B2C: Flere kunder med en effektiv SEO-indsats\nB2C: Øg salget med effektiv Google/SEO-strategi\nDenne morgenbriefing handler om, hvordan du kan bruge dit Content og din Google/SEO indsats til at generere flere nye kunder og mere lønsom trafik til dit website – og hvordan du undgår de fejl, som mange begår!\nDet er ikke i sig selv svært at drive trafik til et site. I hvert fald ikke, hvis man har penge nok. Udfordringen er at gøre det lønsomt – dvs. med lavest mulige omkostninger – og samtidig helst også således, at det er relevant trafik, der kommer ind til sitet. Hér kan SEO være en vigtig medspiller, ligesom en god SEO-indsats vil kunne afhjælpe to af de udfordringer, som rigtig mange står med:\n1. Undgå at dine indtægter bliver ædt op af dine udgifter til adwords\nAdwords kan være rigtig god at bruge i nogle situationer, men andre gange betaler du alt for meget for de klik, du får og ofte betaler du google mange gange for den samme bruger. Med en effektiv SEO-indsats vil det være muligt at begrænse de ikke-lønsomme udgifter og dermed undgå, at indtægterne bliver ædt op af (alt for mange) udgifter til adwords. Men det kræver, at du kender din SEO.\n2. Undgå at spilde kræfter på content, som ikke har værdi nok\nContent har længe været den hellige gral indenfor SEO. Men er alt content lige godt og hvor vigtigt er content reelt for din Google-placering?\nPå denne morgen-briefing vil vi derfor komme ind på følgende:\nUdvikling og myter indenfor SEO idag.\nSådan kommer du til at ligge højt hos Google, herunder teknisk SEO, værdien af content, link building og user signals.\nSådan kan SEO bringe dine Adwords omkostningerne ned\nSådan arbejder du bedst med søgeordsplanlægning\nSeminaret henvender sig især til topledere, marketing beslutningstagere og informationsansvarlige samt beslutningstagere inden for PR og kommunikation i B2C virksomheder.\nAgenda (OBS! 10. marts i Aarhus begynder vi kl. 13:00)\n9:10 Høj placering i Google – hvad er afgørende?\nI første del fortæller vi om den nyeste udvikling indenfor SEO og viser hvilke grundlæggende faktorer, der er afgørende for Googles vurdering og positionering af websites idag, herunder hvordan de enkelte faktorer vægtes procentvis af Google.\nPlatform – Herunder CMS, Mobile, load-hastighedens betydning for placering i Google\nContent – Hvordan øger man effekten?\nLinks – Hvor vigtige er de? Hvordan gør man?\nBrugersignaler - Sådan aflæser Google brugerens adfærd\nMobile – Sådan ser Google på mobil-venlighed.\nSocial – For mange en vigtig kanal, men hvor meget værdi har den ift. SEO?\nPotentialeanalyse - Vi slutter første del af seminaret af med at vise, hvordan man nemt beregner det uudnyttede SEO-potentiale på Google.\n10:00 SEO best practise - Sådan gør man!\nI denne anden del af morgen-briefingen gennemgår vi elementerne i en sammenhængende SEO / Digital strategi, der vil kunne øge mængden af lønsom trafik betydeligt:\nSEO vs Adwords - Sådan kan SEO nedsætte Adwords omk.\nAnalyse og tracking - Hvordan får man data fra egne og konkurrenters sites?\nSøgeordsplanlægning – Hvordan gør man?\nContent – Sådan planlægger man content?\nInboundCPH er et af Skandinaviens mest erfarne SEO-bureauer. Martino D’Apuzzo har arbejdet med SEO siden 2000, Henning Madsen siden 1998. Blandt InboundCPHs B2C-kunder finder du blandt andet Spies, Aller, Stylepit, Blockbuster, Ilva, Trollbeads, Berlingske Media, Olivers, m. fl.\nMarinela Bendz and Rasmus Aagaard likes this.


Flytning i Margrethelund - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nDu har taget en beslutning om, at du vil flytte dit hjem fra én destination til en ny. Er du klar over, at flytte til et nyt sted kan sætte dig i en truende situation? Der er så meget Flytning Margrethelund, der skal tages hånd om i flytning. Det viser sig at være en meget kedelig og ensformigt opgave, som kan og skal ske med hjælp fra professionelle movers og pakkerier. Der er forskellige opgaver som pakning, lastning, flytning, losning, udpakning og omarrangere varerne.\nFlytning Margrethelund, kan være farligere end du tror, hvis du gør det selv\nHvis du tror, at du med held ville kunne udføre de ovennævnte opgaver ved dig selv, er du nødt til at genoverveje. Du kan ikke forestille niveauet af angst, som du Grib dit sind. Hvis du pakker varen egenhændigt, du måske skade dine Flytning Margrethelund uvurderlige varer på grund af manglende forudgående kendskab.\nDu sikkert ikke ønsker at vise uagtsomhed mod dine varer og vil have dem til at blive flyttet fra din nuværende bopæl til et nyt i ét stykke. I denne forbindelse bør du komme i kontakt med erfarne og kompetente movers og pakkerier, der kan evaluere dine behov og komme med den mest fordelagtige løsning Flytning Margrethelund.\nFlytning Margrethelund skal altid foregå professionelt\nFor at ansætte de dygtige tjenester af pålidelige Flytning Margrethelund virksomheder, kan du også søge referencer fra dine kendte dem. Hvis nogen af dem har taget tjenester i fortiden, ville de anbefale dig en erfaren mover, der har relevant erfaring inden for Flytning Margrethelund og pakning. Du kan også henvise gule sider mappe eller online diskussionsfora til at vælge en pålidelig mover. Men der er så mange virksomheder, der tiltrækker folk ved at tilbyde dem lave priser. Folk ofte fanget i et fupnummer. De bliver bedt om at betale mere end hvad der tidligere Flytning Margrethelund blev drøftet, herunder skjulte gebyrer. Så du har brug for at undgå at komme i kontakt med sådanne selskaber.\nFlytning Bagmarken Holbæk\nFlytning Krattet Køge\nFlytning Radhuse Roskilde\nFlytning Margretehåb Roskilde


Sådan styrer vi computeren i fremtiden - Alt om DATA, Datatid TechLife\nHome » Stationær computer » Sådan styrer vi computeren i fremtiden\nRedaktionen 10 maj 2011 Stationær computer 0 kommentarer\nMultiberøring, stemmekontrol og 3D. Er dagene med vinduer og mus talte? Alt om DATA opdager fremtidens grænseflader\nVi lever i interessante tider. Teknologifirmaerne forsøger at overtage vores fjernsyn, vores telefoner er mere kraftfulde end nogen af de seneste pc’er, og vi kan kontrollere spilkonsoller gennem dansens medium.\nNye grænseflader er overalt omkring os, fra berøringsfølsomme skærme til udvidet virkelighed, og den måde, vi interagerer med teknologi, er under forvandling. Men hvilke grænseflader er et ægte spring fremad, og hvilke er digitale dødssejlere? Og hvad er det lige, der gør en god grænseflade til en god grænseflade?\nVideoer af meget unge børn, der leger med iPads, er blevet en internetkliche, men de demonstrerer, hvor intuitiv teknologien er ved at blive: Ingen har nogensinde filmet toårige børn, der bruger IBM’s originale pc.\nIBM-pc’ens kommandolinjegrænseflade var selvfølgelig lysår foran 1970’ernes computerswitche, men det var ikke, indtil de grafiske brugergrænseflader ankom i 1980’erne, at personlige computere blev enkle nok til at være mainstream.\nOg nu skifter landskabet igen. Efter mere end to årtiers dominans står wimp-grænseflader – vinduer, ikoner, menuer og pegeenheder – over for nye udfordringer i form af multiberøringsenheder, stemmekontrol, gestusinput og udvidet virkelighed.\nDette års Consumer Electronics Show i Las Vegas viste, hvor vi er på vej hen. Microsoft demonstrerede sin Kinect-sensor, der klarede sig fortræffeligt i stemmegenkendelse – ikke en nem opgave på en tætpakket messe – og gestuskontrol, hvor brugerne kontrollerer videoapplikationer ved at vinke med hænderne, mens alle andre syntes at prale af en eller anden form for berøringsstyret tablet.\n[pt id=’2014611′ size=’large’ link=’file’ html_attrs=’title=”Microsofts Kinect gør et fortræffeligt arbejde med bevægelses- og stemmegenkendelse.”‘]\nGestus synes bestemt mere futuristiske end Googles vision om et qwerty-tas- tatur i enhver fjernkontrol, men er disse ideer bare et modefænomen? Er multiberøring en troværdig form for pc-input?\n»Det er troværdigt,« siger Gord Kurtenbach, Autodesks researchleder. »Vi er kun lige begyndt at se, hvordan multiberøring kan anvendes i sammenhæng med desktop-computersystemer.\nSelvfølgelig bliver det en fed demo, hvis du tilføjer multiberøring til displayskærmen, men hvis du bruger det over længere tid, bliver du træt i armene … Noget af det mest lovende arbejde, jeg har set, anvender multiberøring i forening med standard-desktop-konfigurationer med mus, tastatur og skærm.\nNår det kommer til stykket, er tastaturet en multiberøringsenhed, og den har haft en del succes, så jeg kan forestille mig multiberøringstablets og skærme, der bruges vandret som controllerenheder.«\nAlt er en grænseflade\nMultiberøring vil helt sikkert ikke være den eneste måde, vi interagerer med vores gadgets på. Som James McCarthy, senior Windows consumer product manager hos Microsoft, pointerer, er de naturlige brugergrænsefladers (nui)æra allerede begyndt:\nWindows’ Photo Gallery anvender billedbehandling til at genkende ansigter, otte millioner Xbox 360-ejere styrer deres konsol ved brug af Kinect, og omkring to millioner bilister taler til køretøjer, der er udstyret med Ford Sync.\nGlem alt om de usammenhængende talegenkendelsessystemer fra 1990’erne: Stemmestyring er tilbage, og denne gang virker det. Til dels fordi moderne systemer nu specialiserer sig: Hardwaren er meget mere kraftfuld, og cloud computing muliggør fjernbehandling og resultater i realtid.\n»Den måde, vi interagerer med teknologi på, er ved at blive mere naturlig og gør det muligt at få vores enheder til at arbejde for os i stedet for bare at reagere på vores kommandoer,« siger McCarthy.\n»Du kan allerede se den verden for dig, vi forestiller os gennem Microsofts forskningsprojekter, som en prototype på en automatiseret receptionist:\nMicrosoft LightSpace, en teknologiprototype, der viser potentialet i at bruge dybdemålende kameraer til at interagere naturligt med enhver overflade, og Project Gustav: en realistisk malerprototype, der lader kunstnerne fordybe sig i den digitale maleoplevelse, ligesom Kinect gør mennesket til controlleren i spiloplevelsen.«\nBerøringsstyring har været her i lang tid. Hvad der er anderledes i nutidens berøringsteknologi, er, at berøringsstyring er blevet til multiberøring: I stedet for at prikke med en stylus, kniber og trækker vi med en, to eller ti fingre.\nDet betyder, at tablets kan være skrivemaskiner, klaverer, lærreder eller enhver anden ting, vi har lyst til at lege med.Hvis det er godt lavet, fjerner multiberøring abstraktionen:\nI stedet for at flytte rundt med en enhed, som for eksempel en mus, for at pege på noget, peger du ganske enkelt på det. I stedet for at klikke på klavertaster eller prøve at huske, hvilken tastaturtast der svarer til hver node, spiller du ganske enkelt noden.\nMultiberøring er en god illustration af Fitts’ lov, der blev foreslået af Paul Fitts i 1954. Loven siger, at den tid, det tager at flytte til et målområde, er i funktion af afstanden til og størrelsen af målet.\nI praksis betyder det, at store ikoner er nemmere at ramme end de små, menuer i toppen af skærmen er nemmere at klikke på end en menu i toppen af et vindue, og pop-up-menuer er hurtigere end nedrulningsmenuer.\n[pt id=’2014631′ size=’large’ link=’file’ html_attrs=’title=”Microsofts berøringsstyrede Surface-system bliver mindre og tyndere med hver generation. Den seneste version blev afsløret på CES i januar.”‘]\nEffektive ui’er handler selvfølgelig ikke kun om store ikoner. Gode ui’er fjerner kompleksitet og forhindringer, så for eksempel er et operativsystem med mus og vinduer mere intuitivt end en kommandolinjegrænseflade, og et multiberøringsoperativsystem kan være mere intuitivt end et musebaseret.\nDesignerne kan gøre flere ting for at strømline grænsefladerne. De kan bruge metaforer for at gøre tingene mere tydelige – for eksempel ved vi alle, hvad et skrivebord er, hvad et kontrolpanel gør, og hvad papirkurven er til – og de kan bruge ikoner og nestede menuer for at reducere visuelt rod.\nDe kan bruge kontekstafhængige menuer og tips, hvor grænsefladen giver visuelle hentydninger som tooltips, og de kan tilføje indikatorer til ikoner. Men hvis man bliver ved med at tilføje funktioner til det underliggende system, vil man til sidst løbe tør for justeringer.\nMicrosofts program manager Jensen Harris husker, at da Office 2003 blev udgivet, var ui’en begyndt at føles udstoppet »som en kuffert stoppet til randen med feriekluns«. Ikke så sært – i bund og grund var det den samme ui, som Office havde i 1989.\nSom Harris forklarer: »Når man når et vist punkt, ophører menuerne og værktøjslinjerne med at skalere på en god måde. En flad menu med otte velorganiserede kommandoer virker helt fint, mens en hierarkisk menu i tre niveauer, der indeholder 35 løst relaterede kommandoer, kan være lidt af en katastrofe.«\nMicrosoft omdesignede Offices ui, og resultatet var Ribbon, som gør Office mindre skræmmende og funktionerne nemmere at finde. Men det irriterede powerbrugerne, hvad der bare demonstrerer, at når det kommer til brugergrænseflade, kan man ikke gøre alle tilfredse.\nTredimensionelle spil, fjernsyn og skærme bliver hypet i år. Hvad med 3D-software? Microsoft og Nvidia har slået sig sammen til, hvad de kalder 3D-pc, men den er kun skabt til at forbruge spil og film. Et 3D-styresystem ville være langt sværere at sætte sammen. Bare spørg Autodesk, der har været i 3D-industrien i årtier.\n»Mange mennesker tror, at fordi vi let navigerer rundt i fysiske 3D-rum i den virkelige verden, bør 3D-navigering gøre det lige så nemt at navigere i virtuelle 3D-rum,« siger Kurtenbach.\n»Men alting forandrer sig, når rummet er inde bag skærmen. Det bliver svært, som at lære at flyve en flyvemaskine ved brug af taster. Så den gamle ide om, at din desktop vil være nemmere at bruge, hvis den er et virtuelt 3D-rum, som du kan navigere rundt i, har ikke rigtig gjort tingene nemmere.\nVi har helt sikkert gjort store fremskridt i 3D-navigering med produktfeatures som SteeringWheels, men disse grænseflader bruges til at navigere i rum, der virkelig har behov for at være i 3D, som for eksempel cad-modeller.«\n[pt id=’2014623′ size=’large’ link=’file’ html_attrs=’title=”Microsoft og Nvidia har slået sig sammen for at skabe 3DPC til forbrug af 3D-indhold: spil og film.”‘]\nMicrosoft og Nvidia har slået sig sammen for at skabe 3DPC til forbrug af 3D-indhold: spil og film.\nDet betyder ikke, at det ikke er muligt. Toshiba fremviste for nylig et autostereoskopisk display, der bruger et seksakset accelerometer, og som faktisk lader brugerne se rundt om 3D-genstande, og Autodesk har den vidunderligt navngivne Boom Chameleon.\n»Boom Chameleon er en meget anderledes tilgang til 3D-navigation, hvor tablet-pc’en optræder som et vindue til et virtuelt rum,« siger Kurtenbach. »Når du bevæger din tablet, ændrer du dit vindue ind til det virtuelle rum.\nMed de aktuelle tabletsystemer, der har positionssensorer eller indbyggede kameraer, kan den slags ting allerede realiseres, og jeg har set eksempler på Chameleon på tablets og enheder bygget af forskerstuderende. Efterhånden som enhederne bliver kraftigere, vil vi se dette blive mere praktisk og brugbart.«\nEn fremtidsvision er at erstatte desktop-computeren og skærmen med multiberøringsskærme. Det er tanken bag BendDesk (http://hci.rwth-aachen.de/BendDesk).\nBendDesk er et multiberøringsdisplay i to afdelinger: en, hvor du normalt ville have en skærm, og en, hvor du normalt ville have et tastatur og en mus. Som skaberne af BendDesk, medlemmer af Aachen University’s Media Computing Group, forklarer:\n»BendDesk er et multiberøringsskrivebord, der kombinerer en lodret og en vandret overflade med en kurve til et stort interaktivt arbejdsrum. Dette arbejdsrum kan anvendes til at vise digitalt indhold som dokumenter, fotos eller videoer. Multiberøringsteknologi gør brugeren i stand til at interagere med hele overfladen.«\nBendDesk er i øjeblikket et koncept, men fremskridtet inden for e-papirteknologi vil gøre det muligt inden for få år. En ting, den ikke kan, er at levere fysisk feedback af den slags, vi forventer af tastaturer, mus og andre enheder. Men der er måske også et svar på det: haptisk feedback.\n[pt id=’2014628′ size=’large’ link=’file’ html_attrs=’title=”BendDesk viser hvordan multiberøringsteknologi bogstaveligt talt kan blive en del af møblementet.”‘]\nBendDesk viser, hvordan multiberøringsteknologi bogstaveligt talt kan blive en del af møblementet.\nHaptisk feedback er fysisk feedback: klikket på musetasten, det tryk, du føler, når din finger trykker på en tast og så videre. Apple og Microsoft har begge indleveret patentansøgninger for haptiske systemer:\nFørstnævntes ide placerer små vibratorer rundt om en skærm, med flere vibratorer, der skaber effekter på forskellige steder på en telefons eller en tablets overflade, mens Microsoft har intentioner om at lave skærme, der kan skifte form.\nMicrosofts ansøgning beskriver en skærm, der er lavet af hundredvis af bittesmå, lysaktiverede felter: Hvis du rammer dem med den rette frekvens, skifter de form til en D-pad-controller, et tastatur eller tekst i brailleskrift.\n[pt id=’2014618′ size=’large’ link=’file’ html_attrs=’title=”Microsoft har ansøgt om patent på haptiske displays der kan ”dyrke” deres egne tastaturer.”‘]\nMicrosoft har ansøgt om patent på haptiske displays, der kan ”dyrke” deres egne tastaturer.\nSpringet til mobil\nSmartphones muliggør alle mulige slags nye grænseflader. Apps kan bruge kameraet som en inputenhed eller styres af stemmen. Accelerometre, gyroskoper og gps betyder, at telefonerne ved, hvor de er, hvad de peger på, og om de bevæger sig, hvad der gør augmented reality muligt.\nMed augmented reality er verden omkring dig grænsefladen. Når det er lavet godt, som det er i apps som for eksempel Nearest Tube, er det intuitivt og øjeblikkeligt forståeligt – selvom vores erfaringer med udvidet virkelighed til dato antyder, at det stadig er i ”kommer snart”-kategorien snarere end i en brugbar hverdagsteknologi.\nSelv uden augmented reality repræsenterer apps en ny udfordring i grænsefladedesign: med et operativsystem, der gladeligt overlader hele skærmen til en app, har designerne haft frie hænder til at eksperimentere. Det minder om nettets tidlige barndom, og grænsefladekonventioner vil sikkert begynde at komme frem.\n[pt id=’2014617′ size=’large’ link=’file’ html_attrs=’title=”Applikationer med augmented reality som Nearest Tube lægger oplysninger og billeder ind over billeder fra den virkelige verden.”‘]\nApplikationer med augmented reality som Nearest Tube lægger oplysninger og billeder ind over billeder fra den virkelige verden.\nEfterhånden som teknologien udvikler sig, netværkene forbedres, og der proppes stadig mere processorkraft ind i stadig mindre formfaktorer, vil vi bruge en stadig større blanding af forskellige grænseflader: stemme, udvidet virkelighed og måske endda et tastatur, virkeligt eller virtuelt.\nSom Gord Kurtenbach siger det: »Vi vil fortsætte med at tilføje forskellige opsætninger til at understøtte forskellige måder og tidspunkter at arbejde på.\nTilbage i 1980’erne måtte jeg gå til universitetets laboratorium for at bruge en computer. Senere fik jeg en hjemme, og jeg kunne lave forskellige typer arbejde på begge computere.\nI dag har jeg en desktop derhjemme og på arbejdet, et par laptop-computere, en tablet, en mobiltelefon og så videre. Jeg bruger dem alle sammen, men på forskellige måder til forskellige ting på forskellige steder.«\nSemen Korsakov udvikler hulkortet for at forbedre lagring og søgning af oplysninger. Statistikeren Herman Hollerith udvikler en lignende teknologi i 1880’erne: Hans Tabulating Machine Company bliver en af grundstenene i IBM.\n[pt id=’2014622′ size=’large’ link=’file’]\nDen produktive amerikanske opfinder Elisha Gray patenterer Telautograph, den første fjernhåndskrivningstablet. Den blev designet til at gøre det muligt for »en person at overføre sin egen håndskrift til et fjernt punkt over et kredsløb med to ledninger«.\n[pt id=’2014626′ size=’large’ link=’file’]\nVannevar Bush skriver i The Atlantic i 1945 og beskriver og tegner Memex: et skrivebord til at opbevare bøger, optegnelser og kommunikationer. Ideen viser sig at få enorm indflydelse og inspirerer internettets skabere.\n[pt id=’2014619′ size=’large’ link=’file’]\nDoug Engelbart demonstrerer NLS, en forkortelse for oN-Line System, foran omkring 1.000 computereksperter. Blandt de mange innovationer, Engelbart demonstrerer, er der en ny inputenhed: musen.\n[pt id=’2014625′ size=’large’ link=’file’]\nXerox PARC (Palo Alto Research Center) skaber Alto: den første computer, der bruger en skrivebordsmetafor. Maskinen bliver aldrig lanceret kommercielt, men Xerox laver og fremviser hundredvis af dem.\n[pt id=’2014633′ size=’large’ link=’file’]\nXerox PARC skaber Star, der præsenterer det første wimp-system (vinduer, ikoner, menuer og pegeenheder) nogensinde. Steve Jobs ser det i 1979. »Jeg syntes, det var det bedste, jeg nogensinde havde set i mit liv,« siger han.\n[pt id=’2014612′ size=’large’ link=’file’]\nApple afslører Lisa: den første kommercielt solgte computer, der bruger en grafisk brugergrænseflade. Operativsystemet er måske en smule foran for sin tid, med mange brugere, der melder om sløve præstationer.\n[pt id=’2014621′ size=’large’ link=’file’]\nEn anden ide, der kom frem før sin tid, er HP’s 150: den første pc med berøringsfølsom skærm. Men den har ikke den slags skærm, vi genkender og bruger i dag – den bruger i stedet infrarøde sensorer for at registrere bevægelse.\n[pt id=’2014624′ size=’large’ link=’file’]\nApples anden bid af gui er Macintosh, verdens første succesfulde museudstyrede pc. Dens operativsystem fortsætter med at udvikle sig i 15 år, før OSX rebooter Mac’en.\n[pt id=’2014620′ size=’large’ link=’file’]\nDa det oprindelig var forventet i 1983, blev OS’et tidligere kendt som Interface Manager ikke et kæmpehit: Windows 1.0 var ikke ret meget mere end en front-end for MS-DOS. Men Microsoft giver ikke op så nemt, og udviklingen fortsætter.\n[pt id=’2014615′ size=’large’ link=’file’]\nTeknisk set er den mere en tekstbrugergrænseflade end en grafisk en, men da DOS Shell udkommer sammen med DOS 4.0, gør den MS-DOS mere brugervenlig og slår bro over tomrummet mellem kommandolinjegrænseflader og gui’er.\n[pt id=’2014627′ size=’large’ link=’file’]\nMicrosoft får endelig succes med Windows 3.0 og de efterfølgende versioner 3.1 og 3.11 (også kendt som Windows for Workgroups). Gui’en bliver vores foretrukne måde at interagere med vores computere på.\n[pt id=’2014614′ size=’large’ link=’file’]\nVed at raffinere Windows-opskriften og gøre dens grænseflade endnu bedre, skaber Microsoft det, der bliver det mest succesfulde operativsystem, der nogensinde er udgivet: Windows 95. Man kan se dets dna i Windows 7.\n[pt id=’2014613′ size=’large’ link=’file’]\nMicrosofts tablet-pc er utrolig smart, men enhederne er også enormt dyre. Hardwaresalget er beskedent og begrænset til nicher som medicin og transport i stedet for forbrugermarkedet.\n[pt id=’2014616′ size=’large’ link=’file’]\niPhone genopfinder berøringsgrænseflader, ryster op i smartphone-industrien og udvikler sig til en lige så indflydelsesrig tablet, iPad, i 2010. Den får enorm succes og føles virkelig, som kom den fra fremtiden.\n[pt id=’2014635′ size=’large’ link=’file’]\nEksperter i grænsefladedesign forklarer, hvordan man får\nseriøst software til at virke enkelt\nGord Kurtenbach er researchleder hos Autodesk, hvis produkter gør komplekse opgaver så enkle og intuitive som muligt. »En brugergrænseflade skal være ”selvafslørende” for at være vellykket,« siger han.\n»Det vil sige, at en vellykket brugergrænseflade afslører over for brugeren, hvordan han skal bruge den. Det, der har gjort den grafiske brugergrænseflade til en sådan succes, er, at genstandende er synliggjorte – afslørede – for brugeren. For eksempel bliver filerne gjort synlige med ikoner, grafik kan trækkes og manipuleres med synlige holdepunkter og så videre.«\nSom Bruce Tognazzini fra Nielsen Normal Group skriver på AskTog.com: »Effektive grænseflader er visuelt åbenbare og tilgivende. Brugerne kan hurtigt få et overblik over deres valgmuligheder og forstå, hvordan de opnår deres mål og gør deres arbejde.«\n»Tricket er at gøre en begynderbruger med behov for enkelthed til en ekspertbruger ved at inddrage de kraftfulde features i en applikation,« siger Kurtenbach.\n»Et trick er at bruge flere lag i brugergrænsefladedesign. Det øverste lag er enkelt for begyndere, men ekspertbrugere kan grave dybere ned og få mere funktionalitet. Det allervigtigste er, at det, begynderbrugeren lærer om det øverste lag, også giver ham den viden, han har brug for til at grave ned i de dybereliggende lag. Ellers har man bare to brugergrænseflader uden tilknytning til hinanden.«\nOplad mobilen med din stemme


Ansager Dyrehospital blev etableret i 1960 som et hospital især for kvæg. I de følgende år fulgte adskillige udbygninger og første del af den egentlige hesteklinik blev bygget i 1979.\nAnsager Dyrehospital er i dag produktet af en række tilbygninger og udvidelser senest i april 2009 med nye undersøgelsesrum, ridehus og MR scanner.\nAnsager Dyrehospital består i dag af selve hospitalet på Gartnerhaven 5 i Ansager. Desuden har vi et stutteri og en hingstestation på adressen Toftegårdsvej 6 i Ansager.\nMed seneste udvidelse beskæftiger klinikken i alt 14 medarbejdere med fem dyrlæger i hesteafdelingen og en dyrlæge i smådyrsafdelingen. Samtidig er der på klinikken ansat en veterinærsygeplejerske, tre sekretærer samt fire veterinære servicemedarbejdere bl.a. til kørsel med hospitalets ambulance.\nAnsager Dyrehospital består i dag af selve klinikken på Gartnerhaven 5 i Ansager samt stutteri på adressen Toftegårdsvej 6 i Ansager. Klinikken råder over fuldt udstyret operationsstue, faciliteter til undersøgelse og ambulant behandling, eget godkendt laboratorium samt opstaldningsfaciliteter for 25 heste på Gartnerhaven 5 samt 30 på Toftegårdsvej 6.\nSammenfattende kan siges, at Ansager Dyrehospital for heste tilbyder alle gængse undersøgelser, behandlinger og operationer.


Hotel Leopardi - Hotel i Verona\nHotel Leopardi er et godt valg til et par nætter lige udenfor centrum af byen\nVia Leopardi, 16 Borgo Milano - Stadio, 37138 Verona, Italien\nHos In-Italia betegner vi hoteller som Leopardi som gode komfortable turistklasse hoteller med alt hvad du skal bruge til et par nætter lige udenfor bykernen.\nSelvom Hotel Leopardi ikke er et hotel vi synes egner sig til længere ophold, har man her alt hvad et godt turistklasse hotel skal tilbyde. Der er 20 min gang til det historiske centrum af Verona, og gider du ikke gå kan du nemt hoppe på bussen som stopper 200 m fra hotellet. En taxi vil koste ca 10 euro.\nDu har ikke tid til at kede dig i Verona\nDer er nok at se på i Verona til et par dages besøg - og mere. Opera i Arenaen i sæsonen er en stor oplevelse. Husk at bestille billetter i god tid! Der er shuttlebus til og fra hotellet på operaaftener.\nOg er du ikke til opera byder Verona på masser af andre oplevelser. På Piazza delle Erbe, som er byens pulserende og hyggelige centrum, finder du mange af byens historiske vartegn. Her er også fast markedsplads og hyggelige terrasser hvor du kan sidde og nyde livet strømme forbi.\nDet er også her i centrum du finder Casa di Giulietta (Julies hus). Romeo og Julies historie, som udspillede sig i Verona, er verdenskendt og huset opsøges til stadighed af romantiske sjæle fra alle verdenshjørner.\nLæs mere om Hotel Leopardi\nHotel Leopardi har et lille hyggeligt wellness center med sauna og tyrkisk dampbad. Et skønt steed at slippe dagens trængsler og ømme fødder. Og hører du til dem der kan lide at være aktive også på din ferie, er der på Hotel Leopardi også et mindre fitness rum til din rådighed.\nI restauranten La GInestra kan du nyde retter fra middelhavs køkkenet både til frokost og til middag. Og har du spist for meget af det gode mad, kan du snuppe en kaffe med avec eller en bitter i baren bagefter. Der er gratis parkering på hotellet.\nDer er 81 værelser på Hotel Leopardi. Alle med telefon, tv, radio, minibar, aircondition, hårtørrer og badeværelse med brus eller karbad.


Flygtningemøde på teater forløb fredeligt | Odense | fyens.dk\nFlygtningemøde på teater forløb fredeligt\nPubliceret 20. august 2015 kl. 20:14\nMads Kaas og Michael Ellegaard fra Frit Danmark fik begge ordet - og begge fik Merci-chokolade, lakrids og blomster. Nogle gange får de æg eller tomater, når de ytrer deres stærkt islamkritiske holdninger.\nPolitihunde bjæffede af kedsomhed og Frit Danmark gik hjem med chokolade\nTo betjente i uniform, to politihunde og fire urobetjente tog ingen chancer, da Det Skrå Teater torsdag aften inviterede til debatmøde om bådflygtninge på Teater Momentum ved Filosofgangen i Odense.\nEgentlig var det mere en meningsudveksling end egentlig debat. Men når den ene par er den stærkt islamkritiske bevægelse Frit Danmark med Michael Ellegaard i spidsen, så sker det ikke så sjældent at det ender med æg og tomatkast fra autonome grupper.\nMåske var de gået til HCA Festivals - eller også var de bare blevet hjemme. I hvert fald fik Frit Danmark lov at ytre sig og inden dem Mads Nygaard fra græsrodsbevlgelsen Venligboerne, der har det modsatte synspunkt endt Frit Danmark.\nDet hele munder fra onsdag i næste uge ud i stykket "Lykkes det? - som flygtning", der spilles på en båd på Odense Å.\nOg både venligboen og Frit Danmark-folkene gik endda hjem med chokolade og blomster fra unge fra Dansk Flygtningehjælp.\nForfatter Mads Nygaard var modpolen til Frit Danmark. Han er en af idefolkene bag "Venligboerne", der nu har 60 afdelinger over hele landet.\nTeaterfolkene fra Det Skrå Teater lyttede også. I næste uge begynder deres forestilling om bådflygtninge.\nDe her havde ikke meget at lave. Men de var der for en sikkerheds skyld.\nMads Nygaard fik sig en snak med den 22-årige pædagogstuderende Safa Burghle, der er frivillig i Dansk Flygtningehjælp og har været det i flere år.\nDebatmødet foregik i Teater Momentums bygning ved Filosofgangen. Men forestillingen i næste uge afvikles på åen.\nMichael Ellegaard, formand for Frit Danmark.\nMads Nygaard fra Venligboerne.\nKørelærer i opråb til forældre: 17-årige kører ulovligt bil - uden en voksen ledsager\n13:14 SV-regering får kølig modtagelse i meningsmåling\n13:12 Golfstjerne jagter Himmerland-triumf efter hole-in-one\n13:11 Eventyrløbet 2019: Børneløbet tæt på udsolgt\n12:53 Personfølsomme data lækket i titusindvis i EU\n12:52 Årets første kunstnermarked i Østergade\n12:50 Danish Crown trodser lavere priser og holder overskud\nFynsk robot kan forhindre sygdom: Fremhæves af verdens største tekniske organisation


Kontaktlinser og digitale skærme | Synoptik\nDet kan være udfordrende for dit syn at bruge digitale skærme sammen med kontaktlinser. Læs vores eksperters råd om digitale skærme og kontaktlinser her.\n6. august 2021 - 6 minutters læsetid\nKontaktlinser og digitale skærme\nDigitale skærme kan medføre trætte øjne af flere årsager. Brug af digitale skærme nedsætter bl.a. blinkefrekvensen, uden at det bemærkes, og det kan give tørre, irriterede eller røde øjne. At kigge på digitale skærme i længere tid ad gangen kan også give anstrengte, trætte øjne og et varierende sløret syn.\nHvordan undgår du øjenbelastning ved skærmbrug?\nLæs vores kontaktlinsespecialisters 4 simple tips til, hvordan du kan få mest ud af dit syn, når du bruger kontaktlinser og digitale skærme, og få dem uddybet længere nede i teksten:\nTag regelmæssige pauser fra skærmen, så øjnene får ro\nTilføj fugt til øjnene, bl.a. i form af øjendråber til kontaktlinser\nSid i den rette stilling, når du kigger på dine digitale skærme\nUndgå, at snavs og støv fra digitale enheder kommer ind i øjnene\nDer findes flere måder at opnå større synskvalitet og -komfort, når du bruger kontaktlinser og digitale skærme. Tal med en kontaktlinsespecialist i din lokale Synoptik, og prøv bl.a. kontaktlinser, der er mere iltgennemtrængelige eller indeholder mere vand. En anden idé kan være at bruge kontaktlinser til nogle aktiviteter og briller til andre.\nAlt det kan vores autoriserede optikere og kontaktlinsespecialister give dig ekspertrådgivning om i en Udvidet Synsprøve med sundhedstjek, der udover en præcis udmåling af dine styrker omfatter et grundigt tjek af dine øjnes sundhed.\nHold pauser. Blink. Undgå øjenbelastning fra digitale skærme\nNår du blinker, bliver dine øjne naturligt fugtet, fordi din krop automatisk producerer tårevæske. Jo længere du kigger på dine digitale skærme, jo mindre blinker du. Det gælder for alle. Også for dig, der ikke har brug for at få dit syn korrigeret med enten kontaktlinser eller briller. Det kan bl.a. resultere i, at du oplever tørre øjne.\nTag korte pauser fra skærmen\nDu kan undgå øjenbelastning ved at følge 20-20-20-reglen: Kig væk fra din skærm hvert 20. minut i 20 sekunder på en genstand, der er 20 fod (6 meter) væk. Det hjælper, uanset om du arbejder på computer, ser TV eller bruger andre digitale skærme.\nKorte pauser – f.eks. som ved 20-20-20-reglen – giver dine øjne mulighed for at hvile sig og blive mindre påvirket af digitale skærmes blå lys. Et andet råd er at undgå at se TV, bruge din computer eller kigge på din smartphone, en time før du skal sove.\nUndgå øjenbelastning ved at forbedre fugtbalancen\nVores liv bliver mere og mere digitaliseret. Alt kan mere eller mindre ordnes online: Arbejde, indkøb og social kontakt. Det er praktisk, men en naturlig følge af større digitalt brug er tørre øjne. Hvis du kigger på en digital skærm for længe ad gangen eller anstrenger dig for at se i dæmpet belysning, kan det føre til digital øjenbelastning.\nHvis du oplever tørre øjne, mens du bruger dine kontaktlinser, kan du med fordel bruge kontaktlinser af silikonehydrogel, som holder dine øjne fugtige. F.eks. iWear® Flex, som du i Synoptik kan få i et fleksibelt kontaktlinseabonnement.\nEn anden måde at komme dine tørre øjne til livs er at bruge øjendråber til kontaktlinser. Du kan altid have dine øjendråber til kontaktlinser med dig i tasken. Flaskerne er små og vejer næsten ingenting. Du behøver ikke at tage dine kontaktlinser ud, når du bruger øjendråber til kontaktlinser. Du kommer blot et par dråber i øjnene, når de begynder at føles tørre.\nHold en armslængde til skærmen\nVed brug af digitale skærme er en god siddestilling afgørende. Den kan hjælpe dig med at begrænse øjenbelastning og træthed. Din ryg kan med fordel være ret, ligesom det er fornuftigt ikke at sidde krumbøjet eller presse nakken fremad. Det er især hyppigt, når vi koncentrerer os eller er meget optagede af det, der foregår på skærmen.\nEnkle tiltag kan være med til at forebygge og lindre øjenbelastning. At sidde med en armslængde fra din digitale skærm kan bl.a. være med til at forhindre, at du oplever øjenbelastning.\nTjek din siddestilling og skærmbelysning\nDet er naturligt, at blænding fra digitale skærme kan øge øjenbelastningen. Hvis du vender skærmen 90 grader væk fra stærkt, unaturligt lys, kan det hjælpe dig med at reducere blænding. Det kan også hjælpe selv at justere skærmens lysstyrke, så den passer til omgivelserne. På din digitale enhed kan du med fordel justere lysstyrken efter rummets lys.\nBlåt lys og digital øjenbelastning\nAt kigge på din smartphone eller se TV i mørke kan også være med til at bidrage til øjentræthed. De fleste moderne skærme udstråler blåt lys, som kan forstyrre produktionen af søvnhormonet melatonin. Det kan bl.a. påvirke evnen til at falde i søvn om aftenen og generelt give en dårligere søvn.\nHeldigvis er der en række ting, du kan gøre for at modvirke effekten af blåt lys og reducere den mulige øjenbelastning.\nTilpas skærmen til omgivelsernes lysstyrke\nDen rette belysning er afgørende for et skarpt syn. Når du bruger dine kontaktlinser, kan du tilpasse skærmens lysstyrke til lyset i dit hjem. Når du bruger dine digitale skærme, kan du bl.a. aktivere den automatiske lysstyrkefunktion, som får skærmenes lysstyrke tilpasset de enkelte rums lys.\nMange digitale enheder har også nattilstand, som nedtoner blåt lys fra digitale skærme, inden du skal sove. At dæmpe lysstyrken, øge skriftstørrelsen og holde din skærm i en armslængde kan bl.a. hjælpe med at undgå øjentræthed.\nRengør dine digitale skærme regelmæssigt\nDine øjne skal klare masser af kilder til irritation. Du kan ikke fjerne alle bakterier, snavs og støv fra din smartphone eller computer, men regelmæssig rengøring af skærmene kan også hjælpe med at minimere øjenbelastning.\nDigitale enheder med berøringsskærme gør det nemt at få snavs og støv fra hænderne op i ansigtet. Gnubber du ubevidst dine øjne, kan du det få dem til at føles tørre, røde eller irriterede. Hvis en skærm er tilsmudset med fedt, snavs eller støv, belaster du ubevidst dine øjne blot ved at forsøge at fokusere på den.\nFå ekspertrådgivning i din lokale Synoptik\nI din nærmeste Synoptik finder du autoriserede optikere og kontaktlinsespecialister, der står klar til at tage dit syn alvorligt og give dig ekspertrådgivning om, hvordan du kan undgå øjenbelastning, når du bruger dine kontaktlinser.\nUdover at udmåle dine præcise styrker kan vores autoriserede optikere foretage et omfattende tjek af dine øjnes sundhed. Alt det gør vi med stor ekspertise og avanceret optisk udstyr i en Udvidet Synsprøve med sundhedstjek, hvor vi også undersøger dig for eventuelle tegn på grå stær, grøn stær, diabetes og forhøjet blodtryk.\nSom kontaktlinseabonnent i Synoptik kan du ikke kun nyde et skarpere syn med dine kontaktlinser. Du får adgang til løbende ekspertrådgivning fra førende kontaktlinsespecialister, og du får et væld af eksklusive fordele, som vores abonnementsspecialister skræddersyr til netop dig og dit syn.\nAlt sammen for at sikre dig optimal øjensundhed og synskvalitet. Og en hverdag, hvor du ikke skal bekymre dig om uforudsete udgifter. Med et kontaktlinseabonnement i Synoptik kan du bl.a. nyde:\n33% lavere pris end kontaktlinsernes normale kontantpris\nGratis erstatnings- og nødlinser, hvis du glemmer eller mister dine kontaktlinser på farten\nStor fleksibilitet og løbende tilpasning af dit kontaktlinseabonnement


Fodboldinstruktører - Sportidealisten\nWebsite Dansk Boldspil-Union\nOvenpå et svært år for det danske foreningsliv, så trænger børn og unge til at mødes om bevægelse, sjov og fællesskab. Vil du være med til at vise børnene vejen (tilbage) til det givende foreningsliv, man oplever i landets fodboldklubber?\nPigeraketten og ’Hovedet, Kroppen, Klubben’ er to landsdækkende aktiviteter, der besøger fodboldklubber i hele landet i løbet af foråret, sommeren og efteråret 2021. Fælles for aktiviteterne er, at de har til formål at introducere børn og unge for fodbold og foreningslivet. Til det arbejde søger vi 5-7 deltidsinstruktører.\nKort om Pigeraketten\nPigeraketten er et aktivt fodboldunivers, hvor piger fra 5-11 år introduceres for fodbold. Hver dag besøger Pigeraketten en fodboldklub, hvor op til 100 piger, i 2 ½ time, får lov at være i et legende rumunivers, der kombinerer sjove lege og mere traditionel fodboldtræning. Læs mere om Pigeraketten her.\n’Hovedet, Kroppen, Klubben’ er en aktivitet med fokus på samarbejde mellem fodboldklubberne og en lokal skole. Værtsklubben inviterer op til 160 ind – og udskolingselever til en ’Åben Skole’ dag, der både består af en undervisningsdel og en aktivitetsdel. Formålet med aktiviteten er at rekruttere børne- og ungdomsspillere samt unge frivillige til fodboldklubberne. Læs mere om ’Hovedet, Kroppen, Klubben’ her.\nKørsel til afviklingsklubber med materialesættet i en varebil, DBU stiller til rådighed\nTelefonisk kontakt til værtsklubberne før hver afvikling (Pigeraketten)\nAnsvarlig for gennemførelse af afviklinger af Pigeraketten og ’Hovedet, Kroppen, Klubben’ i de respektive klubber (ved ’Hovedet, Kroppen, Klubben’, i samarbejde med en kollega)\nOpstilling og nedtagning af materialerne i samarbejde med frivillige\nInstruere de frivillige i, hvad deres opgave er under afviklingerne\nPakning/udpakning af bil før og efter sæsonafslutning\nLøbende inputs til aktiviteten samt deltagelse i afsluttende evaluering\nEt afvekslende og ansvarsfuldt job i fodboldens verden\nErfaring med afvikling af events for børn og unge\nMasser af udfordringer og sjove oplevelser i fællesskab med både børn og voksne\nSupport og sparring med DBU’s projektkoordinator\nMinimum to samlinger med de andre instruktører og den tilknyttede administration\n4-6 deltidsinstruktører til Pigeraketten\nArbejdstid: Udgør en gennemsnitlig arbejdsuge på 10 – 20 timer, alt efter hvad der passer den enkelte instruktør. Arbejdet er fordelt på både hverdage, weekender og helligdage. Din arbejdsdag vil være en blanding af dags- og aftenarbejde. Arbejdet er fordelt i perioden primo april-medio september 2021. Der vil ikke være mulighed for vagter i juli måned, da Pigeraketten holder sommerpause.\nArbejdssted: 2-3 ledige stillinger øst for Lillebælt og 2-3 ledige stillinger vest for Lillebælt.\n1 deltidsinstruktør til ’Hovedet, Kroppen, Klubben’\nArbejdstid: Udgør en gennemsnitlig arbejdsuge på 10-15 timer. Afviklingerne ligger på hverdage fra kl. 8-15, herudover skal påregnes kørsel til og fra afviklingsstedet. Arbejdet er fordelt i perioden primo april – primo oktober 2021. Der vil ikke være mulighed for vagter i skolernes sommerferie, da ’Hovedet, Kroppen, Klubben’ holder sommerpause.\nArbejdssted: Primært Sjælland, dog kan der forekomme afviklinger i hele landet.\nSørg for at tydeliggøre i ansøgningen, hvilke(n) af stillingerne du ønsker at søge. Hvis du søger en deltidsstilling på Pigeraketten øst for Lillebælt, kan du fx skrive ’Pigeraketten Øst’ i ansøgningens overskrift.\nHar du spørgsmål til stillingerne, kan du kontakte Louise Poulsen på mail: lopo@dbusjaelland.dk eller tlf.: 4634 0771 eller Søren Hørslev Nordtorp på mail: sohn@dbusjaelland.dk eller tlf. 46340745.\nVi forventer at afholde samtaler i uge 7 og 8.


Her er den nye skattereform, der skal bidrage til den grønne omstilling | TV2 Nord\nDen nye skattereform blev præsenteret tirsdag på et pressemøde i Finansministeriet.\nHer er den nye skattereform, der skal bidrage til den grønne omstilling\nDer nedsættes blandt andet et ekspertudvalg, som skal regne ud, hvordan den lovede CO2-afgift konkret skal udmønte sig.\n08. dec 2020, kl. 16:27\nAnne Sofie Møller Petersen & Jesper Vestergren\nRegeringen og en bred række partier er tirsdag blevet enige om en ny skattereform.\nSkattereformen skal bidrage til at sikre målsætningen om en 70 procent reducering af CO2-udledning frem mod 2030 og blev tirsdag eftermiddag præsenteret af finansminister Nicolai Wammen (S).\n- I dag præsenterer vi en grøn skattereform og en kickstart, som betyder, at vi vil skabe tusindvis af arbejdspladser, og at vi vil forandre dansk erhvervsliv i en grøn retning for altid, lød det fra ministeren på pressemødet.\nIngen CO2-afgift - endnu\nEt af hovedpunkterne i aftalen er, at aftaleparterne vil sikre, at der i løbet af de næste år kommer en højere og mere ensartet afgift på CO2-udledninger.\nEn lang række organisationer, partier samt Klimarådet har netop anbefalet ændrede afgifter på CO2. Men de bliver altså ikke indført med det samme.\nSkattereformen implementeres i to faser:\n1. Der kommer en energiafgift i 2023 på 6 kroner per gigajoule, og samme år vil afgifterne blive differentieret efter brændselstype.\n2. Enkelte brancher er fritaget indtil 2025, herunder landbrug og gartnerier, hvorefter afgiften skal gøres ensartet og gælde alle brancher.\nDet er aftaleparternes ambition, at der i 2030 er en helt ensartet CO2-afgift.\nHvorfor vente så længe med at indføre en CO2-afgift, hvorfor ikke gøre det nu?\n- Det er en hovedmotor, men det er også en kompliceret motor. Og derfor vil vi gerne være sikre på, at vi gør det rigtigt, siger finansminister Nicolai Wammen til TV 2.\nEkspertudvalg skal udregne model\nAllerede i regeringens udspil lød meldingen, at "det endnu ikke er muligt at lave en tilstrækkelig god beskatningsmodel for en CO2-afgift, der kan virke i praksis."\nEksempelvis pegede regeringen på de praktiske udfordringer ved beskatning af de dele af landbruget, hvor udledningen ikke stammer fra energiforbrug.\nDerfor nedsættes der et ekspertudvalg, der i 2021 eksempelvis skal komme med bud på, hvordan afgiften beregnes, og hvad det skal koste at udlede et ton CO2. Herefter skal der politisk tages beslutning om, hvordan afgiften konkret skal udmønte sig.\nLempelser til erhvervslivet\nDerudover indføres der også en række fradrag og kompensationsordninger – blandt andet for grønne investeringer, straksafskrivninger og en forlængelse af fradrag i 2021 for forskning og udvikling.\nForventningen er, at energiafgiften vil reducere CO2-udledningen med 0,5 millioner tons, men at det tal kan blive opjusteret markant, når der er truffet endelig beslutning om, hvordan CO2-afgiften skal udformes.\nUdover afgifterne er regeringen og aftaleparterne også blevet enige om kompensation til erhvervslivet for samlet knap 6 milliarder kroner.\nDet har til formål at give erhvervslivet bedre muligheder for at omlægge deres produktion og foretage nødvendige investeringer. Blandt andet ved en udvidelse af erhvervspuljen med 315 millioner kroner og en tilskudspulje på 360 millioner kroner.\nEnhedslisten forlod forhandlinger\nAftalen om den nye skattereform er indgået mellem regeringen, Venstre, Radikale Venstre, SF og Det Konservative Folkeparti.\nDermed er støttepartiet Enhedslisten, som valgte at forlade forhandlingerne, ikke med i aftalen.\nIfølge Enhedslistens klimaordfører, Mai Villadsen, er aftalen "et voldsomt svigt på klimaområdet" – blandt andet fordi aftalen ikke indeholder en CO2-afgift.\nLyn-analyse af journalist og analytiker, Hans Redder, TV 2\nStatsministeren undskylder dansk behandling af 22 grønlandske børn


4. april 2020 - 9:08Mille Holst\nI Danmark er indbrudstallene rekordhøje sammenlignet med resten af Europa. Vi har talt med kriminolog Karsten Nielsen, der forklarer, hvorfor tallene er så høje i Danmark, og hvad vi kan gøre hver især for at få dem ned.\nKommunen Danmark ligger helt i top i Europa, når man taler antal indbrud i private hjem. I 1960 var der kun cirka 3.000 indbrud her i landet; i 2009 var tallet steget til knap 50.000, fortæller kriminolog Karsten Nielsen, der mener, at der er nogle helt klare grunde til det høje tal, som i øvrigt har været stødt stigende fra 1960 til 1985, hvorefter antallet af indbrud har holdt sig nogenlunde stabilt.\n- Jeg har hæftet mig ved, at folk ikke rigtig forstår, hvad det er, der har ført til, at vi har så høje indbrudstal, siger Karsten Nielsen og køber på ingen måde påstanden om, at ”det er østeuropæere”.\n- Det er ikke rigtigt, siger han og fortæller:\n- Indbrud er et senmoderne problem. Der sker mere end en tidobling frem til 1885; derefter har det holdt sig på samme niveau i 35 år, med enkelte afvigelser. Forklaringen på den voldsomme stigning er ikke, at politiet er blevet dårligere, nej, det er nogle strukturelle ændringer.\nI følge Karsten Nielsen er det i høj grad indflytningen fra land til by, hvor folk bosatte sig i parcelhuse, der er begyndelsen på problemerne. Kvinderne kom på arbejdsmarkedet og børnene i institutioner, hvorved husene kom til at stå tomme i mange timer ad gangen - og alle husene på samme tid.\n- Vi fik nogle ensartede tidsmæssige brugsmønstre, hvor kun få er hjemme om dagen, og desuden centralisering af handel og erhverv, hvorved befolkningsgraden i boligområderne blev lav - der er simpelthen få hjemme om dagen, fortæller Karsten Nielsen.\n- Tidligere gik husmødrene hjemme og gik til slagteren, rundt om hjørnet. Nu skal vi væk fra boligområdet, forklarer Karsten Nielsen.\nFra 1960 og frem er velstanden også steget her i landet. Det betyder, at der simpelthen er bedre gevinst ved et indbrud. Samtidig begyndte man at få lange ferier og at rejse væk i ferierne.\n- Muligheden for at få gevinst ved at begå indbrud steg voldsomt - og uden at blive opdaget, konstaterer Karsten Nielsen, der derfor plæderer for, at vi igen skal gøre det svært at begå indbrud.\n- Strafferetsplejen har ikke en jordisk chance for at efterforske 30.000 indbrud, siger Karsten Nielsen.\nGør synligt og hold øje\nKarsten Nielsen ved, hvad han taler om. Han har arbejdet tyve år i kriminalpolitiet i København, er uddannet kriminolog og har gennem 17 år arbejdet i Det kriminalpræventive Råd med fokus på sammenhængen mellem det fysiske bymiljø og forekomsten af bestemte typer kriminalitet. Han har desuden undervist byplanlæggere og udarbejdet europæiske anvisninger for forebyggelse af kriminalitet - blandt andet indbrud.\nSiden 2019 har han for kampagnen Bo Trygt givet en række foredrag i vores område om hvordan man kan mindske risikoen for indbrud, og han er særligt glad for at antallet af indbrud i Danmark i 2019 faldt til et niveau, hvor det ikke har været de seneste knap 40 år.\n- Ambitionen er at nedbringe tallet til 10.000 indbrud, siger han og forklarer, at indsatsen dels drejer sig om, hvad den enkelte kan gøre for at beskytte sin bolig, og hvad man i fællesskab kan gøre. Det handler om boligens vedligehold, adgangen til boligen og kommunens vejsystemer, beplantningsområder og belysning, men det handler også om at holde øje med hinandens boliger. Her opfordrer Karsten Nielsen alle til at tilmelde sig Nabohjælp.\n- Helt overordnet er den største kriminalpræventive faktor, at der er mennesker til stede, siger Karsten Nielsen og forklarer, at eksempelvis huse, naboer kan kigge ind i ofte er mindre udsatte for indbrud. Her spiller også lave hække kontra høje hække ind.\nMed hensyn til vores boliger, så er de i følge Karsten Nielsen slet ikke gearet til at sikre mod indbrud - i al fald ikke boliger fra før 2010. Og det er her især døre og vinduer, der er alt for lette at bryde op.\n- Det handler om at låsen i døren er af en ordentlig kvalitet, siger Karsten Nielsen og opfordrer også til at man har en suppleringslås.\n- Den låses kun, når man er ude; man skal jo også tænke på flugtmuligheder, siger han. Der skal også lås på terrassedøren.\n- Men det vigtigste er faktisk vinduerne, siger Karsten Nielsen.\n- Vinduer har nogle trælister, der kan vippes af på ti sekunder, og så er man inde. Listerne skal skrues i med skruer, der ikke kan skrues ud igen, foreslår Karsten Nielsen, der også gerne vil have folk til at udskifte deres vindueshasper til nogen med bolte eller kodelås.\nNogle forsikringsselskaber stiller krav om at boligejere skal installere alarmer, hvis de har haft indbrud.\n- Men der er ingen dokumentation for at alarmer forhindrer indbrud, fortæller Karsten Nielsen, der dog anerkender at de giver tryghed for borgeren, hvilket også er vigtigt.\n- Men alarmer er risikable på den måde, at vi måske har for meget tiltro til deres betydning, siger han og er mere tilhænger af døre og vinduer, der kan modstå indbrud i tre minutter med håndværktøj.\n- Sådanne døre og vinduer kan fås i Danmark, siger han og fortæller, at det er de seneste europæiske standarder.\n• Vil du vide mere om, hvordan du og dine naboer i din grundejerforening eller vejlaug kan sikre jeres boliger bedst muligt, giver Karsten Nielsen gerne et gratis foredrag for eksempel i forbindelse med en generalforsamling eller lignende. Foredraget tager udgangspunkt i det lokale boligområde.\n• Foredraget gives i forbindelse med kampagnen ”Bo trygt”, som Trygfonden, Foreningen Realdania, Videncentret Bolius og Det Kriminalpræventive Råd står for.\n• Foredrag kan bestilles via www.botrygt.dk\nEt eksempel på en kodelås på en moderne vindueshaspe. Foto: Mille Holst\nEt eksempel på en moderne haspe. Foto: Mille Holst


Louisiana-fondene i dialog med fondstilsyn om dobbeltbestyrelse - Fundats\nDe to fonde bag kunstmuseet Louisiana overvejer nu at ændre bestyrelsen i museet for at leve op til erhvervsfondsloven og Erhvervsstyrelsens praksis. Det sker efter, flere eksperter har påpeget, at museumskonstruktionen muligvis er i strid med erhvervsfondslovens krav om fondsbestyrelsers selvstændighed.\nBestyrelsesformand Lars Munch har via Louisiana-fondenes advokat bedt Erhvervsstyrelsen tage stilling til, om fondskonstruktion omkring kunstmuseet i Humlebæk overholder erhvervsfondsloven og gældende administrativ praksis.\nFondene bag kunstmuseet Louisiana i Humlebæk er gået i dialog med Erhvervsstyrelsen for at sikre, at de overholder erhvervsfondsloven og fondstilsynets administrative praksis.\nFondene overvejer derfor muligheden for at skifte mindst to af bestyrelsesmedlemmerne ud for at sikre fondenes selvstændighed i forhold til selve museet.\nDet sker efter, flere eksperter i Fundats har påpeget, at fondskonstruktionen muligvis er i strid med reglerne, fordi kunstmuseets bestyrelse samtidig udgør bestyrelserne for to erhvervsdrivende fonde, der støtter museet med betydelige millionbeløb.\nFondenes advokat arrangerede i september et indledende møde mellem Erhvervsstyrelsens fondstilsyn, fondenes bestyrelsesformand, Lars Munch, og Louisianas direktør, Poul Erik Tøjner.\nOg senere på måneden skrev advokaten - Henrik Dahl fra Bruun & Hjejle - en formel henvendelse til styrelsen, hvori han beder fondstilsynet om at tage stilling til, om sammenfaldet mellem de tre bestyrelser er indenfor reglerne eller ej.\nDerudover præsenterer advokaten en alternativ governancemodel, som vil indebære, at mindst to bestyrelsesmedlemmer i fondene ikke samtidig har sæde i museets bestyrelse eller direktion.\nDet fremgår af sagens dokumenter, som Fundats har fået aktindsigt i.\nKendte ikke til praksis\nErhvervsstyrelsens praksis handler om, at en fondsbestyrelse ikke må træffe beslutninger ud fra andre hensyn end fondens.\nDerfor er det et krav, at ledelsen af en fond også skal være selvstændig i forhold til fondens væsentlige legatmodtagere. Det betyder, at hvis en fond eksempelvis skal støtte en bestemt institution eller organisation, kan der ikke være fuldt sammenfald mellem fondsbestyrelsen og ledelsen af den pågældende institution, der skal modtage støtten.\nMen i fondskonstruktionen bag Louisiana er der netop fuldt sammenfald mellem bestyrelserne i Louisiana-Fonden, Museumsfonden af 6. december 1966 samt museet Louisiana.\nOg ifølge lektor på CBS Law, Troels Michael Lilja, er det ikke blot en teoretisk diskussion om, hvorvidt fondsbestyrelsen varetager de rigtige interesser. Heller ikke selvom de tre enheder i Louisiana-tilfældet har været tæt forbundne fra begyndelsen.\nDe sammenfaldende bestyrelser kan risikere at ende med at dække over dårlig ledelse i selve museumsvirksomheden\n"Lad os f.eks. forestille os, at der udefra blev fremsat kritik af ledelsen i museet, fordi de brugte for mange penge eller bevilgede sig selv mere i bestyrelseshonorar. I sådan et tilfælde ville en uafhængig fondsbestyrelse uvildigt kunne vurdere, om museumsledelsens investeringer eller honorar var rimelige. Hvis det ikke var tilfældet, kunne den uvildige fondsledelse smække kassen i og sige 'vi kan ikke bare fylde pengekassen op igen.' I den situation vil fondene og museet have modstridende interesser, som skaber en balance i tingene. Men hvis den samme ledelse sidder begge steder, så vil den vel sige, at højere honorar til os selv – det lyder som en rigtig god idé. De sammenfaldende bestyrelser kan risikere at ende med at dække over dårlig ledelse i selve museumsvirksomheden. Man får en situation, hvor man netop kan dække over problemer ved at give sig selv flere penge at råde over," forklarede Troels Michael Lilja i august til Fundats.\nHan pegede blandt andet på, at selvom problemstillingen ikke har været prøvet ved Højesteret, så er Erhvervsstyrelsens administrative praksis klart beskrevet i forbindelse med Erhvervsfondsudvalgets rapport forud for ændringen af Erhvervsfondsloven i 2014:\n”I henhold til Erhvervsstyrelsens administrative praksis er der endvidere krav om, at ledelsen af en fond skal være selvstændig i forhold til fondens væsentlige legatmodtagere. Kravet om selvstændighed i forhold til væsentlige legatmodtagere skyldes, at fondens bestyrelsesmedlemmer i modsat fald vil være inhabile i forbindelse med uddelinger,” fremgår det af Erhvervsfondsudvalgets rapport.\nBestyrelserne for Louisiana-Fonden og Museumsfonden har ikke tidligere været opmærksom på den beskrevne administrative praksis fra Erhvervsstyrelsen\nLouisiana-fondenes brev til Erhvervsstyrelsen\nIfølge Louisiana-fondenes brev til Erhvervsstyrelsen kendte bestyrelsen ikke til selvstændighedsreglen før fondseksperterne overfor Fundats satte fingeren på den ”problematiske” konstruktion.\n”Bestyrelserne for Louisiana-Fonden og Museumsfonden har ikke tidligere været opmærksom på den beskrevne administrative praksis fra Erhvervsstyrelsen,” fremgår det af brevet, der er dateret den 29. september i år.\n”Kan ikke foretage uddelinger til andre”\nIfølge fondenes advokat har den nuværende konstruktion med samme bestyrelse i alle tre enheder indtil videre fungeret uden at give problemer for hverken fondene eller museet, som – før corona - har over 750.000 besøgende og en samling på 4.000 værker af danske og internationale kunstnere.\n”Louisiana-Fonden og Museumsfonden ser derfor helst, at den nuværende model fortsætter, da den på ingen måde forekommer bestyrelsen at være problematisk, ligesom det har været tilsigtet og ønsket af stifteren Knud W. Jensen,” skriver advokaten i brevet.\nEt af de væsentlige argumenter er, at det ifølge begge fondes vedtægter fremgår, at de alene kan støtte Louisiana Museet. Og af den grund kan der ikke opstå en interessekonflikt om uddelingerne, påpeger advokaten.\n”I relation til Louisiana-Fonden og Museumsfonden må det således tillægges afgørende betydning, at de to fonde efter deres vedtægter ikke kan foretage økonomiske donationer til andre end Louisiana Museum. Det er en helt særegen konstruktion,” skriver fondenes advokat.\nDet er dog usikkert om Erhvervsstyrelsen er enig i den fortolkning af vedtægterne og af selve uddelingsbegrebet. Ifølge Fundats oplysninger har fondstilsynet endnu ikke besvaret Louisiana-fondenes opfordring til at tage stilling til spørgsmålet om bestyrelsessammenfaldet samt træffe afgørelse i sagen.\nMuseumsfondens vedtægtsmæssige formål er:\nFondens formål er at drive almennyttig kulturel virksomhed og støtte sådan virksomhed, herunder\nat købe dansk og udenlandsk kunst, skabt indenfor de sidste 100 år før købet,\nat skænke de indkøbte kunstværdier til ”Louisiana. Museum for Moderne Kunst” eller deponere dem der eller i andre institutioner, der viser interesse for moderne kunst, herunder skoler, og\nat yde kontante lån eller gaver til ”Louisiana. Museum for Moderne Kunst” til køb af kunst eller udvidelse af bygningerne.\nKilde: Brev til Erhvervsstyrelsen fra advokaten for Louisiana-Fonden og Museumsfonden.


Humlebien Ordkraft – appetize.dk\ntekst ALLAN DALKJÆR JOHANSEN | foto ORDKRAFT/PRIVAT\nI 2020 skulle Ordkraft have fejret sit 10-års jubilæum i nordkraft med tre dage spækket med ord, litteratur, musik, teater, film og ikke mindst tusindvis af forventningsfulde publikummer i spækkede sale. Sådan blev det som bekendt ikke. Coronaen gjorde sit indtog og Ordkraft blev, som så mange andre ting, aflyst. Selvom der heller ikke bliver nogen Ordkraft i april 2021, ser folkene bag frem til at afholde en noget anderledes festival i løbet af året. Formen bliver en anden end normalt, men kærligheden til ord og litteratur forbliver den samme som altid\nDet hele startede som en vild idé hos forfatter, komponist, journalist og idémager, Evanthore Vestergaard. Han luftede idéen i det aalborgensiske medie- og kulturmiljø i 2010, og fik hurtigt smittet en masse mennesker med sin store begejstring. I oktober 2010 blev foreningen Ordkraft dannet, og allerede i foråret 2011 afholdt man den første festival. Siden har festivalen udviklet sig og har vokset sig større i både omfang og popularitet og antallet af arrangementer på programmet er ca. fordoblet. Midt i planlægningen af en coronapræget særudgave af Ordkraft reflekterer bestyrelsesformand Jørgen Pyndt over, hvorfor der overhovedet er brug for en festival som Ordkraft.\n– Festivalen er vigtig, først og fremmest som et kvalitetstilbud til det publikum, der efterspørger litteratur, debat og engagerende kunstneriske oplevelser – og så er Ordkraft samtidig et udtryk\nfor den kolossale omstilling, som Aalborg har gennemgået i de seneste 15-20 år fra en traditionel arbejderby med et begrænset kulturudbud til den levende videns- og handelsby, den er i dag. Det var bare naturligt at lave en festival i Aalborg. Så det gjorde vi.\nHan understreger, at den lokale forankring betyder meget for de kunstnere, der arbejder og bor i det nordjyske. De får et gevaldigt trin at træde op på, og han mener at Ordkraft på den måde er med til at styrke det regionale miljø.\n– At vi har Nordkraft som fysisk omdrejningspunkt er en gave. Den gamle hal summer af historie og tyngde, og så er det en gigantisk fordel, at vi har andre kulturinstitutioner som Biffen, Skråen og Teater Nordkraft under samme tag. Det giver helt unikke samarbejdsmuligheder.\nJørgen Pyndt har været involveret i Ordkraft fra starten og har haft flere forskellige kasketter på gennem årene. Det har givet mange store oplevelser, og én af dem har især bidt sig fast.\n– Skulle jeg plukke en enkelt oplevelse ud, så vil jeg være ubeskeden og nævne min samtale med forfatteren Knud Romer i 2019. Romer er jo et forrygende fyrværkeri af fortællelyst og forundring, og vi havde det så godt sammen på scenen – og jeg fornemmede straks, at publikum i salen i den grad havde det lige så godt. Romer og jeg kommer begge fra Lolland-Falster, og en uge efter festivalen fik jeg en smuk mail fra Romer, hvor han refererede til min fødeby på Falster, landsbyen Sdr. Kirkeby, som han selv cyklede igennem som knægt, når han skulle bade ved Marienlyst. Og så skrev han, at hvis han havde vidst, at jeg boede der, så ville han have stillet cyklen ved købmanden og råbt ud over byen: Jørgen, Jørgen – skal vi lege? Så bliver man rørt – og så er det hele besværet værd.\nBesværet er de mange om at løfte, og uden at nævne navne på enkeltpersoner, organisationer og virksomheder, understreger Jørgen Pyndt, at Ordkraft i stor grad lever i kraft af den støtte og velvilje, der fra dag et har været til stede i Aalborg og Nordjylland og som fortsat er til stede i en svær periode for festivalen.\n– Der er så mange og så dedikerede mennesker, at det vil gøre ondt at nævne nogle frem for andre. Jeg har ofte sammenlignet Ordkraft med en humlebi, for egentlig burde det ikke kunne lade sig gøre at skrabe midlerne sammen år efter år og skabe endnu en festival. Det kan kun lade sig gøre, fordi alle står last og brast. Men jeg vil godt igen nævne manden bag Ordkraft, Evanthore Vestergaard, fordi han fik ideen og skabte begejstringen. Den begejstring lever stadig, selvom aflysningen i 2020 var et hårdt slag.\nJørgen Pyndt og resten af holdet bag Ordkraft arbejder i disse dage på at finde en god måde at afholde Ordkraft i 2021. De har give hinanden håndslag på, at festivalen skal finde sted i en eller anden form i år, så humlebien Ordkraft flyver stædigt videre, selvom vingerne i den grad bliver sat på en prøve.\nHvordan bliver Ordkraft til Ordkraft?\nNår den sidste forfattersamtale er afholdt, de stående klapsalver har lagt sig, og publikum har forladt Nordkraft efter årets festival, starter Ordkrafts redaktion processen med at lægge programmet for næste års festival. Redaktionen består af 10 mennesker, som hver især brænder et godt stykke over gennemsnittet for ord og litteratur. Nogle elsker børnebøger, andre læser den helt smalle poesi, andre igen har tygget sig gennem alle krimier fra bestsellerlisten. Der er næsten tale om en superbogklub, hvor man oven i at læse og diskutere det læste, får stor indflydelse på, hvem der skal på programmet til næste festival. Projektleder, Anine Kaas, sidder for bordenden til redaktionsmøderne, og hun fremhæver netop den bredde sammensætning af redaktionsmedlemmernes interesser som en stor styrke.\n– Vi er virkelig bredt dækket ind, og det synes jeg godt, man kan se i programmet. Der er både de store populære bestsellere som f.eks. Sara Blædel, som var med til den første festival i 2011. Og så er der navne, som publikum kommer til at læse meget mere fra de kommende år.\nDet er ikke kun bøgerne, der er bredt dækket ind i redaktionsgruppen. Musik, film, teater og billedkunst fylder også, og orddelen af Ordkraft fylder en del, når programmet skal sammensættes.\n– Ord kan foldes ud på så mange kanaler og medier, så vi har altid spændende performere som kan noget med ord, med på programmet. Det har vi haft siden vi startede, hvor vi f.eks. havde en optaktturne med Niarn, som lavede rap-workshops med skoleelever rundt om i regionen. Det hele kulminerede med en optræden til Ordkraft i 2011, fortæller Anine.\nEn vigtig faktor i planlægningen af Ordkraft er den årlige forlagsturné. Her sender redaktionen en lille delegation ud til forlagene, fordi de ved, hvad der rører sig på litteraturscenen. Hvem der har en ny bog klar lige om lidt, og hvem der samarbejder med hvem på spændende projekter, som kunne være interessant at vise frem til festivalen. I efteråret 2020 – mellem nedlukning 1 og nedlukning 2, nåede den lille delegation ud på sin forlagstur, og de lover at de har taget lækkerier med hjem til Ordkraftprogrammet.\nAnette kommer ind bag historien til Ordkraft\nHvert år deltager ca. 8.000 mennesker i Ordkraft og fylder Nordkraft med det liv og skaber den stemning, der gør festivalen unik. En af dem, der har været med helt fra begyndelsen, er Anette Andersen på 52. Hun bor i Aalborg er uddannet cand.pæd og så blogger hun om litteratur.\n– Jeg var med første gang i 2011 til åbningen, hvor jeg og en gruppe kollegaer gik i samlet flok til Nordkraft. Jakob Ejersbos mor var der og læse højt fra hans bøger, og vi syntes at det var kæmpestort. Man møder andre, der deler glæden ved litteraturen og kommer ind bag ved historien. Det er lidt lige som én stor læsegruppe, der sidder i salene. Det bliver et samlingspunkt på tværs af landet, og jeg er både løbet ind i gamle venner og bekendte og tidligere kollegaer, når jeg har været til Ordkraft.\nDer har været mange højdepunkter gennem årene for Anette, som både går til arrangementerne med de store bestseller-superstjerner og til de mere smalle programpunkter, hvor man tit bliver overrasket.\n– Jeg skal altid ind og se de nominerede til DR Romanprisen. Især nu hvor jeg selv er blevet en del af DR Romanklubbens læsegruppe på Aalborg Bibliotekerne. Jeg har også haft en rørende oplevelse, da en ung forfatter fra Brønderslev Forfatterskole læste højt fra sine egne digte. Et af de skævere arrangementer, jeg har været til, var i 2019, hvor Peter Adolphsen talte om sin bog ”Rynkekneppesygen”. Den handler kort fortalt om mennesker, der ældes i lyntempo og som samtidig er stangliderlige. Vi var kun fem i lokalet, og jeg overvejede faktisk at gå igen, fordi det blev SÅ intimt. Men jeg blev, og det endte med at være en superfin samtale, fortæller Anette.\nAnette ser frem til flere oplevelser i årene, der kommer og fortæller, at hun selvfølgelig skal deltage i Ordkraft 2021 i det omfang coronasituationen tillader det.\nLotte Kaa Andersen kommer hjem til festival\nEn stor og vigtig del af en god og spændende ord- og litteraturfestival er navnene på programmet. Leverandørerne af de ord, som bevæger publikum. En af dem er forfatter Lotte Kaa Andersen, som har deltaget i Ordkraft to gange – i 2016 og igen i 2019. Hun er vokset op i Svenstrup, bor nu i Charlottenlund og var med for at tale om bøgerne Hambros Allé 7-9-13, 100 dage og Syv sind.\n– Jeg var med i 2016, hvor jeg var helt grøn. Jeg havde aldrig været på en litteraturfestival, og jeg blev helt benovet over, at salen var fyldt, og der var kø, da jeg skulle signere bøger bagefter. Det er en vild oplevelse at møde mennesker, der virkelig har læst mine bøger grundigt, og spørger ind til konkrete ting, der står på side det og det.\nHjem til Nordjylland\nFor Lotte Kaa Andersen er det noget særlig at komme hjem til Nordjylland og deltage i Ordkraft. Hun flyttede fra egnen som 19-årig og siden er store dele af familien også flyttet. Så turene til det nordjyske sker oftest, når det har noget med forfattergerningen at gøre:\n– Jeg glæder mig ekstra meget, når jeg skal til Nordjylland. Det er her, jeg møder gymnasievenner og gamle naboer – mennesker jeg måske ikke har set i 30 år. Jeg var til et bogklubsarrangement, hvor der var en måske 100 læsere fra forskellige kommuner, som havde læst og snakket om min bog. En af dem viste sig at være min gamle matematiklærer fra folkeskolen. Hun kom op til mig efter arrangementet, og sagde, at hun nu bedre kunne forstå, hvorfor hun havde haft så svært ved at lære mig ligninger i 4. klasse, når nu det var det her, jeg skulle lave, fortæller Lotte.\nLotte Kaa Andersen beskriver Ordkraft som én af de hyggeligste litteraturfestivaler at deltage i og fremhæver blandt andet det uhøjtidelige, det uimponerede sindelag og den nordjyske humor som noget hun ser frem til hver gang, hun tager rejsen herop. Også fordi det giver mulighed for at mødes med en masse kollegaer.\nAt være forfatter kan være et ensomt job, og selvom Lotte har sin såkaldte basisgruppe med Iben Mondrup, Malene Ravn, Alberte Winding og Mathilde Walter Clark, er der ikke lige en kantine, hvor man kan mødes og snakke i kaffepausen. Det giver festivaler som Ordkraft mulighed for.\n– Som deltager er det også sjovt at møde de andre forfattere, som tit er lige så nørdede som en selv. Der er en god kollegial stemning, og vi spiser sammen og man bliver hængende længe. Så kommer man også tæt på stjernerne. Pludselig sidder man i loungen og spiser bønnesalat med Leonora Christina Skov og Anne Glad og opdager, at de er smaddersøde. Det hele bliver afmystificeret lidt backstage, siger Lotte.\nForfatteren tager ikke udelukkende til litteraturfestival for sin egen optrædens skyld. Når hun ikke selv er på scenen, dyrker hun festivaloplevelsen og tager til så mange forfattersamtaler som muligt. Både hos forfattere, hvis bøger hun har læst og kender, men også hos nogle af dem, hun ikke kender til på forhånd.\n– Morten Ramsland og hans roman Lyskabinettet var en af de læseoplevelser, jeg fik øjnene op for. Den roman havde jeg nok ikke opdaget ellers, men jeg interesserede mig for den, fordi Iben Mondrup skulle tale med ham, og så lød den spændende.\nLotte Kaa Andersen er snart klar med Den inderste kerne – en roman om den danske videnskabskvinde Inge Lehmann. Den udkommer den 11. maj.\n14. september 2020 Livsstil Kommentarer lukket til Shoppen præsenterer nyt Spiloppen univers med Youtube-serie og Børneklub


Indkomstskatberegner - Christiansø - Løn efter skat\nIndkomstskatberegner, Christiansø, Danmark\nDirect Federal Tax 4,13%\n- 11,399,- kr\n- 22,092,- kr\n- 33,491,- kr\n* 266,509,- kr\nHvis du tjener 300,000,- kr om året og bor i Christiansø, Danmark, vil du blive beskattet med 33,491,- kr. Dette betyder, at din nettoløn vil være 266,509,- kr per year eller 22,209,- kr om måneden. Din gennemsnits skatteprocent er 11.16% og din marginale skatteprocent er 11.80%. Denne marginale skatteprocent betyder, at din umiddelbare ekstra indkomst vil blive beskattet med denne procent. For eksempel vil en lønstigning på 100,- kr blive beskattet med 11.80,- kr, derfor vil din nettoløn kun stige med 88.20,- kr.\nEn bonus på 1,000,- kr vil generere 882,- kr ekstra i nettoindtjening. En bonus på 5,000,- kr generere 4,410,- kr ekstra i nettoindtjening.\nBEMÆRK* Fradrag beregnes ud fra Christiansø tabellerne for Danmark, 2020 indkomstskat. For forenkling er nogle variabler (såsom civilstand og andet) skønnet. Dette dokument repræsenterer ikke juridisk myndighed og skal kun anses som et skøn.


Generalforsamling i Datamuseum.dk | Version2\nAf Poul-Henning Kamp@bsdphk Tirsdag, 3. august 2021 - 12:18 6\nDer er indkaldt til forsinket generalforsamling i Datamuseum.dk\nd. 2. September, kl. 19:30 i Lille Sal på Tapeten i Ballerup\nSom jeg tidligere har omtalt har Ballerup Kommune efter i 20 års stort set gratis at have lagt lokaler til foreningen fået brug for kælderen under Tapeten og samlingen er derfor på vej i fjerndepot i udkantsdanmark.\nVores store udfordring bliver nu at holde sammen på foreningen, holde de nuværende aktive i gang, trække flere til og finde nye, forhåbentlig permanente, lokaler til foreningen.\nVores formand gennem 15 år har af helbredsmæssige grunde valgt at nedlægge sit hverv efter generalforsamlingen, men heldigvis ikke bestyrelsesposten, ligesom to andre mangeårige bestyrelsesmedlemmer har frabedt sig genvalg, uden at give nogen specifik årsag.\nDet betyder at generalforsamlingen skal vælges mindst et, men op til tre ny bestyrelsesmedlemmer og efter generalforsamlingen skal den nyvalgte bestyrelse konstituere sig med formand, sekretær og kasserer.\nAt sige at situationen er lidt speget vil være en underdrivelse.\nFor det første er generalforsamlingen, således som den nu er indkaldt, strengt taget ikke lovlig: Vedtægterne siger klokkeklart at den ordinære generalforsamling skal finde sted inden udgangen af april måned.\nFor det andet skulle bestyrelseskandidater, igen klokkeklart efter vedtægterne, have meldt sig inden 1. marts.\nPå det tidspunkt var der ingen der vidste at to bestyrelsesmedlemmer ville stoppe og formanden sige op, endige hvornår Covid-19 restriktioner ville tillade os at holde generalforsamlingen, så det var der ingen der gjorde.\nBegge disse formelle detaljer kommer dog i orden, hvis et flertal i den nuværende bestyrelse i stedet indkalder til en ekstraordinær generalforsamling, samme tid, samme sted og samme dagsorden, hvilket jeg har opfordret dem til.\nMen så kommer vi til den virkelig svære opgave: Hvem stiller op og hvem af dem skal vi vælge ?\nDer er ingen i vores gruppe af "torsdagsaktive" der har nogen ambition om at blive kalif i stedet for kaliffen, vi kommer der primært for at rode med gamle computere.\nDet vi har brug for er en nyligt arbejdsfri person fra IT-branchen, vellidt og kendt i vide (IT) kredse, en som har fået rigeligt af at "bruge mere tid sammen med familien" og som kan kaste de næste ti år af deres liv ind på at redde den danske IT-historie fra eWaste ordningen.\nMen med kun fire uger til generalforsamlingen og i bedste fald kun to uger til (lovligt) at melde sin kandidatur, bliver det ikke nemt at få canvas'et den brede medlemsskare for egnede kandidater, få dem briefet om situationen og opgavens karakter og ikke mindst at få dem overtalt til at påtage sig opgaven.\nDet bliver formodentlig heller ikke nemmere at overbevise generalforsamlingen og bestyrelsen til at overdrage nøglerne til et medlem, der hidtil ikke har udvist aktivitet i foreningen, i håbet om at han/hun er den rigtige pilot til at ro lokomotivet i land.\nJeg har derfor selv stukket labben i vejret, for at sikre at foreningen kan have en lovligt valgt bestyrelse efter generalforsamlingen.\nJeg har også tilbudt, at hvis der ikke er andre og bedre bestyrelsesmedlemmer til det, vil jeg påtage mig formandsposten indtil en mere kompetent person kan overtage.\nOg nej, det er bestemt ikke falsk beskedenhed.\nJeg er ikke støbt af det materiale man laver formænd af: Jeg bor i udkantsdanmark hvor jeg har rigeligt travlt med mit enmandsfirma, har ikke bil, kørekort, eller måske mere relevant: Slips og pli overfor den slags sponsorer vi skal ud og malke penge ud af, hvis foreningen skal overleve.\nMere personligt har jeg, som mange af jer har oplevet, store problemer med at sætte navne og ansigter sammen, hvilket er et meget stort handicap hvis man skal "networke" og tale med gud og hvermand i foreningens tjeneste.\nMen hvis ikke vi kan mønstre en bedre formand d. 2 september, må vi nøjes med mig: Jeg har ikke til sinde at lade 20+ års hårdt arbejde med at bevare Danmarks Datahistorie løbe ud i sandet uden videre.\n#1 Michael Rasmussen 3. august 2021 - 14:35\nHvad med at udnævne en fundraiser\n#2 Poul-Henning Kamp 3. august 2021 - 15:37 Blogger\nRe: Hvad med at udnævne en fundraiser\nHelt klart, det er absolut ikke formanden der skal lave alt arbejdet selv.\nMen lige her og nu er første prioritet at få samlingen flyttet på fjernlagrene inden deadline.\nJeg skal ærligt indrømme at det overraskede mig at generalforsamlingen blev indkaldt inden vi var færdige med flytningen, men med udsigten til nye Covid-19 restriktioner er det nok klogt.\nMåske giver det også medlemmerne en sidste chance for at se kælderlokalet og de ting der stadig mangler at blive flyttet.\n#3 Knud Larsen 4. august 2021 - 17:19\n#4 Poul-Henning Kamp 4. august 2021 - 18:59 Blogger\nRe: Tak for initiativet\nDet var triste nyheder Knud, jeg håber du får noget godt ud af tiden mens du stadig har den.\n#5 Benjamin Balder 4. august 2021 - 20:48\nTak PHK for det utrættelige arbejde for at gøre opmærksom på foreningens situation. Danmark skal naturligvis have et Datamuseum i fremtiden.\nNu er det ikke for at skulle snakke strategi åbent og frit i kommentarsporet, men har man undersøgt muligheden for samarbejde med Enigma (Museum for Post, Tele og Kommunikation), måske kan de hjælpe jer videre til næste forløb i rejsen, evt. være rekrutteringsgrund for et bestyrelsesmedlem? Evt. andre steder i den mere tekniske museumsverden også kunne bistå.\nDet burde være til at finde penge hos nogle af de store fonde til denne slags aktivitet -- de elsker overlappet mellem kultur og uddannelse, især med "dansk" i navnet.\n#6 Poul-Henning Kamp 4. august 2021 - 23:48 Blogger\nhar man undersøgt muligheden for samarbejde med Enigma (Museum for Post, Tele og Kommunikation)\nJa, deres direktør har allerede haft plads i vores bestyrelse i nogle år og for nogle år siden lavede vi en særudstilling i deres tidligere lokaler i midtbyen.\nNu er det ikke for at skulle snakke strategi åbent og frit i kommentarsporet,\nDet har jeg overhovedet ingen problemer med, jeg tror netop at vi skal have sparket dørene op på vid gab, så at sige...


Newline unisex Kompressionsstrømper i mange farver\nNewline kompressionssokker er en løbestrømpe til både herre og damer. Løbestrømpen er i svedtransporterende materiale, der holder fødderne tørre og komfortable. Strømpen er med kompressionseffekt, der yder en let støtt...\nStyle no: 90941-\nFull description of Newline Kompressionsstrømper\nNewline kompressionssokker er en løbestrømpe til både herre og damer. Løbestrømpen er i svedtransporterende materiale, der holder fødderne tørre og komfortable. Strømpen er med kompressionseffekt, der yder en let støttende og giver en komfortabel pasform. Strømpen er opdelt i højre/venstre, for bedst mulig pasform.\nBlack, Neon, Pink/purple, White, Yellow/orange


Grænseforeningen har fået ny formand | TV SYD\nGrænseforeningen har fået ny formand\nLørdag er biskop Peter Skov-Jakobsen valgt som ny formand for Grænseforeningen.\nPeter Skov-Jakobsen, biskop over Københavns Stift, er lørdag den 17. oktober blevet valgt som ny formand for Grænseforeningen.\n17. okt 2020, kl. 18:25\nPeter Skov-Jakobsen er lørdag valgt som ny formand for Grænseforeningen.\nPeter Skov-Jakobsen er biskop over Københavns Stift. Han efterfølger Jens Andresen, der har været formand siden 2016. Peter Skov-Jakobsen var eneste formandskandidat, skriver Grænseforeningen på deres hjemmeside.\nValget fandt sted ved Grænseforeningens Sendemandsmøde i Vingsted Centret i Bredsten ved Vejle.\nMette Bock vendte tilbage til rødderne i Grænseforeningen\nI et interview til magasinet Grænsen, siger Peter Skov-Jakobsen om valget:\n- Jeg vil glæde mig til at møde det danske mindretal syd for grænsen og være med til at give mindretallet en fornemmelse af, at de er en berigelse for Danmark. Det danske mindretal kan lære os noget om, hvad det vil sige at leve med to kulturer og give os en forståelse af, hvad det tyske kan bidrage med, siger han.\nPeter Skov-Jakobsen er født i Odense, men hans familie har rødder i egnen omkring Christiansfeld, hvor hans bedstefar under 1. verdenskrig som så mange andre sønderjyder blev sendt i krig for den tyske kejser.


Adele synger "someone like you" den hørte jeg på vej ind på arbejde- og den passede lidt til det hele.\nSæt pris på dem du elsker og kør forsigtigt!\nRikke 21. november 2011 kl. 18.00\nTanker og medfølelse her fra.. Intet kan trøste. Intet kan hjælpe. Men jeg ved af erfaring, at det er rart at få omtanke og ord..\nEllen Kathrine 21. november 2011 kl. 20.52\nTak for det Rikke, om lidt skal jeg ringe til min veninde og håber at jeg kan være der for hende en stund. Puha det sætter sine spor at komme så tæt på et ungt menneskes død.\nÆvlebævle 24. november 2011 kl. 15.24\nåh nej altså Ellen, så trist det er jeg ked af at læse. Mange tanker sendes herfra til Kristines mor, familie og jer venner.\nEllen Kathrine 28. november 2011 kl. 10.19\nJa ligepludselig kommer det der kun sker for de andre alt for tæt på- vi var til bisættelsen i fredags- hold da op de har det hårdt alle sammen- men det blev et smukt farvel.


Om os - Green Hydrogen Hub\nAccelererer den grønne omstilling\nGreen Hydrogen Hub Denmark sigter mod at blive det første fuldt kommercielt levedygtige, 100% grønne, stor-skala brintproduktion, -lager og CAES-anlæg.\nPå sigt ønsker GHH at udvide til resten af Europa og verden på linje med de europæiske Green Deal-ambitioner om at udvikle brint- og energilagringsnetværk for at muliggøre integrationen af vedvarende energi, udviklingen af sektorkobling, og cirkulær økonomi.\nDet er et europæisk flagskibsprojekt inden for grøn energi, der kan accelerere den grønne omstilling, fremme brintteknologierne globalt og cementere Europa som førende inden for den tværsektorielle integration af vedvarende energi.\nElektrolyse brintproduktion og langvarig underjordisk lagring\nGreen Hydrogen Hub Denmark er placeret i nordjylland, hvor store kaverner egnede til brintlagring er dannede i saltlagene. Vi er placeret tæt på eksisterende infrastruktur, herunder højspændings eltransmissionsnet, gastransmissionsnet og underjordisk gaslager og vindressourcerne i nordsøen.\nVores mål for elektrolysekapacitet:\nÅr 2025 – 350MW\nÅr 2030 – 1,000MW\nVores mål for brintkapacitet:\nÅr 2025 – 200GWh\nÅr 2030 – 400GWh\nVores mål for brint CAES:\nÅr 2025 – 320MW\nÅr 2030 – 320MW\nCorre Energy udvikler masseenergilagringsanlæg, der består af aktiver (lagringsteknologier) designet til at kunne levere forskellige engros- og detaillagringsløsniger og -services til energimarkedet.\nEurowind Energy A/S (EWE) er en dansk virksomhed, der gennem årene har udviklet sig til at være en ledende udvikler og operatør af solcelle- og vindmølleprojekter. De er involveret i solcelle- og vindmølleinvesteringer på tværs af Europa.\nGas Storage Denmark A/S ejer og driver Danmarks to undergrundslagre – akvifærlagret i Stenlille på midtsjælland og saltkaverneanlæget i Lille Torup in nordjyælland.\nHydrogen Valley er et kompetencecenter med mere end 15 års erfaring i at etablere konkrete Power-to-X projekter. Vi udvikler konceptdesign, etablerer partnerskaber, sikrer finansiering og koordinerer projekter med danske og europæiske partnere.\nEverfuel producerer grøn brint for nul-emission mobilitet designet til at være kommercielt tilgængeligt på tværs af Europa. De tilbyder konkurrencedygtige all-inclusive brintforsynings- og brændstofløsninger.\nPCI status projekt\nProjekter af fælles interesse (PCI’er) er nøgle-infrastrukturprojekter, der har til formål at hjælpe EU med at nå sine energipolitiske og klimamålsætninger: økonomisk overkommelig, sikker og bæredygtig energi for alle borgere og langsigtet dekarbonisering af økonomien i overensstemmelse med Parisaftalen. Målet er at hjælpe lande i EU med at nå deres energipolitik og klimamål.\nGreen Hydrogen Hub lagrer grøn energi til tidspunkter, hvor det ellers ikke ville have været til rådighed.\nEl-PCI'er omfatter el-sammenkoblinger, transmissionslinjer, der giver grænseoverskridende fordele, og store ellagringsprojekter som f.eks.\nCAES-komponenten af Green Hydrogen Hub Denmark er inkluderet som projekt 1.21 på den 5. liste over PCI'er inden for North Seas Offshore Groups prioriterede korridor.\nYderligere oplysninger om europæiske projekter af fælles interesse kan findes på den femte liste over energiprojekter af fælles interesse (PCI'er) (europa.eu).


SVANEKE RÅDHUS Ting- og Arresthus 1858 Storegade 24 - PDF\nDownload "SVANEKE RÅDHUS Ting- og Arresthus 1858 Storegade 24"\n1 SVANEKE RÅDHUS Ting- og Arresthus 1858 Storegade 24 Svaneke Rådhus - oktober Rådhusets historie og bevaringsværdi NIELS-HOLGER LARSEN 2008/2016 1\n2 Indledning Denne redegørelse er en redigeret udgave af et i 2008 udarbejdet fredningsforslag. Rådhuset blev den gang ikke fredet, men er kæret bevaringsværdi med høj bevaringsværdi. Billederne er taget i 2007, men der er ikke ændret noget bygningsmæssigt siden da. Al tekst vedrørende fredningsforslag er undladt i denne udgave, der således fortæller om Rådhusets historie og bevaringsværdi. Svaneke Rådhus er det bedst bevarede af de bornholmske Råd- og tinghuse, som blev opført i midten af 1800-tallet efter grundlovens indførelse i Svaneke Rådhus er en fin repræsentant for provinsiel arkitektur i midten af 1800-tallet. Svaneke Rådhus ligger i et autentisk miljø fra dets opførelse. Svaneke Rådhus er som helhed den bedst bevarede af rådhuse opført efter 1850-erne, ligger i et smukt bymiljø med autentiske omgivelser, og har sin facade helt intakt bevaret. Fra tiden som arrestfunktion er celler delvis bevaret, og de to fangegårde bag rådhuset står intakte. Desuden er den store rådhussal på 1. sal bevaret, dog i en udvidet størrelse fra tiden, hvor den blev brugt som byrådssal efter kommunalreformen 1970 og helt frem til De meget smukke egetræsådrede døre i byrådssalen og i det store trapperum står markante som attraktive elementer i bygningen. På Bornholm har man bevaret flere gamle ting, arrest- og rådhuse, både fra tiden før grundloven 1849, og fra tiden efter. I Sandvig ligger den ældste rådstue, bygget Denne bygning er fredet, og ejes af Bornholms Regionskommune I Rønne er det store Tinghus, bygget 1834, ligeledes fredet, og fungerer stadig som retsbygning staten. Fra tiden efter 1849 findes følgende gamle råd- og tinghuse: - Hasle, 1855 (SAVE-bevaringsværdi 2) ejes af Bornholms Regionskommune - Nexø, (SAVE-bevaringsværdi 2) privat ejet - Svaneke, 1858 (SAVE-bevaringsværdi 1) ejes af Bornholms Regionskommune - Aakirkeby, (SAVE-bevaringsværdi 2) privat ejet - Allinge, 1881 (SAVE-bevaringsværdi 2) privat ejet Ingen af de gamle råd-og tinghuse, opført efter 1849, er nedrevet, men mere eller mindre ombygget og udlejet til forskellige formål. Råd- og tinghuset i Nexø, som ejedes af Justitsministeriet blev solgt til privat formål i Råd-og tinghusene på Bornholm kan også ses her : 2\n3 Beskrivelse: Rådhuset ligger ikke midt i byen ved Torvet, men ved en af de større gader, der fører vestfra og ned til Havnen. Rådhuset ligger i en husrække af ældre bindingsværkshuse de samme, som da rådhuset blev opført i faktisk udstykket fra den daværende by-og herredsskriver gård. Rådhuset står markant med sine to etager det var sjældent i datidens bornholmske købstæder og den fremtrukne brede frontispice i den strengt symmetriske facade understreger det statelige præg. 3\n4 Beskrivelse og Historie I bogen: Svaneke, historie - huse borgere, Købstad i 450 år, af Robert Egevang, udgivet 2005 af Byforeningen Svanekes Venner - er bygningen beskrevet således: I det indre er bygningen i dag indrettet således: 4\n5 I stueetagen er der to trapperum, hvoraf det ene mod øst i fuld bredde og højde rummer den store hovedtrappe op til salen. Den vestre trappe er den sekundære smallere og enklere trappe der fører helt op til tagetagen. Hovedtrappe ved østre gavl til salen Bagtrappen ved vestre gavl adgang til loft. I stuetagen er der mod gaden i den tre fag brede frontispice et stort rum i lidt over halv dybde af bygningen. Mod bagsiden ligger flere mindre rum de gamle celler, mere eller mindre bevaret, en gang til gården i den vestre ende og i den østre et køkken med et par små rum. 5\n6 Stuetagen store midterste rum, hvor der har være kontor for politi, post og turistinformation. Oprindelig dør til bevaret celle. Bevaret celle med højtsiddende vindue 6\n7 Første sal er domineret af den store byrådssal ligeledes tre fag bred og i dag i fuld husdybde. Ved den vestre gavl er to værelser et til dommeren og et som venteværelse, hvori mellem bagtrappen fører op gennem huset, og med adgang til salen med tofløjede døre. Ved den østre gavl er som omtalt den store hovedtrappe med indgang til salen, ligeledes ad en tofløjet dør. Dørene fra trapperumme til salen er i denne flankeret af imiterede indrammede og påmalede døre, alt i en håndværksmæssigt smukt udført egetræsådring, ligesom dørene i hovedtrapperummet er egetræsådrede. Rets- og byrådssalen Imiteret dør Loftetagen er indrettet til byforeningen Svanekes Venner s arkiv med flere rum for møder, arkiv og arkivarbejde. Ved gavlene er der køkken og toilet, samt et arbejdsrum. Her arkiveres og arbejdes der med Svaneke bys historie i forbilledlig velordnede og smukt indrettede rum med moderne it-teknologi. I arkivet er i dag bevaret den originale jerndør til rådhusets arkivskab. 7\n8 Byforeningen Svanekes Venners lokalarkiv og møderum. 8\n9 Oprindelighed og ændringer: Bygningen er meget grundigt beskrevet i brandtaksationer, det fra tiden under opførelsen i 1856 og senere, da huset stod færdigt i 1858, og på ny i 1867 og Der findes desværre ingen originale tegninger. Fra bogen: Kilder til Svanekes bygningshistorie, udgivet af Nationalmuseet i 1969 gengives brandtaksationen fra 1858, hvor bygningen stod færdig. 9\n10 Ca I det ydre står facaden tilsyneladende helt intakt siden opførelse, dog er hoveddørene senere fornyet, men facadens vinduer er originale. Til gården er flere vinduer isat til afløsning for de oprindelige højtsiddende små jernvinduer, dog er et af disse bevaret. Bagside med fangegård og vaskehus. Bagside. Et originalt cellevindue bevaret. I tagfladen er isat nyere ovenlys til afløsning for nogle ældre støbejernvinduer. En mere diskret løsning end kviste. Vinduerne giver lys til loftetagens arkiv og arbejdsrum. 10\n11 Fangegårdene med høje mure De to fangegårde med høje kraftige mure står meget intakt bevaret, og i en af dem et lokum og udgang til et vaskehus. Bag ved gårdene strækker en lang smal have sig ned til en bagindkørselsport. Udsigt mod nord fangegårde, have og udhus havudsigt. Haven med byforeningens tagstensdepot. De større ændringer indvendig finder man i begge hovedetagerne, hvor rummene er blevet gjort større, og tagetagen er blevet udnyttet. I stueetagen er et længdeskillerum fjernet, og dermed en lang gang. I en af cellerne er indrettet et bad og toilet, men det buede loft og celledøre er bevaret. Mange originale detaljer og bygningsdele er bevaret i bygningen, blandt andet vinduer med egetræskarme og mange fyldingsdøre.. 11\n12 Bygningshistorie: Ting- og arresthuset blev opført med brandinspektør D.J. Nielsen som arkitekt. Huset fungerede som tinghus med arrest og arrestforvarerbolig indtil m1919, hvor arresten blev nedlagt og førstesalen benyttet som byrådssal, dog også som bitingsted for dommerne i Nexø og Rønne indtil overgik bygningen til justitsministeriet, idet der indrettes politistation, frem til I denne periode sker der ændringer i stueetagen. Efter kommunesammenlægningen i 1970 blev bygningen brugt som byrådssal af Nexø kommune, og i 1986 udvidedes byrådssalen, der fungerede helt frem til kommunesammenlægningen i Bygningen overgik herefter til Bornholms Regionskommune. Samtidig med udvidelse af byrådssalen indrettes lokalarkivet af Byforeningen Svanekes Venner, der siden da løbende har indrettet nogle rum både på 1. sal og i tagetagen, og i øvrigt forbedret forholdene. Fra 1990 til 2002 var der turistbureau i stueetagen og i nogle få år også posthus. Fortiden udlejes stueetagens store rum til privat erhvervsformål. Kronologi Årstal Emne Udstykning fra mnr nr. 22 byskriver Olivarius Bygningen påbegyndes opført taksation Ejes af Svaneke kommune / Bornholms Amtskommune frem til Bygningen står færdig Nævnes i TRAP 1858 Taksation ingen ændringer Taksation af vaskehus. Byrådssal Tingstue,et udvalgsværelse, benyttes af forligskommisionen m.m. og byrådssal. Arresterne (3 enkelt- og en dobbeltcelle er nedlagt bruges til detentionslokaler. Bolig for rådstuetjeneren Ejes af Justitsministeriet benyttes som politistation Bitingsted nedlægges. Overgår til Nexø kommune fungerer som byrådssal for Nexø kommune Byrådssal ombygges og udvides Lokalhistorisk arkiv indrettes. Turistbureau til 2002 Posthus til 2004 Overgår til Bornholms Regionskommune Stueetage udlejes til private formål. Taget omlagt med undertag 12\n13 Vedligeholdelsesstand: Bygningen er i rimelig god stand, men trænger flere steder til almindeligt vedligehold. Taget er omlagt med undertag Efter en maling af facaden i 2005 med linoliemaling - står bygningen stadig pænt. Kun stueetagens indretning står med et lidt uskønt loft, efter dens vekslende brug som offentlige kontorer. Hele 1. sal og tagetagen står meget smukt og stilfuldt indrettet. Bevaringsforhold Ejendommen er omfattet af en bevarende lokalplan fra SAVE-registrering Faktaboks / FBB-KUAS Niels-Holger Larsen 2008 / revideret forkortet\nSVANEKE RÅDHUS Ting- og Arresthus 1858 Fredningsforslag\nSVANEKE RÅDHUS Ting- og Arresthus 1858 Fredningsforslag Svaneke Rådhus - oktober 2007. Fredningsforslaget omfatter: Svaneke Rådhus, opført 1857-58 som ting- og arresthus for Svaneke og Østre Herred. Beliggende:\nSorø gl. Rådhus Torvet 2 4180 Sorø Vilhelm Tvede (1826-1891)\nSorø gl. Rådhus Torvet 2 4180 Sorø Vilhelm Tvede (1826-1891) Sorø gl. rådhus set fra Sorø torv Fredningsforslaget omfatter: Sorø gl. Rådhus, også kaldet Sorø Ting- og arresthus. - Hovedbygningen på hjørnet\nLEJERBO AFDELING 204-0\nOPLÆG TIL NYE LTNER PRIL 2016 LEJERBO FDELING 204-0 BODENHOFFS PLDS I blok og B er der ligeledes også et ønske om at etablere et nyt dørhuld og opsætte altaner på gavlene. Ialt er der mulighed for at etablere\nSVANEMØLLEN Svaneke. Historie. Møllen og dens ændring gennem tiderne Og om dens fremtid. Svanemøllen 1947\nSVANEMØLLEN Svaneke Svanemøllen 1947 Historie Møllen og dens ændring gennem tiderne Og om dens fremtid. NIELS-HOLGER LARSEN 2012 Svanemøllen 2009 Indledning. Bornholm har skønsmæssigt haft hen ved 30 hollandske\nDu har den 16. april 2015 på vegne af Bornholms Regionskommune klaget over Kulturstyrelsens afgørelse til Kulturministeriet.\nBornholms Regionskommune Ullasvej 23 3700 Rønne Att.: Carsten Scheibye Kulturministeriet Nybrogade 2 1203 København K Tel : 33 92 33 70 Fax : 33 91 33 88 E-mail : kum@kum.dk Web : www.kum.dk 9. september\nKOMMANDANTGÅRDEN STOREGADE 42 RØNNE\nKOMMANDANTGÅRDEN STOREGADE 42 RØNNE HISTORIE Ændringer fra 1846 til 2009 NIELS-HOLGER LARSEN MARTS 2009 En af Rønnes store gårde Kommandantgården etableret 1846 Indledning Kommandantgården er blandt Rønnes\nNR. LOKALPLAN ESBJERG KOMMUNE 1993 OG DEL AF FOR KONGENSGADE, TORVEGADE\nLOKALPLAN NR. 3 2 6 FOR KONGENSGADE, TORVEGADE TORVET OG DEL AF ESBJERG KOMMUNE 1993 HVAD ER EN LOKALPLAN? En lokaiplan er den type plan, byrådet kan anvende til at fastlægge bestemmelser om den enkelte


Ekspert: FN-aftale påtvinger os ikke migranter - Kristeligt Dagblad\nEkspert: FN-aftale påtvinger os ikke migranter\nI den mexicanske millionby Tijuana på grænsen til USA holder en mor, som er rejst nordpå med en karavane migranter fra Mellemamerika, sit spædbarn i en midlertidig teltlejr. Foto: Pedro Pardo/Ritzau Scanpix\n29. november 2018, kl. 10:18\nVi skal ikke åbne vore grænser i FN-aftale, mener Jonas Christoffersen fra Institut for Menneskerettigheder.\nDanmark skal ikke modtage flere migranter, fordi regeringen 10.-11. december indgår en FN-aftale om migration i Marrakesh i Marokko. Aftalen forpligter os ikke til at åbne vore grænser for migranter.\nDet siger Jonas Christoffersen, som er direktør for Institut for Menneskerettigheder.\n- Aftalen tilføjer ikke noget til de forpligtelser, vi har i forvejen. Erklæringen er ikke juridisk bindende. Det er en politisk erklæring. Derfor har regeringen ret, når den siger, at det ikke pålægger os noget nyt, siger Jonas Christoffersen.\n- Den tvinger os ikke til at ændres vores udlændingepolitik. Men regeringen har ret i, at det kan få en betydning for andre lande. De tvinges til at overholde de forpligtelser, de i dag ikke opfylder, til at tage deres statsborgere hjem.\nDanmark uddyber sine grunde til at stå bag aftalen i en stemmeforklaring, når aftalen underskrives i FN's Generalforsamling.\nDet fastslog statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) tirsdag i Folketingets spørgetid, hvor Dansk Folkepartis formand, Kristian Thulesen Dahl, var imod aftalen.\nMange migranter får afslag på asyl i Danmark og EU. De skal sendes hjem igen, men mange af deres hjemlande vil ikke modtage dem, påpeger Jonas Christoffersen.\n- Systemet fungerer ikke. Så Danmark har en interesse i, at systemet kommer til at fungere, mener han.\nSpørgsmål: Er aftalen en win-win situation, set med statsministerens øjne?\n- Det kan du godt sige. Vi giver ikke noget juridisk. Men vi håber, at vi kan få noget politisk. Nemlig at lægge pres på de andre, siger Jonas Christoffersen.\nHan mener ikke, at Danmark udhuler sin underskrift på aftalen med en stemmeforklaring.\n- Det er ikke unormalt i folkeretten, at man - i forbindelse med en ratifikation af en traktat - tager nogle forbehold eller kommer med nogle erklæringer, siger Jonas Christoffersen.\nDanmark skyder ifølge Jonas Christoffersen sig selv i foden, hvis vi står uden for aftalen.\n- Så er vi med til at sætte en kæp i hjulet på det internationale samarbejde. Efter min opfattelse uden gode grunde. Så får samarbejdet sværere og sværere ved at køre, siger Jonas Christoffersen.


Les Lilas de Bellefontaine i Bayeux til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n11 rue de Bellefonfaine, Bayeux Centrum, Bayeux, Frankrig, 14400 - Se på kort\nMere om Les Lilas de Bellefontaine\nMed en praktisk beliggenhed i Bayeux er Les Lilas de Bellefontaine et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Les Lilas de Bellefontaine sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som gratis trådløst internet på alle værelser, parkering, delt køkken.\nAtmosfæren på Les Lilas de Bellefontaine afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, køleskab, mikroovn, sammenhængende værelse(r) til rådighed, opvaskemaskine er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. I løbet af dagen kan du nyde den afslappende atmosfære i have. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Les Lilas de Bellefontaine et fremragende valg, når du er i Bayeux.\nAlle slags rejsende (62) Par (51) Rejsende alene (1) Familie med store børn (2) Gruppe (8)