanlige driftsmæssige og forretningsmæssige beslutninger i selskabet, men har mere karakter af at være beslutninger angående investeringsforvaltning og -beskyttelse samt mere fundamentale ændringer i virksomhedens organisation.\nKarakteren af de i ejeraftalen opregnede beslutninger, som kræver enighed, finder Skatteministeriet ikke indebærer, at, at der udfra det oplyste foreligger sådanne særlige tilfælde, der klart kan påvise, at et ejerforhold, hvor C ApS ejer 75 % af kapitalen og stemmerne i I ApS, således ikke udgør bestemmende indflydelse, jf. selskabsskattelovens § 31 C, stk. 3.\nDet er derfor Skatteministeriets opfattelse, at der i indkomståret 2011 foreligger koncernforbindelse mellem A ApS og I ApS og deraf følgende sambeskatning, jf. selskabsskatteloven § 31 C.\nDet er Skatteministeriets opfattelse, at spørgsmål 6 skal besvares med et "Ja".\nA ApS ejer 75 % af kapitalen og stemmerne i C ApS, og som anført under besvarelsen af spørgsmål 1, er A ApS koncernforbundet med C ApS, jf. selskabsskattelovens § 31 C, stk. 3. Endvidere ejer C ApS 75 % af kapitalen og stemmerne i I ApS, og er således koncernforbundet med dette selskab, jf. besvarelsen af spørgsmål 6.\nC ApS ejer endvidere 80 % af kapitalen og stemmerne i J ApS, medens I ApS ejer 20 % af J ApS. Dermed er A ApS via indirekte ejerskaber koncernforbundet med J ApS, jf. selskabsskattelovens § 31 C.\nUdfra den fremlagte ejeraftales indhold vedrørende J ApS og når henses til betragtningerne som anført under besvarelsen af ovenstående spørgsmål om ejeraftaler, er det Skatteministeriets opfattelse, at der i indkomståret 2011 foreligger koncernforbindelse mellem A ApS og J ApS og deraf følgende sambeskatning, jf. selskabsskatteloven § 31 C.\nDet er Skatteministeriets opfattelse, at spørgsmål 7 skal besvares med et "Ja".\nA ApS ejer 75 % af kapitalen og stemmerne i C ApS, og som anført under besvarelsen af spørgsmål 1, er A ApS koncernforbundet med C ApS, jf. selskabsskattelovens § 31 C, stk. 3. Endvidere ejer C ApS 80 % af kapitalen og stemmerne i M ApS. De resterende 20 % af M ApS ejes af L ApS, som ejes 100 % af K ApS.\nDer er i nærværende sag imidlertid fremlagt en ejeraftale (anpartshaveroverenskomst) vedrørende M ApS, og spørgsmålet er, om ejeraftalens bestemmelser medfører, at C ApS og dermed A ApS ikke skal anses for koncernforbundet med M ApS.\nUdfra den fremlagte ejeraftales indhold vedrørende M ApS og når henses til betragtningerne som anført under besvarelsen af ovenstående spørgsmål om ejeraftaler, er det Skatteministeriets opfattelse, at der i indkomståret 2011 foreligger koncernforbindelse, jf. selskabsskatteloven § 31 C, mellem A ApS og M ApS og deraf følgende sambeskatning.\nDet er Skatteministeriets opfattelse, at spørgsmål 8 skal besvares med et "Ja".\nC ApS ejer 80 % af kapitalen og stemmerne i P ApS, medens O ApS, ejer de resterende 20 % af P ApS ApS. I henhold til selskabsskattelovens § 31 C, stk. 3, er A ApS således via C ApS koncernforbundet med P ApS.\nDer er i nærværende sag imidlertid fremlagt udkast til en ejeraftale (apartshaveroverenskomst) vedrørende P ApS, og spørgsmålet er, om ejeraftalens bestemmelser medfører, at A ApS ikke skal anses for koncernforbundet med P ApS.\nUdfra den fremlagte ejeraftales indhold vedrørende P ApS og når henses til betragtningerne som anført under besvarelsen af ovenstående spørgsmål om ejeraftaler, er det Skatteministeriets opfattelse, at der i indkomståret 2011 foreligger koncernforbindelse, jf. selskabsskatteloven § 31 C, mellem A ApS og P ApS og deraf følgende sambeskatning.\nDet er Skatteministeriets opfattelse, at spørgsmål 9 skal besvares med et "Ja".


Poul Schlüters Tid 1982-1993 – kom til et gratis foredrag om Poul Schlüters regeringsperiode Hør om Poul Schlüters regeringsperiode i et spændende foredrag, hvor fhv. minister Lone Dybkjær (Radikale Venstre) og forfatter og historiker Niels Wium Olesen giver hver deres perspektiv på datidens store politiske udfordringer og det politiske spil. Med udgangspunkt i sine egne erfaringer og oplevelser fortæller Lone Dybkjær om sin tid med Poul Schlüter og giver dermed et unikt indblik i dansk toppolitik. Niels Wium Olesen er forfatter til “Poul Schlüters Tid 1982-1993”, som er en ny bog om Schlüters regeringsperiode. Foredraget bygger dermed på helt ny forskning, hvor Niels har arbejdet med et omfattende kildemateriale, bl.a. referater fra lukkede regeringsmøder og møder i partiernes folketingsgrupper. Kort om Schlüters regeringsperiode: Da Poul Schlüter blev ny statsminister i 1982, var det første gang siden 1901, at Danmark fik en konservativt ledet regering. Ikke mange tilskrev den nye regering store chancer for succes, men Schlüter blev den længst siddende statsminister siden 2. Verdenskrig. Med gunstige internationale konjunkturer i ryggen og en pragmatisk, uideologisk tilgang til regeringsførelsen blev en række af tidens fundamentale økonomiske problemer løst, men dog ikke den høje arbejdsløshed. Schlüterregeringernes overlevelsesevne hang dog også sammen med den hidtil usete accept af, at regeringen blev nedstemt uden at træde tilbage- især den såkaldte fodnotepolitik er et heftigt diskuteret eksempel på dette. Schlüters regeringstid sluttede som bekendt med Tamiltagen, der førte til hans beslutning om at gå af. Læs mere om Schlüters regeringsperiode og bogen her. Arrangementet er gratis, men tilmelding er nødvendig AOF Frederiksberg og PFA inviterer til foredraget i forbindelse med bogudgivelsen. Det er gratis, men af hensyn til bestilling af kaffe og kage er tilmelding nødvendig. Baggrunden for arrangementet: PFA har i forbindelse med sin 100 års fødselsdag i 2017 finansieret bogserien De danske ministerier og den forskning, der ligger bag. Bogserien er nået til bind 5, der består af to bøger: Poul Schlüters Tid 1982-1993, som udkommer i 2018 og Anker Jørgensens Tid 1972-1982, som udkom i 2017.\ncheap Ncs fjallraven backpack NCS NEWS web free sex movie cheap Ncs off white Sportswear Asian sex video cheap Ncs yeti cup cheap Ncs gymshark Yoga clothing Ncs's News cheap Ncs anello backpack Japan porn video


København bare vokser og vokser. Her er et bud på, hvordan man kan være med til at sørge for, at byen forbliver for andre end de rige\nAf Charles Thomassen, fmd. for organisationsbestyrelsen i AAB\nDe sidste 10 år er befolkningstallet i København steget med 100.000 fra 520.000 i 2009 til 620.000 i 2019. Til sammenligning bor der omkring 80.000 på Nørrebro, der er Københavns folkerigeste bydel. Sagt med andre ord er København mere end vokset med en bydel i løbet af de sidste ti år.\nDet giver selvsagt en række udfordringer, når en by oplever sådan en befolkningstilvækst. Ikke mindst i forhold til boligsituationen. Som tommelfingerregel er vi to personer pr husstand. Dermed er behovet steget med 50.000 nye boliger fra 2009 til 2019 i København. I samme periode blev der opført 24.000 nye boliger, hvilket vil sige, at der mangler 26.000 boliger i perioden.\nDe fleste med bare en smule kendskab til økonomisk teori vil kunne genkende læresætningen udbud og efterspørgsel. Omsat til boligsituationen i København betyder det lave udbud og den høje efterspørgsel, at boligpriserne bliver presset op.\nSærligt i en situation hvor langt størsteparten af de nye boliger falder ind under ejerformen privat udlejning. Under denne ejerform fastsættes huslejen ud fra, hvad der giver størst mulig profit til ejerne. Modsætningen til denne ejerform er almene boliger, hvor huslejen fastsættes ud fra boligens reelle omkostninger, det vil sige, hvor indtægter skal være lig udgifter, og eventuelt overskud går tilbage til lejerne.\nKun 20% almene boliger\nFra 2009 til 2019 steg antallet af private udlejningsboliger med 12.000, hvilket svarer til halvdelen af alle nye boliger i København. Til sammenligning steg antallet af almene boliger kun med 2.500 i samme periode. Forskellen mellem stigningen af private og almene boliger betyder, at private boliger udgør 27% af boligerne i København i 2019 mod 25% i 2009. Almene boliger udgør 19% af boligerne i København i 2019 mod 20% i 2009.\nMange af Socialdemokratiets ypperste mænd og kvinder har haft et bankende hjerte for Arbejdernes Andelsboligforening i København. På billedet ses partiets og fagbevægelsens ledere under et besøg i AAB afdeling 2 i 1915. Dengang var AAB en privat andelsboligforening.\nI Boligforeningen AAB har vi siden vi blev grundlagt i 1912 arbejdet for, at der skal være gode, sunde og tilgængelige boliger i København. Vi startede som en andelsboligforening, men er sidenhen blevet til en almen boligforening, der er underlagt almenboligloven, som lægger begrænsninger for, hvor og hvad vi må bygge.\nAAB har på grund af den nuværende byggesituation, hvor primært store kapitalfonde opfører boliger, svært ved at følge med og understøtte efterspørgslen efter gode, sunde og tilgængelige boliger. Samtidig oplever vi et politisk pres for at blande vores egne boligområder – at tillade private at opføre boliger i eksisterende boligområder, så vi undgår at komme på ghettolisten. Vi vil gerne have blandede boligområder, men samtidig vil vi også gerne sætte en stopper for den prisudvikling, som private spekulanter er med til at drive i København.\nI dagens pressede boligmarked er der behov for at tænke nyt. Derfor vil vi selv udvikle vores boligområder og lade overskuddet herfra komme vores medlemmer til gavn i form af lokale forbedringer eller billigere husleje.\nTil det har vi udviklet en helt ny boligform, der kombinerer det bedste fra det almene boligbyggeri, med et nyt og spekulationsfrit andelsbyggeri. Vi genopliver med andre ord AAB-andelsboligen.\nFundamentet i den nye boligform er et spekulationsfrit andelsbyggeri, hvor indskuddets værdi er låst fast og bliver pristalsreguleret, så ingen kan tjene på at sælge. Til gengæld tjener alle på en lav månedlig husleje.\nVi vil gerne bygge andelsboliger på vores boligafdelingers ledige arealer, så boligområdet bindes sammen med mere liv, større sammenhængskraft og bedre naboskaber til følge. Og som en bonus får boligafdelingen en indtægt, som kan bruges til forbedringer, samtidig med at afdelingens medlemmer får adgang til nye attraktive boliger. For vi vil betinge os, at alle andelsboliger vi opfører, skal være reserveret til vores medlemmer.\nUdfordringen med at bygge på vores boligafdelingers ledige arealer er, at vi i øjeblikket vil skulle betale tillægskøbesum. Tillægskøbesum er forskellen mellem den aktuelle markedspris for den oprindeligt aftalte anvendelse af en byggegrund og markedsprisen for den nye anvendelse. Sagt med andre ord: Hvis markedsprisen af den oprindelse anvendelse for eksempel var vurderet til 200 mio. og markedsprisen af den nye anvendelse vurderes til 250 mio., så er tillægskøbesummen 50 mio.\nDet vil betyde, at boligerne bliver så dyre, at det ikke vil være til at betale med en almindelig indkomst. Samme udfordring har vi, når vi for eksempel ønsker at bygge almene taglejligheder på vores eksisterende boligafdelinger. Her skal vi i København betale tillægskøbesum, hvilket gør, at vi ikke kan bygge til det lovfastsatte rammebeløb.\nVores appel til politikerne er derfor at ændre loven, så kommunerne kan dispensere for tillægskøbesum. Ligeledes vil vi appellere til boligminister Kaare Dybvad om at få ændret reglerne, således at vi kan give vores medlemmer mulighed for at flytte internt fra AAB almen over til AAB andel og tilbage igen i samme afdeling. I øjeblikket vil det kun være muligt at rykke fra AAB almen til AAB andel.\nVi kan også tænke andelsboliger ind som en del af vores nybyggeri, hvor vi tilbyder vores medlemmer adgang til en ny boligform, der måske passer bedre i forhold til hvor de er i deres liv. Dermed vil vi kunne tiltrække og fastholde flere ressourcestærke beboere til gavn for vores lokale fællesskaber og den blandede by.\nKonkret har vi oprettet et sideaktivitetsselskab, der har til opgave at udvikle andelsboligprojekter. Når vi opfører ustøttet byggeri kan vi indgå strategiske samarbejder med byggevirksomheder. Vi har således indgået en aftale med entreprenørselskabet MT Højgaard, der vil stå for opførelsen af projekterne i form af deres Svanemærkede byggeri, ScandiaByg.\nVed at kombinere det almene boligbyggeri med et spekulationsfrit andelsbyggeri, får vi skabt endnu flere gode, sunde og tilgængelige boliger til gavn for mennesker med helt almindelige indkomster. Vi får også et nyt og slagkraftigt instrument i forhold til at bryde den nuværende boligsituation og skabe en mere blandet by.\nFra politisk side bliver der i disse år efterspurgt flere og billigere boliger. Boliger, som skal være med til at skabe byer med plads til alle. København står overfor store udfordringer, hvor almindelige lønmodtagere presses ud af byen på grund af stigende ejendomspriser. Vores idé om AAB-andelsboliger er løsningen på de udfordringer, København og andre byer står over for. Derfor håber jeg, at boligministeren og politikerne på Christiansborg vil hjælpe os med at ændre loven vedrørende tillægskøbesum og reglerne vedrørende intern opnoteringsret i en afdeling med blandede boligformer.


Forsker: Det kan ligne forsøg på at skjule de problemer, nationale test havde | Indland | DR\nForsker: Det kan ligne forsøg på at skjule de problemer, nationale test havde\nUndervisningsministerium fremlagde misvisende billede af nationale test, siger forskere.\nUndervisningsministeriet har i tre år kendt til forkerte resultater i over halvdelen af de nationale test i folkeskolen.\nRædsomt og afslørende.\nDet var, hvad professor emeritus Svend Kreiner tænkte, da han i 2016 læste notatet 'Undersøgelse af de nationale tests reliabilitet'.\nAf notatet fremgik det, at der i 19 af 30 tilfælde var så store uoverensstemmelser mellem to sammenlignelige test, at testresultaterne bliver beskrevet som 'tvivlsomme', 'dårlige' eller endda 'uacceptable'.\n- Jeg havde faktisk et godt indtryk af det notat. For det fortalte præcis, hvor problematisk og dårligt, de nationale test fungerede, siger Svend Kreiner fra Københavns Universitet.\nHer kan du prøve nogle af spørgsmålene i testene.\nDen del af notatet valgte Undervisningsministeriet imidlertid at udelade af den sammenfatning, som undervisningsordførerne læner sig meget op ad, skriver Politiken.\n- For mig ser det ud, som om man har været interesseret i at få fremstillet et så positivt billede af de nationale test, som man overhovedet kunne komme af sted med, siger Svend Kreiner, der har været konsulent for Undervisningsministeriet under udviklingen af de nationale test og er en kendt kritiker af dem:\n- Det kan skyldes, at den person, der har skrevet sammenfatningen, måske ikke har så meget styr på de her ting. Eller det kan skyldes et forsøg på at dække over nogle problemer, som testen havde, siger Svend Kreiner til DR Nyheder.\nForsker: Det er alvorligt\nHan bakkes op af viceinstitutleder Christian Kjeldsen fra Danmarks Pædagogiske Universitet.\n- Jeg mener ikke, at sammenfatningen i tilstrækkelig grad har påpeget de problemstillinger, som selve notatet giver anledning til at få øje på, siger han:\n- Det er et notat, der er lavet for at finde ud af, om de nationale test er pålidelige. Og hvis man får det til at fremstå, som om at pålideligheden er større på tværs, end det, man kan se, når man kigger hen over profilområderne, så er det alvorligt, siger Christian Kjeldsen.\nFlere politikere kalder sagen "skandaløs" og føler sig ført bag lyset. SF, De Radikale og Socialdemokratiet kræver nu, at der indledes en undersøgelse. Undervisningsminister Merete Riisager (LA) er allerede kaldt i samråd i Folketinget.\nSvend Kreiner er statistiker og har arbejdet med test i 50 år, og han har "aldrig set så usikre test som de nationale".\n- Det har været en stor overraskelse for mig. For ambitionen var en anden. Og man valgte det her meget dyre adaptive system netop for at få sikkerheden så højt op som muligt. Og så ender vi med så usikre test, at man næsten ikke kan tro på det, siger Svend Kreiner.\nStore dele af folkeskolereformen bygger sågar på, hvordan det går med de nationale test, påpeger Andreas Rasch-Christensen, der er forsknings- og udviklingschef ved professionshøjskolen VIA University College.\n- Testene er meget vigtige. Det er sådan, skolereformens resultatmål baserer sig næsten udelukkende på de nationale test og så en trivselsmåling. De betyder meget i den kommunale forvaltning, og de betyder selvfølgelig meget for børn og unge mennesker, siger han.\nMinisterium: Intet holdt skjult\nAfsløringen af, at de nationale test ikke virker efter hensigten og ofte giver misvisende resultater har ført til en diskussion af, om de helt bør droppes. Det mener flere forskere.\nUndervisningsminister Merete Riisager afviste i går at stille testene i bero, indtil de er blevet undersøgt.\nI Andreas Rasch-Christensens øjne har den nationale test en fremtid i folkeskolen.\n- Jeg synes dog, at man skal begrænse dem mest muligt. I hvert fald dem, der kommer fra centralt hold. Lærere har altid testet, og test bør være lærerens redskab, men kvaliteten skal være i orden, siger han.\nUndervisningsministeriet afviser i en pressemeddelelse, at der har været holdt noget skjult i forløbet.\n- Rapporten ligger på Folketingets egen hjemmeside, fordi den er sendt til Børne- og Undervisningsudvalget. De efterfølgende notater og beregninger er også offentligt tilgængelige, hedder det.\nLæs også:Under beskydning: Minister afviser, at have skjult sandheden om de nationale tests\nUndervisningsminister Merete Riisager (LA) afviser al kritik.\n- Vi har selvfølgelig ikke fusket, hvorfor skulle jeg dog det? lyder det fra undervisningsministeren.


Tækkemandens håndværk kan føres årtusinder tilbage i tiden | Materialelære for tækkelærlinge\nTækkemandens håndværk kan føres årtusinder tilbage i tiden\nTækkefaget er et traditionsrigt fag, som kan føres 2.000 år tilbage i tiden, dengang hvor man byggede huse af det, som var i naturen omkring byggepladsen: ler, træ, sten og tagrør.\nEn simpel måde at bygge huse på var, at man lagde nogle store sten som sokkel, dvs. syldsten, rejste noget egetræ som bindingsværk og fyldte felterne/tavlerne ud med pileflet og klinede ler på, så det blev vindtæt. Derpå rejste man spær og lægter til en tagkonstruktion, som så blev tækket med halm, lyng eller tækkerør måske alle tre ting på samme tag, det tog man ikke så højtideligt, det primære var, at taget var vandtæt.\nTagtækning er noget, man møder verden over, udført i mange forskellige materialer lige fra palmeblade, risstængler, græsstrå, halm, tang og mange andre forhåndenværende materialer. En ting har de til fælles: nemlig måden man tækker på, som stort set er ens. Metoden er udviklet af håndværkere over hele verden gennem tiderne. Lag på lag er tækkematerialerne fastgjort til lægter af forskellig art og på en måde, så nedbør ikke trænger ned i tagfladen. Man har alle steder udnyttet vandets overfladespænding, så vandet løber på overfladen og drypper af i tagskægget.\nTidligere var halm nok det mest anvendte materiale på Fyn, Sjælland og øerne samt de egne af Jylland med gode jorde. Halm blev også brugt til at fodre dyrene, så i de år, hvor høsten slog fejl, tog man noget af halmen fra taget og brugte som foder til dyrene. Hullerne blev så stoppet med tørv og andet forhåndenværende materiale. På de sandede jorde var der ofte hede med masser af lyng, i disse områder lagde man skiftevis halm og lyng for at drøje på halmen, som mange gange var en mangelvare. Denne byggetradition kan bl.a. ses på Frilandsmuset i Brede.\nDet har altid været en kamp at få fastgjort stråtag så godt til den underliggende tagkonstruktion, at taget blev liggende, når storme trængte ind over landet.\nOprindeligt har man lagt tynde kæppe af hassel hen over hvert lag strå. Kæppene blev så bundet fast ned mod de underliggende lægter eller rafter med vidjer eller halmsimer. Da det blev muligt at anskaffe kokosgarn blev det almindeligt anvendt i stedet for simerne.\nTil at fastgøre hasselkæppe med anvendes rød amerikanerpil til vidjer.\nFoto: Søren Vodder.\nI løbet af 1980’erne blev det almindeligt at fastgøre stråtag med en rustfri tråd, og for ca. 20 år siden kom tækkeskruen med påsat tråd af rustfrit stål. I dag anvender de fleste tækkeskruer og galvaniserede jernstænger, når de tækker. Faktisk er det først i løbet af de sidste 30 år, at tækkemændene har fundet de rigtige metoder og materialer til fastgørelsen, så den ikke længere er en afgørende faktor for et stråtags levetid.\nSom tækkemand kan du stadig stifte bekendtskab med gamle bindemetoder, når du kommer til en opgave på et museum eller et fredet hus. Her skal du ofte tække på finske lægter, der er en afbarket granrafte med to flade sider, som har sin oprindelse på de finske fjeldsider – deraf navnet – hvor de blev fældet og tilhugget med en ”bredbil”, en økse, som har en flad side og er slebet skarp fra den anden som et stemmejern.\nSkal der tækkes efter de gamle bindemetoder, kan kravet være, at stangjernet udskiftes med en hasselkæp, som skal være tynde et-årige skud ca. 1-1,5 cm tykke og ca. 2-3 meter lange. Man må her tække med lange rør for at undgå streger i taget. Det skal derfor tækkes med lange stød. Der skal også bruges lange stød, når du tækker med halmsimer, kokosgarn eller tjæregarn, for ellers bliver taget utæt, da disse bindematerialer kan virke som væger og dermed lede vandet ind på loftet.\nFremskaffelse af gode tækkerør har altid været en udfordring. I starten af halvfjerdserne, da tækkefaget fik sin renæssance, var der mange små leverandører typisk husmænd, som høstede med le eller segl på deres overdrev for at supplere deres indtægt. De kunne høste og bære omkring fem traver i land på en almindelig arbejdsdag, her blev de stillet op i tipi, på et tykt lag afrens af tidligere års produktion, det gjorde, at rørene ikke kunne suge vand op i nedefra. Husmændene skulle nok sørge for at passe på deres salgsvare, så den ikke tabte i værdi. Her taler vi om rør, som kunne opmagasineres ude på engen og holde kvaliteten, til den nye høst gik i gang.\nUdviklingen har nu taget den naturlige drejning i retning af maskinel, effektiv stordrift og masser af arbejdskraft uden baggrundsviden, og levering direkte til arbejdspladserne i store rørruller. Hvis medarbejderne ved, hvad de skal gøre for at høste rør med fuld kvalitet kan det sagtens lade sig gøre. Du kan hjælpe dem med viden ved at henvise til denne samling oplysninger.\nRensemaskine med dobbeltbinder


Undertoners guide til Roskilde '17: Rising - Undertoner\nSkrevet af\tMartin Colerick, Daniel Niebuhr, Perry MacLeod Jensen\nRising på Roskilde Festival er altid et besøg værd. Faktisk får denne warm up mere og mere plads på festivalens program, og det huer os godt, for vi glæder os hvert år til den helt specielle stemning, der er blandt artisterne på campingområdet, når de giver den hele armen og lidt ekstra, fordi de endelig er blevet udvalgt til at spille på Roskilde. Der optræder et væld af lovende upcoming bands, hvoraf en stor del stensikkert vil være at finde på hovedprogrammet de kommende år. Her følger lidt af hvert af anbefalinger, hvis man skulle have lyst til at krydre lejrlivet med koncertoplevelser.\nDet var vel også bare et spørgsmål om tid, før autotune skulle kastes hovedkuls ind i et metalprojekt. Danske Natjager er dog mere end bare autotune-metal, hvor den vokalforvrængende effekt bruges mere som et værktøj end som en gimmick – og langt hen ad vejen på kvintettens selvbetitlede debut-EP lykkedes de faktisk med det. I front står tidligere Specktors-ordslynger Jon Kirkhoff, hvis dansksprogede lyrik giver Natjagers kompositioner et ekstra, interessant lag, og hvis man skal dømme ud fra reaktionerne på gruppens debutkoncert i Pumpehuset tidligere på måneden, bliver det en højeksplosiv åbning på årets Roskilde Festival.\nNatjager, søndag 14.00\nDe seks (endog meget) unge drenge, der udgør københavnske Værket, er måske det mest spændende, der er sket på den danske rockscene i et par år. Svært bevæbnet med et arsenal af guitarer, trompet, tværfløjte og storslåede progrock-epos – ofte langt over 10 minutters varighed – er det svært ikke at blive fuldstændig bjergtaget af Værkets dynamiske performance. Debutpladen Jealousy Hits er et storslået stykke rockmusik, som trækker åbenlyse tråde til Jethro Tull og King Crimson, men som heldigvis også formår at fremstille sekstetten som et ensemble, der sagtens også kan stå på egne ben.\nLive skulle de desuden være lige så fantastiske, så der er ingen undskyldning for at blive hængende i lejren.\nVærket, søndag kl. 17.00\nNorske Pom Poko har været rost til skyerne i hjemlandet og har blandt andet deltaget i finalen i ”Urørt” på NRK3, samt modtaget prisen årets ”Forbildeprisen” på Bylarm. I deres semi-punkede og sukkersøde udtryk, blander de jazzede sektioner med pop og melodi, til en gennemført blanding der vil få selv de stiveste dansefødder til at rykke på sig.\nPom Poko, mandag kl. 20.00\nDanske Baest har fået lov at smide en omgang utæmmet death-metal i hovedet på det unge opvarmningspublikum. De fem drenge fra Aarhus spiller oldschool dødsmetal med turbo på trommerne og en godt growlende vokal, der utvivlsomt vil ramme dig lige i mellemgulvet. Tjek dem ud, hvis du vil have et ordentlig metal-los bagi.\nBaest, mandag kl. 21.30\nDe unge knægte i Fugleflugten har tidligere udtalt, at en af de helt store drømme var at optræde på Roskilde-festivalen. Det er derfor formentlig også et super tændt band der indtager Risingscenen som det sidste band om mandagen. Bandets postpunkede udtryk kombineret med dansksprogede tekster, skaber en storladen lydflade med plads til eftertænksomhed. Der er klare referencer til bands som Roskilde-aktuelle Slowdive og de gamle postpunkere i Joy Division. Fugleflugten har sans for at kombinere melodi, storladenhed og skarpe tekster. De skal opleves.\nFugleflugten, mandag kl. 23.00\nSekstetten Pardans hylder slut-70’erne og star-80’ernes jazz-, punk-, blues- og rockeksperimenter med bravur. Sidste år tildelte vi gruppen 5/6 U’er for deres fremragende debutalbum Heaven, Treason, Women, og vores anmelder bed særligt mærke i »at live-energien er i den grad at finde på tværs af de syv sange på albummet.« Den energi kommer selvfølgelig ikke ud af ingenting. Nej, Pardans tegner til at være en ren energiudladning på scenen i stil med Nick Caves første band, The Birthday Party, og The Pop Group.\nPardans, tirsdag kl. 14\nDet er ikke for sjov, at Aarhus-bandet Modest har beskrevet sig selv som et beskedent band med deres navn. Da jeg så dem i foråret, var jeg ærligtalt imponeret over, hvor genert et band kunne formå at være. Derfor er jeg også ret spændt på at se, hvordan Modest klarer springet op på den forholdsvis store Rising-scene. Når Modest alligevel skal have chancen i denne anbefaling, skyldes det, at de på trods af blot at have udgivet EP’en Pretty Sure It’s Honest, som vi gav 5/6 U’er, og et selvbetitlet kassettebånd allerede har en solid håndfuld gode indierocksange, der vækker mindelser om Echo & the Bunnymen, The Cure eller Communions. Den allerbedste sang er den smukke, romantiske og længselsfulde “Lovesong”, som klarede sig utroligt flot på Det Elektriske Barometer.\nModest, tirsdag kl. 15.30\nDør nr. 13 kan vel egentlig ikke kaldes et upcoming band. Senest har bandet vundet P3’s Karrierekanonen i 2016 og efterfølgende gik deres single ”E45” i heftig rotation på diverse radiostationer. Bandet startede egentlig som et psych-projekt, men med den seneste udgivelse ”Krigere uden våben” er lyden trukket mere i retning af dansksproget rock-pop, med en lille punket kant. EP’en er produceret af Niels Brandt fra The Minds of 99 og der er der også visse ligheder imellem de to bands lyd og ikke mindst energiniveau. Helt sikkert en god mulighed for en mindre fest foran Rising-scenen.\nDør nr. 13, tirsdag kl. 21.30\nMeget grimt, meget smukt – The Love Coffin er begge dele, men først og fremmest er københavnergruppen rå, uforfalsket rock med notérbar postpunk-kant. Det københavnske postpunk-orkester kommer de to EP’er Veranda (2015) og Buffalo Thunder (2016) i ryggen, når de skal lukke Rising tirsdag aften. Den sidstnævnte gav vi 5/6 U’er. Den blev kaldt »en tung og støjende affære, der omfavner store temaer som kærlighed og længsel, der samtidig indkapsler håb og drømme i en 17 minutter lang følelsesmæssig rusketur, hvor distortionindsmurte guitarfigurer og en hårdtslående trommeslager på overarbejde åbner op for The Love Coffins western-inspirerede indierock.« De støjende flader, der runger ud over kompositionerne, og forsanger Jonatan Magnussens klagende vokal er kun yderligere med til at gøre bandet til en knap så letfordøjelig koncertoplevelse, der omvendt har det med at stå stjerneklart på nethinden, hvis først man lader sig overgive til The Love Coffins fuldstændigt sublime scenetække. Fuldt fortjent får de lov til at lukke og slukke før den “rigtige” festival går i gang, og de burde selvfølgelig snart være at finde på festivalens større scener.\nThe Love Coffin, tirsdag kl. 23.00\nBæst Dør nr. 13 Fugleflugten Modest Natjager Pardans Pom Poko Roskilde Festival 2017 Roskilde Rising 2017 The Love Coffin


20 PERSONER DELER HVAD DE GØR FOR AT BLIVE GIFT - INSPIRATION OG REFLEKSION - 2022\n20 Effektive tips til at gøre dit ægteskab til et godt og varigt eventyr\nHar du set de ældre par, der går hånd i hånd? Kan du forestille dig, hvor dejligt det ville være at nå alderdom hos din partner og tilbringe så mange år sammen og elske og tage vare på hinanden?\nDet er ligegyldigt, om du næsten ikke er gift, og du vil vide, hvordan du kommer til de gyldne år, eller hvis du allerede er i et stabilt forhold, vil disse effektive tips hjælpe dig med at nå det.\n1. Start på den rigtige måde\nFørst og fremmest er det nødvendigt, at de er forelskede, at de accepterer deres forskelle og indser, at dette vil vare evigt, at blive gift er simpelt, men at holde flammerne af levende kærlighed indebærer arbejde.\n2. Fortsæt at komme ud\nAt have datoer er vigtigt for at opretholde et sundt forhold. Hvis de holdt op med at gå ud af en eller anden grund, gør det! Det er ikke nødvendigt at bruge en masse, du kan gå til parken for at gå, gå til byens synspunkter og tale om gode minder eller fremtidige planer. Prøv ikke at tale om arbejde, problemer eller negative ting, og lad børnene være med nogen til at tage sig af dem.\n3. Lær at se din partner som et menneske\nEfter den første lust og hormonforgiftning, der udløser at forelske sig, forbliver kun sandheden: hvad de er som mennesker, deres kvaliteter og mangler. Tænk på din partner og se alt, der fik dig til at forelske sig og værdsætte ham. Han vil altid være der med sit smil, sin sans for humor og hans måde at tænke på; se også dårlige vaner og indse at han er menneskelig, og der er nogle ting, der kan arrangeres ved at tale, for eksempel at bede ham om at hente sine sokker hver gang han skifter sit tøj, men prøv ikke at lægge så meget vægt på det negative aspekt, husk: ingen er perfekt.\nGå ud af rutinen, planlægger at gøre en ekstrem aktivitet, som du altid har ønsket at prøve: hoppe med faldskærme, svøm med hajer, spring ind i vandet fra et meget højt sted, giv et sjovt vrid på dit forhold og dermed styrke din tillid til at møde denne type udfordringer sammen.\n5. Lær om din partner\nSpørg alt du kan tænke på, lav et stamtræ, fortæl dig nysgerrige fakta, som ingen bekymrer sig om, lav en liste over dine yndlingssange. Faktum er, at de er nysgerrige og lærer alt de kan fra hinanden, de vil have alle deres liv til at gøre det.\n6. De griner sammen\nHolde en god sans for humor er meget sund, grin styrker immunforsvaret og ikke noget bedre end at bruge din tid til at grine med den person, du elsker, uanset om du ser film i comedy eller ved enhver situation i deres daglige liv.\n7. Det er ikke kun at lære at holde\nDu har hørt denne sætning, når du har den, du vil ikke, fordi det skal være det modsatte, hvis du har prøvet det så svært at være sammen, hold det. Har det du elsker og elsker, hvad du har, find den person, du elsker dybt, og når du er med ham, tag dig af ham.\n8. Husk: Din partner læser ikke sindet\nNår du er vred eller vred, så sig det; Hvis din partner spørger dig, hvad der er galt, svar dem. Det er bedre at tage tingene ud i stedet for at holde dem, ingen læser sind, du skal snakke og finde en måde at løse problemet på, i stedet for at sætte det i flasken af vrede, for de ting, der forstyrrer dig, fylder dig med vrede og ender for at få dig til at eksplodere. Når du taler om, hvad der generer dig, hold dig til emnet og ikke fornærme din partner.\n9. Pas på egoet\nForsøg at moderere dit ego, især i diskussioner, egoet er en bro mellem din måde at være og verden omkring dig. Det er et middel til at interagere og holde dig sikker, men når du er sammen med nogen så tæt, skal du lære at lægge det til side og lyt til, hvad din partner forsøger at fortælle dig. Undgå at tænke egoistisk og tæt på det, du vil sige.\n10. Det er ikke dig mod din partner\nUanset hvad der kommer i forholdet eller i livet, handler det ikke om at være imod hinanden, gå sammen, er du imod problemet, ikke dele skyld eller ansvar, søg en løsning sammen.\n11. Hold morgen detaljerne\nNår du vågner om morgenen, tænk, hvad kan jeg gøre for at gøre din dag lykkeligere? Et kys, et knus, fortæl en vittighed, send et sjovt billede WhatsApp, etc., den slags små detaljer er forskellen mellem en dag og en anden.\nRespekt for din partner respekterer også din familie og venner, din tid, dit rum, dine følelser, dine præstationer og dine drømme. Dette styrker forholdet og tilliden mellem dig.\n13. Skader aldrig\nAt være så meget tid med en person, gør dig det godt og ved, hvad der er din sårbare del, hvor det gør ondt mere, og det er vigtigt ikke at krydse den linje. Ligegyldigt hvor ked af det du er, tænk på hvor meget du elsker ham og trækker vejret dybt inden du starter et argument.\nVi går alle igennem vanskelige eller smertefulde situationer, idet det er elastisk betyder at falde og komme op igen, overvinde noget og blive stærkere.Trods vanskelighederne forsøger at være positive og støtte hinanden i disse stormfulde tider, handler det ikke om at kontrollere situationen, men om at tilpasse og vokse sammen.\n15. Husk de vigtige datoer\nOverrask hinanden på fødselsdagen, husk det øjeblik, de mødte, da de begyndte at blive forlovet eller forlovet, skal du altid bære din vielsesring og frem for alt glæde dig over, om en af de to møder et vigtigt mål, prøv at være i de øjeblikke altid.\n16. Tænk før du taler\nDet er en grundlæggende regel i relationer: kommunikation. Det er vigtigt, at du begge udtrykker dine følelser og ideer, men du skal vide, hvad du skal sige, før du gør det for at undgå misforståelser eller skade din partner; Hvis du er meget vred af en eller anden grund, ånde og gentag til dig selv, hvad du vil sige, find en måde at blødgøre bønnen for altid at være respektfuld og venlig.\n17. Lær at undskylde\nTag dig tid til at tænke på, hvad du har det godt, og hvad du gør forkert, og hvis du havde det forkert, har du styrken til at undskylde og afhjælpe din fejltagelse. Lad din partner vide, at du ikke vil gøre det igen. Hvis han er den med fejlen, så lær at tilgive ham, husk at de er menneskelige og kan være forkerte.\nForpligtelse er nøglen til at være glad, at lære at give, vokse og fortsætte med at elske. Lyt til dine problemer og klager, forstå dig selv, validere det, du føler, og søg løsningen.\n19. Stop med at argumentere om det samme\nVær opmærksom på, og hvis du har diskuteret det samme problem i flere måneder, og du ikke kan løse det, så lad det gå. Husk ikke eller skyld i de fejl, du har haft før, hvis du har tilgivet det, er det enden af sagen.\n20. Du to mod verden\nDe er et par, de er begge, og når de bliver spurgt hvem der har ansvaret, er svaret simpelt: begge, fordi der er to der hersker, to, der træffer beslutninger, dem der elsker hinanden, dem, der respekterer og forstår hinanden. Spil, vær de bedste venner og nyd din virksomhed, fortæl dig selv, hvad du føler hver dag, være medskyldige.\nCalling All Cars: The Blonde Paper Hanger / The Abandoned Bricks / The Swollen Face (Juli 2022)


Eure-et-Loir/Chartres ZPA-miljøzone – Crit-Air.fr\nChoose a language Choose a language Dansk Deutsch English Polski Italiano Nederlands Français Español Čeština\nMiljøzone Eure-et-Loir/Chartres ZPAd - Frankrig\nMiljømærkatens gyldighed i dag, 22.01.2018\nZPAd-luftbeskyttelseszonen Eure-et-Loir / Chartres\nDen 24.11.2017 underskrev præfekten for Département Eure-et-Loir en bekendtgørelse, der baner vej for indførelsen af Crit’Air-miljømærkaten inden for departementets grænser. Bekendtgørelsen trådte i kraft samme dag. Loven omfatter en række tiltag over for forskellige køretøjstyper og EURO-motorkategorier, som der kan tages i brug i tilfælde af forhøjet luftforurening. Det særlige i dette tilfælde er dog, at det først er i tilfælde af forhøjet luftforurening, at departementet sætter navn på den by eller den kommune, som den vejrafhængige zone indføres i. En ZPAd (zone de protection de l'air départementale) er med andre ord ikke en lokal eller regional luftbeskyttelseszone med klart definerede grænser (ZPA), men i stedet drejer det sig om midlertidige kørselsbegrænsninger, der gælder for et helt departement. Dette skal dog først offentliggøres i en separat bekendtgørelse fra præfekten, som skal udstedes i samråd med den sikkerhedsansvarlige for det vestlige Frankrig (”Zone Ouest“). Dette betyder, at bilister nu må indstille sig på, at der inden for ZPAd-zonen Eure-et-Loir pludseligt kan opstå kørselsforbud forskelligt fra by til by.\nEure-et-Loir er et af 6 departementer i Region Centre-Val de Loire, og der bor 434.000 indbyggere på ca. 5.900 km². Chartres med 39.000 indbyggere og et areal på 17 km² er Eure-et-Loirs hovedstad, og det er også hér, at præfekten har sin residens.\nSelvom Centre-Val de Loire ikke er en af de regioner i Frankrig, som ofte er udsat for forhøjet luftforurening, skal man dog være forberedt på, at der til hver en tid kan opstå perioder med forhøjet luftforurening. Af netop denne grund indføres der nu en midlertidigt gyldig miljøzone i Département Eure-et-Loir og hovedstaden Chartres. Denne miljøzone gælder i følge præfektens bekendtgørelse n°PREF-CABINET-SIDPC-17/11/01 af 24.11.2017 for alle køretøjer i tilfælde af forhøjet luftforurening.\nI tilfælde af forhøjet luftforurening vil præfekturet gøre brug af en række tiltag, der indføres et ad gangen. Efter et forvarsel, der i første omgang er uden betydning for vejtrafikken, bliver det første niveau af luftforureningsalarmen udløst. Den første luftforureningsalarm udløses, hvis den ansvarlige luftmålingsmyndighed, ”Lig Air“, måler værdier, der overskrider 80 µg/m³ for finstøv, 240 µg/m³ for ozon eller 400 µg/m³ for kvælstofdioxid. Dette vil føre til, at hastigheden på gaderne i ZPAd-miljøzonen skal sænkes til 20 km/t. Det kan dog også ske (alt afhængigt af intensiteten og udstrækningen af den forhøjede luftforurening), at alarmens andet niveau udløses med det samme.\nI Département Eure-et-Loir tilfælde er det først, når den forhøjede luftforurening indtræffer, at det offentliggøres, om man skal have en Crit’Air-miljømærkat, eller om Crit’Air-kategorierne 4 og 5 forbydes kørsel i miljøzonen.\nMiljøzone Eure-et-Loir grænser\nHele Département Eure-et-Loir kan blive ramt af kørselsforbud. Det er nemlig først i tilfælde af forhøjet luftforurening, at det offentliggøres, præcist hvor der indføres zoner med begrænsninger for trafikken. Disse zoner offentliggøres i så fald i en separat bekendtgørelse, og en sådan bekendtgørelse kan offentliggøres og sættes i kraft inden for én dag.\nI alle tilfælde skal man være opmærksom på, at motorvejene A10 (mellem Paris og Bordeaux, mellem Orlèans og Tours) samt A11 (fra Ablis mod Nantes, gennem Chartres og Le Mans) kan være omfattede af kørselsforbud i tilfælde af forhøjet luftforurening.\nMiljøzonens navn: Eure-et-Loir ZPAd\nMiljøzonen bekendtgjort den: 10.2017\nMiljøzonen er i kraft siden: 24.11.2017\nPt. underlagt krav om miljømærkater: Afhængigt af luftforureningens varighed og intensitet gælder det for personbiler, lastbiler, busser, lette erhvervskøretøjer, to- og trehjulede motorkøretøjer samt lette, motoriserede firhjulede køretøjer.\nTilladte miljømærkatkategorier (fra 24.11.2017): E, 1, 2, 3, 4, 5 (reneste kategori er E og 1)\nStramning af tilladte miljømærkatkategorier: Vides pt. ikke.\nKørselsforbud (midlertidigt): Køretøjer uden Crit’Air-miljømærkat samt køretøjer, der ikke har en tilstrækkelig Crit’Air-kategori, afhængigt af luftforureningens intensitet og varighed. Kategorierne 4 og 5 kan udelukkes fra kørsel, hvis præfekten beslutter dette.\nKørselsforbud (permanent): Vides pt. ikke.\nBødestraf: 68-375 Euro.\nAreal/miljøzonens grænser: Hele Département Eure-et-Loir kan i teorien omdannes til ZPAd-zone. Zonens egentlige udstrækning defineres enkeltvist hver gang, der er en forhøjet luftforurening, og zonens udstrækning offentliggøres i dén individuelle bekendtgørelse, der også er grundlaget for, at en zone træder i kraft. De to motorveje i Département Eure-et-Loir, der kan blive berørt af zonen, er A10 og A11.\nSærregler: Alt afhængigt af luftforureningens type, intensitet og varighed kan grænserne for én eller flere zoner inden for departementet ændre sig.


Studie-/ praktik ophold i udlandet - PDF\nDownload "Studie-/ praktik ophold i udlandet"\n1 Studie-/ praktik ophold i udlandet Marts 2009 PROFESSIONSHØJSKOLEN University College Nordjylland PROFESSIONSHØJSKOLEN University College Nordjylland\n2 Indholdsfortegnelse Forord Indledning Forberedelser Sproglig forberedelse Sprogkrav og sprogtest Sprogkurser Personlig forberedelse Praktisk forberedelse Visum Forsikring Vaccination Bolig og flytning Økonomiske forhold Statens uddannelsesstøtte Udveklingsprogrammer Nordplus Erasmus Andre former for støtte Beskatning Kriterier for udveksling Ansøgningsprocedure Yderligere information Forord Denne brochure skal hjælpe dig og inspirere dig i forhold til de mange muligheder for kortere eller længere studie- /praktikophold i udlandet. Internationalisering er en spændende udfordring og vi vil hele tiden arbejde aktivt for at udvikle konkrete initiativer, der kan leve op til de studerendes og undervisernes ønsker om internationale udfordringer, der kan styrke den professionelle indsats og udvikle de personlige kompetencer og dermed bidrage til en dynamisk faglig udvikling af teori og praksis. Den overordnede målsætning med internationalisering ved UCN er at skabe gensidig forståelse for andre samfund, kulturer, værdier og former for faglighed, således at de studerende og underviserne såvel fagligt som personligt udvikler kompetencer, der gør dem bedst muligt i stand til at agere og kommunikere i mødet med forskellige kulturer i de faglige miljøer, de skal fungere i. På baggrund af den overordnede målsætning er der opstillet en række konkrete initiativer, hvorunder deltagelse af flere studerende og undervisere i internationale aktiviteter som studenterudveksling, lærerudveksling, konferencer og intensive kurser har højeste prioritet. UCN satser på en høj prioritering af muligheden for at studere og hente inspiration i udlandet for studerende og for underviserne. De tidligere insitutioner, der i dag udgør UCN har siden 2003 arbejdet med internationalisering. Mange studerende har taget dele af deres studier i udlandet, og udenlandske studerende har studeret ved UCN. Mulighederne er mange grib dem! Og få en uforglemmelig faglig og personlig oplevelse, hvad enten det er et studie- / praktikophold hos vores partneruniversitet nord for polarcirklen i Tromsø, under varmere himmelstrøg i Barcelona eller måske endnu mere eksotisk et ophold i Australien. Niels Horsted, rektor Marts\n3 Indledning På Professionshøjskolen University College Nordjylland (UCN) arbejdes der aktivt på at fremme den internationale dimension i uddannelserne. Målet er, at studerende får mulighed for at tage en del af deres uddannelse i udlandet. Vælger du at tage et ophold i udlandet, er der rig mulighed for at opnå såvel et fagligt som personligt udbytte. Fordelene ved et studie- /praktikophold i udlandet kan være: - At lære om din profession fra nye vinkler hvad rør sig inden for dit fag i internationale sammenhænge. - At gennemgå en personlig og faglig udvikling med modenhed, selvstændighed og ansvarsbevidsthed som følge. - At opnå kvalifikationer, som du selv og andre kan have glæde af i fremtiden. - At få oplevelser, kontakter og venskaber for livet. - At få større international og kulturel forståelse med mulighed for at kunne leve op til de krav, borgerne og samfundet stiller i dag. Her kan du læse om mulighederne, betingelserne, procedurerne og finansieringen i forbindelse med et ophold i udlandet. Det er vigtigt at være opmærksom på, at et ophold i ud landet kræver en del beslutninger og for beredelse af dig. Det er derfor vigtigt, at du grundigt får undersøgt de forskellige muligheder og begynder planlægningen i god tid gerne et år før udvekslingstidspunktet. - Du skal finde ud af, hvornår i dit uddan nelsesforløb du vil af sted, hvor du vil hen hvilket land og hvilken institution. - Hvad skal det faglige indhold være, og hvordan passes det ind i uddannelsen? - Du skal afklare evt. optagelsesregler på den udenlandske institution og sikre dig forhåndsgodkendelse og meritoverførsel i forhold til din egen uddannelse. - Endelig er der de praktiske forhold, hvor du skal overholde ansøgningsfristerne til udvekslingspladserne, og sidst men ikke mindst er der din sproglige, personlige, praktiske og økonomiske forberedelse. Folderen beskriver de forskellige faser i den rækkefølge, du typisk vil have behov for at tage stilling til dem. Forberedelse Sproglig forberedelse Undervisningen på de udenlandske institutioner foregår som udgangspunkt på det pågældende lands sprog. Det er dog også muligt at finde kurser, hvor der bliver undervist på engelsk i ikke-engelsktalende lande. Uanset om der stilles krav om en test eller ej, bør du være forberedt på, at et studie- /praktikophold i udlandet stiller krav til dine sproglige evner. Selvom sprogkundskaberne blandt danske studerende generelt er gode, kan det være nødvendigt for dig at genopfriske eller forbedre dem. Sprogkrav og sprogtest Nogle uddannelsesinstitutioner stiller krav om, at en bestemt test i sproget er bestået, før de optager udenlandske studerende. Gælder dette krav for den institution, du har valgt, må du selv sørge for at blive tilmeldt en test på det relevante tidspunkt. De mest anerkendte og udbredte engelsksprogede tests nævnes her og kan bruges i forbindelse med optagelse på institutioner over det meste af verden. Start i god tid med at undersøge, om du skal tage en test, og hvilken der kræves. I denne folder finder du information om, hvordan du integrerer et studie- /praktikophold i udlandet i dit studieforløb. Held og lykke med planlægningen. Du kan se frem til et anderledes og interessant studieforløb i nye og spændende omgivelser. 4 5\n4 Du skal være opmærksom på, at disse tests kun afholdes et begrænset antal gange om året. Du kan tage en TOEFL-test (Test of English as a Foreign Language) i Århus og København. Du finder yderligere oplysninger på IELTS-testen (International English Language Testing System) foregår både i Århus og København. Du kan finde mere information på Sprogkurser Gennemførelse af sprogkurser er ikke i sig selv kvalificerende til godkendelse af dine sproglige kompetencer, men det kan hjælpe dig til at opnå den nødvendige testscore i en sprogtest. Private sprogskoler arrangerer mod betaling sprogkurser af enhver art. Handelsskoler, VUC og studenterkursus udbyder sprog som enkeltfag om aftenen i forløb på 1-2 år. Personlig forberedelse Kulturchok er et velkendt fænomen i forbindelse med et længere ophold i udlandet. Det er altid overvældende at befinde sig i nye og anderledes omgivelser, møde nye mennesker og opleve nye måder at gøre tingene på. De fleste er indstillet og forberedt på dette kulturmøde. Sørg for inden afrejse at snakke med venner og familie om dine planer og dine forventninger til opholdet i udlandet. Snak også efter hjemkomst med venner og familie om dine oplevelser og erfaringer hvad der gjorde dig begejstret, glad, ked af det, forundret, nysgerrig osv. Praktisk forberedelse Ud over den sproglige og personlige forberedelse, er der mange praktiske ting, der skal være på plads, inden du kan tage af sted. Det gælder følgende: Normalt går visumansøgningen gnidningsløst, men der kan dog være lande, hvor det ikke er helt nemt at få ansøgningen godkendt, og hvor procedurerne ofte er ret uklare. Hvis du har problemer med ansøgningen, er du velkommen til at kontakte international koordinator/medarbejder på din uddannelse for at få råd og vejledning. Udenrigsministeriet ligger inde med de nøjagtige regler for visum og arbejds- og opholdstilladelse for danske statsborgere, der rejser til andre lande. Der gælder forskellige regler afhængigt af, dels hvor lang tid man skal være i et andet land, dels hvilket land der er tale om. Reglerne ændres jævnligt i takt med lovgivning og politiske forhold, så søg altid de nyeste oplysninger. Visum Der er ikke visumpligt inden for EUmedlemslandene. Hvis du derimod skal rejse uden for EU, skal du henvende dig til det pågældende lands ambassade i København for at få oplysninger om, hvorvidt visum eller opholdstilladelse er påkrævet i forbindelse med studie-/praktikophold. 6 7\n5 Forsikring Ofte vil det være nødvendigt for dig at tegne en personlig forsikring til dækning af tyveri, skade og sygdom. Du bør undersøge hos dit forsikringsselskab, om eller hvordan du er dækket under dit studie-/ praktikophold. Hvis du ikke har forsikring, skal du tegne en speciel rejseforsikring, før du forlader Danmark. På tilbydes studerende på studie-/praktikophold i udlandet at tegne en forsikring med god dækning. I Norden er du dækket af landenes sygesikringsordning. Du skal blot dokumentere, at du er dansk statsborger. EU-sygesikringskort (det blå kort) giver ret til offentlig sygehjælp i et EU/EØS-land og Schweiz. Kortet er gældende, når man opholder sig i de pågældende lande i op til et år. Du kan få et EU-sygesikringskort på kommunekontoret i din bopælskommune. Ekspeditionstiden er på ca. 1 uge. Du kan læse mere på under EUsygesikringskortet. Under udlandsophold er det nødvendigt at have en erhvervsansvarsforsikring. Brancheforeningerne har forsikringer som dækker dette. Få flere oplysninger på Vaccination Du skal være opmærksom på, at du flere steder vil blive mødt med et krav om diverse vaccinationer eller andre sundhedsmæssige sikkerhedsforanstaltninger fra den udenlandske institution. Studerende vil i hvert enkelt tilfælde få oplysninger om dette i forbindelse med etableringen af det pågældende studie-/praktikophold. Hvis du er i tvivl om, hvorvidt vaccination er påkrævet i det land, du skal til, bør du kontakte din læge, eventuelt Aalborg Sygehus eller Statens Seruminstitut i København, se Bolig og flytning Ved samarbejdsaftaler er værtsinstitutionen ofte behjælpelig med at finde bolig, hvis du ønsker hjælp til det. Kontakten kan foregå gennem Internationalt Kontor eller den internationale koordinator/ medarbejder. Hvis der ikke foreligger nogen aftale, så undersøg, om der findes studenterboliger. I så fald vil der være et centralt boligkontor på institutionen, der vil være dig behjælpelig med at finde et sted at bo. I modsat fald er det en god idé, at du i så god tid som muligt beder kontaktpersonen på den udenlandske uddannelsesinstitution om at hjælpe dig. Flytter du midlertidigt fra din bolig i Aalborg eller Hjørring, er der måske mulighed for at leje boligen ud til udenlandske studerende, der kommer til UCN, i det semester du er væk. Kontakt Internationalt Kontor eller din internationale koordinator/medarbejder for yderligere oplysninger. Økonomiske forhold Et studie-/praktikophold i udlandet er forbundet med ekstra omkostninger i forhold til dine studier herhjemme, men heldigvis eksisterer der forskellige muligheder for økonomisk støtte. Det følgende er en kort gennemgang af de mest gængse former for støtte. De beløb, der er angivet under de forskellige stipendieprogrammer, er vejledende beløb, der kan variere. Statens uddannelsesstøtte Stipendier og studielån fra SU udbetales fortsat under studie-/praktikophold i udlandet, forudsat at opholdet ikke medfører forlængelse af studietiden. Dvs., at det skal godkendes, og der skal gives merit, for at opholdet kan indgå som en del af dine studier ved UCN. Studerende, der er hjemmeboende, kan under studie-/praktikophold i udlandet få SU som udeboende. 8 9\n6 Udvekslingsprogrammer Programmerne skal muliggøre et studie-/ praktikophold i et andet land ved hjælp af et stipendium, som delvist dækker de meromkostninger, der er forbundet med et udlandsophold. Du kan søge støtte gennem et af nedenstående udvekslingsprogrammer ved UCNs partnerinstitutioner inden for EU: Nordplus Udvekslingsprogram under Nordisk Ministerråd for studerende ved videregående uddannelsesinstitutioner i Norden, som ønsker at gennemføre dele af deres studier ved en uddannelsesinstitution i et andet nordisk land eller et af balkanlandene. Betingelser for tildeling: - At der er indgået en samarbejdsaftale mellem UCN og værtsinstitutionen. - At opholdet er en meritgivende del af din uddannelse. - At det drejer sig om heltidsstudier. - At du har afsluttet 1. studieår. - At opholdet er mellem 1 og 52 uger. Foreligger der ingen aftale, kan der muligvis etableres en sådan. Kontakt den internationale koordinator/ medarbejder på din afdeling og hør, om det er muligt at etablere en aftale med den ønskede nordiske institution. Erasmus EU-udvekslingsprogram er for studerende inden for alle fagområder, der ønsker dele af deres studier gennemført ved en højere uddannelsesinstitution i et andet EU-land, EØS-land eller Schweiz. Betingelser for tildeling: - At der er indgået en samarbejdsaftale mellem UCN og værtsinstitutionen. - At du er statsborger i et EU-land. - At du har afsluttet 1. studieår. - At det drejer sig om heltidsstudier. - At opholdet er mellem 12 og 52 uger. - At opholdet er en meritgivende del af uddannelsen. Du kan kun modtage støtte til ét studie- / praktikophold i udlandet fra hvert af udvekslingsprogrammerne. Stipendier ydes til delvis dækning af meromkostninger ved studie-/praktikopholdet samt supplement til rejseomkostningerne, som varierer afhængigt af destinationen. - For rejser til Estland, Finland, Letland, Litauen, Norge Sverige og Åland er taksten 330 euro. - Taksten er højere for rejser til Island, Færøerne og Grønland. Tilskud til ophold er 200 euro pr måned uafhængigt af destination\n7 Andre former for støtte Henvend dig til Internationalt Kontor eller din internationale koordinator/medarbejder for yderligere informationer om særlige ordninger inden for din uddannelse. Du kan finde oplysninger om private fonde og legater i forskellige håndbøger f.eks. Kraks Legathåndbog. Der findes også adskillige hjemmesider med legatinformation: På og er der gode oplysninger at hente. Når du søger legater, er det vigtigt at argumentere godt for dig selv og for dit forventede faglige og personlige udbytte af opholdet i udlandet. Beskatning Du skal ikke betale skat af stipendier, du har modtaget til studie- /praktikophold i udlandet. Du skal dog kunne dokumentere, at du har brugt pengene til opholdet. Kriterier for udveksling Et studie-/praktikophold i udlandet stiller på grund af forskelle i kultur, sprog og ud dan nelsespraksis særlige krav til dig som studerende i forhold til at kunne erhverve et tilfredsstillende fagligt udbytte. Følgende vejledende kriterier indgår derfor i vurderingen af, om UCN kan anbefale et studie-/praktikophold i udlandet: - At du som minimum har afsluttet 1. studieår. - At du har et tilfredsstillende fagligt niveau, hvilket i princippet vil sige, at hidtidige undervisningsforløb er bestået tilfredsstillende og uden væsentlige vanskeligheder undervejs. - At du har sproglige forudsætninger, der sandsynliggør et tilfredsstillende udbytte af det ansøgte studieophold. - At gældende kriterier for studie ak tivitet er opfyldt frem til udveks lingstidspunktet. - At du er motiveret og indstillet på selv at være den udfarende kraft i planlægningen af studie-/praktikopholdet. - At du har en positiv indstilling til integration i et andet land og at du har affundet dig med at skulle være væk fra familie og venner i en længere periode. Skal du bruge en bekræftelse på opholdet, hjælper Internationalt Kontor dig gerne. Husk, det er ikke usædvanligt at søge mellem 25 og 50 legater. Du er selv ansvarlig for at sende dine legatansøgninger inden for de rette deadlines\n8 - At du besidder en vis mængde modenhed, selvstændighed og overskud, idet du vil komme til at fungere som ambassadør for Danmark, for UCN og din uddannelsesprofession. - At du er indstillet på at deltage i internationale dage og lignende arrangementer i UCN efter endt studie-/ praktikophold og er villig til at dele ud af dine erfaringer til andre studerende. - At du er indstillet på, at en etableret aftale om udveksling er bindende. Vurderingen af disse forhold foretages i forbindelse med behandlingen af indkomne ansøgninger. Da de sproglige forudsætninger er af grundlæggende betydning for dit udbytte af studie-/praktikopholdet i udlandet, er det vigtigt, at du i forbindelse med din ansøgning kan dokumentere dine sprogkompetencer. Ansøgningsprocedure Seneste frist for indlevering af ansøgning er 1. marts for efterårssemesteret 1. oktober for forårssemesteret. Ansøgninger behandles løbende, når de indleveres til Internationalt Kontor. Ansøgningsprocedure for studie- /praktikophold med samarbejdsaftale 1. Kontakt Internationalt Kontor eller din internationale koordinator/ medarbejder Det Internationale Kontor eller din internationale koordinator/medarbejder kan orientere om muligheder, vilkår og betingelser i forbindelse med UCN s samarbejdsaftaler. Du kan herefter sende en ansøgning. 2. Ansøgningens indhold Ansøgningsskema for studie-/praktikophold i udlandet skal anvendes. Du skal beskrive personlige og studie relevante mål og forventninger i forhold til dit konkrete ønske om studiested og fagligt indhold i udlandet. Du skal angive, hvornår dit studieophold skal foregå, og hvilken periode i det danske studieforløb, opholdet i udlandet skal erstatte. Ansøgningen skal indeholde en beskrivelse af din motivation for at søge om et studie-/praktikophold i udlandet. Ansøgningen og evt. relevante bilag afleveres til international koordinator/ medarbejder på dit uddannelsessted. Ved behandlingen af din ansøgning lægger vi vægt på kvaliteten af din ansøgning, herunder din beskrivelse af motivation og mål for opholdet. Ved afslag fra den ansøgte samarbejdspartner vil international koordinator/ Internationalt Kontor være behjælpelig med at forsøge at få arrangeret et ophold i udlandet ved en anden samarbejdspartner, hvis du ønsker det. Vær opmærksom på individuelle ansøgningsfrister. Ansøgningsprocedure for studie-/ praktikophold uden samarbejdsaftale (free-movers) Ønsker du at arrangere et ophold i udlandet ved en uddannelses- eller praktikinstitution, som UCN ikke har en samarbejdsaftale med, skal du selv være den udfarende kraft og etablere kontakten til stedet. Når du har fundet den institution, du vil søge optagelse på, kan du med hjælp fra international koordinator/medarbejder fremskaffe mere detaljerede oplysninger om opholdet og få udarbejdet en Learning Agreement med de faglige mål, du skal indfri i en studie- eller praktikperiode. Yderligere information På Internationalt Kontor eller hos den internationale koordinator/medarbejder kan du finde yderligere materiale om internationalisering i form af rapporter om studie- /praktikophold i udlandet udarbejdet af studerende, materiale fra samarbejdspartnere, samt generel information om studie-/ praktikophold i udlandet. Du kan også søge mere information på hvor der blandt andet er links til nyttige hjemmesider. Tjek fx: Idéer og praktisk information til dig, der vil til udlandet for at studere eller arbejde. Cirius er Undervisnings ministeriets styrelse for internationale forhold\nUdlandsophold -ergoterapeutuddannelsen 1 Indhold Ophold i udlandet 3 Muligheder og krav 3 Hvorfor tage på udlandsophold 5 Hvorhen? 6 Hvornår? 6 Processen 7 Tjekliste 9 Økonomi 10 Udlandsstipendium & SU\nI. SU med til udlandet Der er mulighed for at få SU med til udlandet, både til en hel uddannelse, og til et studieophold.\nDANMARK I DEN GLOBALE ØKONOMI 22.11.2005 SEKRETARIATET FOR MINISTERUDVALGET Prins Jørgens Gård 11, 1218 København K Telefon 33 92 33 00 - Fax 33 11 16 65 Bilag om tilskudsmuligheder for danske elever,\nAU STUDY ABROAD FAIR 6. OKTOBER 2016\nSTUDY ABROAD FAIR DAGENS PROGRAM Er du forberedt på at studere i udlandet? Hvor kan du komme på udlandsophold? Hvordan kan du tage på udlandsophold? Opfylder du kravene for at få tildelt en udvekslingsplads?


Før vi kom til SAA, vidste mange af os ikke at vores problem havde et navn. Det eneste vi vidste var at vi ikke kunne kontrollere vores seksuelle adfærd. For os var sex en fortærende livsstil. Selv om detaljerne i vores historier var forskellige, var vores problem det samme. Vi var afhængige af seksuel adfærd, som vi vendte tilbage til igen og igen på trods af konsekvenserne.\nSex-afhængighed er en sygdom, der påvirker sind, krop og ånd. Den er progressiv, dens adfærd og dens konsekvenser bliver som regel mere alvorlige med tiden.\nVi oplever det som et kravfænomen, et krav der er stærkere end vores vilje til at modstå, og som en besættelse, hvilket er en mental optagethed af seksuel adfærd og fantasier. Det tvangsmæssige begær var så uimodståeligt vedvarende og umætteligt. Begæret ”støjede” så meget i vores hoveder, at det gjorde det svært at fokusere på andet.\nVi valgte sex og romantisk besættelse over de ting, vi elskede allermest - herunder venner, familie og karriere. Seksuelle tanker, romantiske fantasier, og forførende planlægning fyldte vores sind og forvrængede vores tænkning. Sex blev vores måde at undslippe vores følelser og ansvar. Vi gentog vores seksuelle adfærd, selv om vi vidste, at de ville bringe skade på os selv og andre. Vi forsøgte at stoppe denne adfærd, men det mislykkedes.\nFra kapitel 1 i bogen "Sex Addicts Anonymous"®, oversat af SAA Danmark. Oversættelsen er ikke godkendt af ISO of SAA, Inc.