04 årgang 2 maj I sidste øjeblik / nyheder fra ind og udland. F.C. Granatchok. Øvelse Joint Warrior. Styr på økonomien. Iver Huitfeldt hjem - PDF\n04 årgang 2 maj I sidste øjeblik / nyheder fra ind og udland. F.C. Granatchok. Øvelse Joint Warrior. Styr på økonomien. Iver Huitfeldt hjem\nDownload "04 årgang 2 maj 2013. I sidste øjeblik / nyheder fra ind og udland. F.C. Granatchok. Øvelse Joint Warrior. Styr på økonomien. Iver Huitfeldt hjem"\n1 Styr på økonomien årsrapport: Efter en årrække med hård kritik fra Rigsrevisionen har forsvaret fået bedre styr på økonomien. Årsrapport 2012 viser, at forsvaret for tredje år i træk bruger færre penge, end der er afsat på finansloven. Forsvaret kom ud af 2012 med et overskud på cirka 150 millioner kroner. n Side 8 F.C. Granatchok VETERANER: Fodboldholdet F.C. Granatchok træner sammen hver tirsdag. Lige nu træner holdet til en venskabskamp mod Inside Right et veteranhold fra England. For adgang til motion og gode kammerater hjælper veteranerne til en mere aktiv og social hverdag. n Side 24 Øvelse Joint Warrior Øvelse: 60 krigsskibe, ligeså mange fly og helikoptere og en række landbaserede enheder fra 11 nationer deltog i april i den store øvelse Joint Warrior i Skotland. Her trænede det kommende hold til NATOs operation mod pirateri i Det Indiske Ocean. n Side 11 FORSVARSavisen 04 årgang 2 maj 2013 din karriere dit ansvar hr Den 1. maj markerede en vigtig ændring for mange af forsvarets medarbejdere. Efter en årrække, hvor udstikkerne har haft en central rolle i forhold til den enkelte medarbejder, skal man som medarbejder nu i stedet sparre med chefen og orientere sig på HR-portalen og forsvaret. dk/job. Chefer og ledere har et direkte ansvar for at rådgive egne medarbejdere og kan få rådgivning via HR-portalen eller telefonisk på , hverdage mellem 9 og 14. Scan koden og se interview med generalmajor Niels Bundsgaard, chef for Forsvarets Personeltjeneste. I sidste øjeblik / nyheder fra ind og udland Iver Huitfeldt hjem pirater: Iver Huitfeldt er på vej hjem og forventes at være i Danmark den 23. maj. Fregatten har siden oktober 2012 været indsat i NATOs anti-piraterioperation, Operation Ocean Shield. Danmarks bidrag til Ocean Shield slutter dog ikke her. Foreløbig er det besluttet at sende et overvågningsfly i cirka to måneder fra september til oktober i både 2013 og 2014, og et flådefartøj af Iver Huitfeldt eller Absalon-klassen fra oktober 2013 og cirka tre måneder frem samt fra juli 2014 og cirka seks måneder frem. n DACCIS-sagen RETSSAG: Saab AB har betalt kroner tilbage til forsvaret. Det sker efter, at Højesteret har afsagt dom til fordel for forsvaret i sagen mellem SaaB AB og Forsvarets Materieltjeneste om føringssystemet DACCIS. FMT ophævede aftalen, fordi forsvaret fandt, at systemet ikke levede op til kravene i kontrakten mellem SaaB AB, Sverige, og FMT. n Helmig i Helmand Afghanistan: Thomas Helmig har været på besøg hos soldaterne i Helmand. Den århusianske sanger underholdt soldaterne, men fik også selv en kæmpe oplevelse. -Jeg ville da lyve, hvis jeg ikke sagde, at det var samtlige drengedrømme, der gik i opfyldelse på en gang, sagde Thomas Helmig efter en flyvetur med Osprey MV-22 fly. I dagene inden fik han også prøvet flere andre militære fly- og køretøjer på ture mellem de forskellige lejre i Helmandprovinsen. Thomas Helmig holdt koncerter for soldaterne, men greb også gerne guitaren og gav et nummer, når han var rundt i lejren for at tale med de danske soldater. n\n2 2 Forsvarsavisen 04. udgave / årgang 2 / maj / 2013 kort nyt overblik Redigeret af karen dahlin Det er vigtigt for mig, at den russiske forsvarschef ved, at han til enhver tid kan ringe til mig og kender mig fra tidligere. General Knud Bartels formand for NATOs Militærkomité Sommeren kommer SKOLESKIBE Hver vinter er søværnets sejlskibe Svanen og Thyra på værft i Hvide Sande. Men i begyndelsen af maj markerede de sommerens komme, da de gik igennem slusen i den vestjyske havn og begyndte på sommerens togt. Skibene er skoleskibe for de kommende kadetter, der skal manøvrere skibene først op langs Vesterhavets kyst til Thyborøn. n Læs flere nyheder, gå i dybden med fokusområder eller se videoer på forsvaret.dk musik Rejser uden chauffør transport: Forsvarets Bygningsog Etablissementstjeneste ændrer fra 1. juni reglerne for kørsel med chauffør ved tjenesterejser. Fra 1. juni skal man selv arrangere kørsel i Storkøbenhavn. På hverdage mellem kl vil der være kørselsstøtte til forsvarets ansatte i lønramme 39 eller derover, der er tjenstgørende i Storkøbenhavn. Uden for dette tidsrum henvises der til et civilt taxaselskab. Ændringen sker, da nogle prioriterede kørselsopgaver fortsat skal udføres uden for normal arbejdstid. n Prins Joachim i Kosovo kosovo: Den 7. maj 2013 besøgte H.K.H. Prins Joachim hjemmeværnets bevogtningsdeling i Kosovo, hvor han blandt andet overrakte NATOs Missionsmedalje til de frivillige hjemmeværns soldater. Bevogtningsdelingen er uddannet af hjemmeværnet og udsendt af Hærens Operative Kommando til det område, hvor danske enheder har været udstationeret siden konfliktens begyndelse i sommeren n Hjem fra Tyrkiet TYRKIET: De ti danske kommunikationsspecialister, der i januar blev sendt til Tyrkiet for at assistere de øvrige NATO-udsendte tropper med overvågning af området, er netop vendt tilbage til Danmark. Soldaterne kommer fra DCM-kompagniet (Deployable Communications and Information System Module) i Haderslev. De har spillet en vigtig rolle i NATOs mulighed for at overvåge al aktivitet omkring grænsen til det krigshærgede naboland, Syrien, så man derudfra kunne vurdere hvor og hvorvidt man skulle rykke ind. n Overlev i ørken Øvelse: Flyvevåbnet har trænet overlevelse i ørken i den amerikanske øvelse Angel Thunder. Øvelsesområdet, der strækker sig fra det vestlige Californien til midten af New Mexico, er meget lig Afghanistan og har et tilsvarende klima. Der lever masser af klapperslanger, skorpioner og firben samt planter, som er giftige. Også kaktusser kan gøre en del skade, specielt hvis en helikopter hvirvler alle de små nåle op. Efter flyvevåbnet har været aktivt i Afghanistan og Libyen, har et kursus i, hvordan man overlever i en ørken, stået højt på ønskelisten. n Karzai på besøg Den afghanske præsident, Hamid Karzai, har været på officielt besøg i Danmark. Han indledte besøget på Kastellet i København. Her blev den afghanske præsident sammen med udenrigsminister Villy Søvndal, forsvarsminister Nick Hækkerup og forsvarschef general Peter Bartram modtaget af et æreskompagni fra den Kongelig Livgarde ved Monumentet over Danmarks Internationale Indsats Siden SCAN OG SE VIDEOEN Foto: Sara skytte Mere Afrika Afrika Kapacitetsopbygning i Afrika kommer til at fylde mere i fremtiden, når Danmark mindsker de militære bidrag i Afghanistan. Et besøg til de danske FN-bidrag i Sydsudan og Liberia gav chefen for Forsvarsstaben, generalløjtnant Bjørn Bisserup, større indsigt i nuværende og fremtidige opgaver. For de 14 udsendte til UNMISS i Juba, Sydsudan og fem udsendte til UNMIL i Monrovia, Liberia var besøget en kærkommen lejlighed til at forklare opgaverne. I Nairobi, Kenya besøgte Bjørn Bisserup EASF, East African Standby Force og træningscentre, der vil blive anbefalet støttet af Freds- og Stabiliseringsfonden. Næste nummer af Forsvarsavisen vil fortælle nærmere om de danske missioner i Afrika. n Helmig spiller for soldaterne Thomas Helmig besøgte de danske soldater i Afghanistan. En uforglemmelig oplevelse ikke kun for soldaterne, men også for musikeren. Foto: Carsten Sandberg SCAN OG SE VIDEOEN\n3 kort nyt 3 Jagten på den rette Forsvarets Materieltjeneste er ved at anskaffe nye pansrede mandskabsvogne. Det er en af de største anskaffelser til hæren i årtier. SCAN OG SE VIDEOEN leder Styr på økonomien med færre penge Det er svært at gøre økonomi interessant. Sådan for alvor interessant. Jeg ved det, for jeg har nu i mine to år som økonomidirektør i forsvaret forsøgt at fortælle mine tre drenge, hvad det egentlig er, far laver på arbejde. Deres øjne lyser, når jeg fra Storebæltsbroen kan udpege flådens tre nye fregatter, som man i klart vejr kan se ved Flådestation Korsør. Eller når jeg kan pege op på den store redningshelikopter, der tit flyver over Roskilde, hvor vi bor, og med slet skjult stolthed fortælle, at den har jeg prøvet at flyve med. Men de får et tåget blik, når jeg taler om økonomisk styring af forsvaret, og jeg har for længst erkendt, at et regneark er et fattigt arbejdsredskab i forhold til en kampvogn. Forsvaret har ofte fået kritik for dårlig økonomistyring. Det er derfor ikke så underligt, at den seneste omdømmemåling viste, at hverken forsvarets medarbejdere eller offentligheden har en særlig positiv opfattelse af forsvarets formåen, når det handler om at have styr på økonomien. Det står i grel modsætning til det ellers meget positive indtryk, der er af forsvarets operative opgaveløsning. Men de mange af forsvarets medarbejdere, der på den ene eller anden måde arbejder med økonomi, kan godt begynde at ranke ryggen. For de har gennem de seneste år skabt klare forbedringer af den økonomiske styring. Forsvaret kom ud af 2012 med et overskud, og det er dermed tredje år i træk, at der er sorte tal på bundlinjen. Af Flemming Diehl / FMT Materiel Det er et par år siden, at forsvaret sidst anskaffede nye mandskabsvogne i et så stort antal, men nu har man efterhånden fået presset alt ud af de nuværende M113, og derfor skal der nye til. M113 blev indført i forsvaret helt tilbage i 1960érne, og de er senest blevet opgraderet med blandt andet ekstra sikring og pansring. Men intet køretøj kan holde evigt, og det kan heller ikke holde til, at man smider flere og flere kilo på det. På et tidspunkt er grænsen nået, og derfor er forsvaret nu midt i et udbud, som omhandler indkøb af flere hundrede nye pansrede mandskabsvogne. Hvor mange forsvaret præcist vil købe, er endnu ikke afklaret, men det bliver et sted mellem 206 og 450 styk. Otte leverandører viste interesse i begyndelsen, men forsvaret valgte nogle fra, og nu er der fem kandidater, der dyster om at levere det nye køretøj, som skal skaffe soldaterne sikkert fra A til B. Hvor meget anskaffelsen kommer til at koste, er et tal, som forsvarsavisen ikke kan komme med. Særligt når nu man ikke har lagt sig fast på et antal, hvilken kandidat man vælger, og i godt købmandskab skal man jo heller ikke røbe over for sælgeren, hvor mange penge man egentlig har at gøre godt med. n Mandskabsvogne: Læs mere på side hjem fra Mali Forsvaret har en klar strategi på økonomiområdet. Alt hvad vi laver i økonomifunktionen skal understøtte forsvarets kerneopgaveløsning. En forudsætning for at kunne prioritere rigtigt er, at vi ved, hvad forsvarets opgaver koster, så vi altid hurtigt kan fordele ressourcerne derhen, hvor samfundet får mest forsvar for pengene. Vi skal også altid kunne fortælle vores omgivelser og politiske opdragsgivere, hvad vi har brugt pengene på. Forsvarets budget udgør cirka en femtedel af statens samlede driftsbudget. Og der er ikke mange virksomheder i Kongeriget, der kan måle sig med kompleksiteten i forsvarets produktion. Men netop derfor har vi også et særligt ansvar for, at vi har styr på økonomien. Derfor har vi også arbejdet målrettet med økonomistyringen igennem de seneste år - blandt andet med en fokuseret økonomistyringsstrategi for Målet er, at forsvaret skal blive blandt de bedste i staten. En god økonomistyring er også en forudsætning for, at vi kan løse den meget store opgave, det bliver at spare 2,7 milliarder kroner de kommende år. Det kræver en knivskarp prioritering. En dårlig eller forkert økonomistyring har direkte indvirkning på vores operative opgaver og det skal vi for alt i verden undgå. Målet er hele tiden, at vi kan udsende relevante og professionelle bidrag i internationale operationer og løse hjemlige opgaver effektivt og professionelt. Så der er mange grunde til, at forsvarets økonomi er interessant også for dem, der ikke arbejder med regneark til daglig. n Flyvevåbnets mission i Mali er slut. tekst og foto: Lars Skjoldan / FTK mali Hotellet er forladt, værktøj og reservedele er pakket sammen. Gribben Ib, som har holdt til i nærheden af basen under hele opholdet, er der taget afsked med, og de vilde hunde omkring landingsbanen er nu lidt mere alene. Missionen i Mali er overstået, og den 17. maj stod flyet igen på Flyvestation Aalborg. - Det har på mange måder været en særskilt interessant mission at være af sted på. Blandt andet fordi vi har set, at noget af det, vi har planlagt og udviklet, virkelig fungerer, siger Hans Skovmose, der var chef for det sidste hold på missionen. Konceptet, der har virket, er IOC - eller Initial Operating Capability, som kort sagt er en pakkeliste. Listen indeholder alt, der skal til for at kunne lette fra Danmark og lande næsten hvor som helst i verden og operere fra første minut. - Det betyder så også, at vi kan pakke det hele sammen og have det med i flyet hjem igen. Så når vi letter herfra, er der ikke noget tilbage, siger Hans Skovmose. Med hjemkomsten slutter samarbejdet mellem flyvevåbnet og de franske styrker ikke. Allerede nu er Air Transport Wing i Toulouse i Frankrig for at demonstrere deres evner for de franske samarbejdespartnere. Det kan du læse mere om i næste avis. n Poul Taankvist, økonomidirektør kolofon Forsvarsavisen Udgives af Forsvarskommandoen Ansvarshavende redaktør Pernille Hebsgaard Rohdemeier chef, Kommunikationsafdelingen, FKO Redaktør Vickie Lind Forsvarets Hovedredaktion, fko Danneskiold-Samsøes Allé København K Telefon Mail: Oplag trykkeri: rosendahls - schultz FORSIDEfoto: Peter nørby Copyright Forsvaret 2013 redaktion afsluttet 15. maj Foto: Trine Axelholm\n4 tema: NATO 4 Forsvarsavisen 04. udgave / årgang 2 / maj / 2013 TEMA oversigt General for generalerne SIDE 4 Familen med ud SIDE 5 NATOs flyvende øjne SIDE 6 Udstationering - et svært valg SIDE 6 Én for alle - alle for én SIDE 7 Work hard - play hard SIDE 12 Nye tricks og gammel viden SIDE 13 Danmark sidder tungt på NATOs top SIDE 14 Man skal ikke prøve at spille en rolle. Man skal være den, man er. general Knud Bartels, formand, NATOs militærkomité general for generalerne General Knud Bartels i samtale med stedfortrædende formand for Militærkomiteén, amerikaneren Walter Gaskin. Foto: I begyndelsen af 2012 tiltrådte general Knud Bartels som formand for NATOs Militærkomité. Et job med lange arbejdsdage og stor indflydelse. af thomas jerichow / forsvarets hovedredaktion bruxelles Det gav genlyd mange steder, da Danmark for små to siden blev tilbudt den højeste militære stilling i NA- TO; stillingen som formand for NA- TOs Militærkomité. Det er første gang, at Danmark har posten, og det var tydeligvis en tak for et årti, hvor Danmark har været synligt aktiv og succesfuld i mange af de vigtigste internationale missioner. Tidligere forsvarschef general Knud Bartels var ikke i tvivl om at sige ja tak. - Først og fremmest var det en flot anerkendelse, at en dansk forsvarschef fik tilbudt at blive chef for Militærkomitéen. En anerkendelse af vores arbejde i missionerne de seneste ti år. Samtidig er det faktisk meget relevant med en chef fra et mindre land. Man bør ikke glemme, at 17 af NATOs 28 lande har befolkninger på mindre end 15 millioner mennesker. De små lande har både en masse at bidrage med, men også særlige udfordringer i NATO. Derfor fandt jeg det relevant at tage jobbet, siger general Knud Bartels fra sit kontor i NATOS store hovedkvarter i nato Oprettet i 1949 som forsvarsalliance overfor et stærkt Sovjetunionen. Alliancen havde indledningsvis 10 medlemslande. I dag er der 28 medlemmer. Bosnien, Serbien, Makedonien og Montenegro har ansøgt om medlemskab. det østlige Brussels. Her arbejder mere end 1000 medarbejdere fra de 28 NATOlande. Øverste militære rådgiver Som formand er Knud Bartels NA- TOs øverste militære rådgiver. Han skal til enhver tid kunne deltage konstruktivt, når de vigtigste beslutninger skal tages. Derfor bruger han meget tid på at følge med i alle NATOs operationer. Fra Afghanistan og antipirateri-operationen ud for Østafrikas kyst til Operation Active Endeavor i Middelhavet og KFOR i Kosovo. - Derudover er der alle de store politiske og organisatoriske ændringer, NATO står overfor. Som chef for Militærkomitéen er jeg jo generalsekretærens militære rådgiver og samtidig repræsentant for alle de 28 forsvarschefer. Det er mig og min stab, som skal sikre, at deres synspunkter og holdninger kommer frem i tide, men ikke som 28 synspunkter. En stor rolle Knud Bartels holder også kontakt til de mange landes ambassadører og til NATOs to militære topchefer for styrkerne i Europa, SACEUR Den øverstkommanderende for de allierede styrker i Europa - og SACT, chefen for NA- TOs transformationsstab i USA. - Qua min stilling er jeg en slags facilitator og skal skabe kompromisser - ikke befale noget til nogen, men det er da klart, at formanden for militærkomiteen spiller en stor rolle. Det er mig og min stab, som leder møder og i samarbejde med nationerne sætter dagsordenen, når militærkomiteen mødes. Det giver naturligvis en del indflydelse. Generalens måske vigtigste opgave er at rådgive NATOs ministerråd på det militære område. Samtidig skal han være med til at forberede NATO på de fremtidige udfordringer, mens erfaringer fra blandt andet Afghanistan skal fastholdes. - Det betyder meget for mig at spille en konstruktiv rolle i transformationen. Samtidig er jeg meget bevist om, at vi repræsenterer de mange almindelige soldater, som bliver sendt ud for at løse NATOs opgaver. De skal stole på, at vi arbejder på, at de blev indsat under optimale betingelser. Farvel Afghanistan Den 1. januar 2015 afslutter NA- TO operationen i Afghanistan, som organisationen har gennemført som ansvarlig for den største koalition i historien. - Det NATO, vi har i dag, er et fleksibelt NATO, der skal kunne tilpasse sig. Opgaverne er helt forskellige i forhold til tiden og behovene under den kolde krig. I dag har alle konflikter jo et betydeligt bredere spektrum end de rent militære operationer. Hvordan de skal integreres er en politisk beslutning, men vi skal huske, at NATO har løst de rent militære opgaver i Afghanistan glimrende. Ud til soldaterne I sit daglige virke mødes Knud Bartels med sin multinationale stab, hvor han kan få de oplysninger, han har brug for. Til gengæld er der mange tusinde kilometer mellem ham og soldaterne i Afghanistan og Det Indiske Ocean. - Jeg er jo her i Brussel og langt fra de spidse ender, men jeg prioriterer med jævne mellemrum at rejse til for eksempel Afghanistan og møde både chefer og nogle af enhederne. Det er vigtigt for mig at have en forståelse for, hvad der sker på alle niveauer. De politiske og militære interesser er ikke altid sammenfaldende, og det er Knud Bartels arbejde at skabe klarhed over, hvor modsætninger er og skabe løsninger, der tilfredsstiller de politiske hensigter, samtidig med at det sker på en militært optimal måde. Han oplever dog ikke at blive manipuleret fra politisk hold. - Politikere og ambassadører spiller rent ud, men de kommer naturligvis med deres nationale agendaer. Når ministerrådet skal have rådgivning, er det jo ikke bare mig. Også NATOs to kommandochefer SACEUR og SACT samt alle forsvarscheferne har synspunkter. Jeg har ikke kommandoret over dem. Min rolle er at samle det hele og facilitere den endelig løsning. Menneskelige relationer En forsvarschef i Danmark har formel autoritet og ansvar. Det har formanden for Militærkomitéen ikke. Han virker gennem sin personlighed og sine kontakter, og det er afgørende at have gode relationer til de mange samarbejdspartnere. - Der er nogle, som man helt naturligt er på fornavn med og andre, som foretrækker den mere formelle form. De menneskelige relationer er naturligvis afgørende også udenfor NATO alliancen. For eksempel er det vigtigt for mig, at den russiske forsvarschef ved, at han til enhver tid kan ringe til mig og kender mig fra tidligere. Til efteråret har Knud Bartels siddet på posten i to år, og på trods af arbejdsdage mellem 12 0g 16 timer, synes han, at det har været det hele værd. - Jeg har den opfattelse, at jeg har bidraget til udviklingen af NATO og til at give vores indsatte styrker optimale betingelser. Det er jeg tilfreds med. Og på spørgsmålet om Bartels har ændret sin ledelsesstil efter han er blevet formand for militærkommiteen...er svaret: Nej n\n5 tema: NATO 5 Familien med ud Da general Bartels fik jobbet som formand for NATOs Militærkomité var det ikke kun generalen, der hev teltpælene op. Med ham til Bruxelles fulgte en stab af danske officerer. En af dem er den 38 årige kaptajn Thomas Falk Damkjær, der valgte at flytte hele familien fra Malmø til Brussels under udstationeringen. Af Thomas Jerichow / Forsvarets Hovedredaktion FAMILIELIV Huset kunne være et mellemstort parcelhus ethvert sted i Danmark. Indretningen er umiskendeligt nordisk, og der er rugbrød i brødkassen, men adressen er Waterloo i Belgien. Her bor kaptajn Thomas Falk Damkjær og hans familie. Han er udstationeret ved NATOs hovedkvarter i Brussels og arbejder hver dag i formanden for NATOs Militærkomité, General Knud Bartels, stab. Jobbet tog Thomas Falk Damkjær med kort varsel, og fru Lise tøvede heller ikke længe, da tilbuddet om et par år i udlandet kom. - Min udstikker ringede klokken 10 om formiddagen og spurgte, om jeg ville tage til Bruxelles som del af general Bartels stab. Han ville gerne have et svar på, om jeg ville være med i en pulje til det inden klokken 12, fortæller Thomas Damkjær. - Der kom jo gang i mobilen, men Lise krævede ikke den store overtalelse. Hun var med på den med det samme. På en eller anden måde var det os ikke så fjernt. Dels boede vi i Sverige og var vant til at være i et relativt internationalt miljø. Samtidig havde vi tidligere været udsendt med Lises arbejde. Den gang boede vi i Ghana, hvor Lise arbejdede or Mærsk, fortsætter Thomas. Stor omvæltning Han bruger dagen i NATOs store hovedkvarter lige udenfor det centrale Brussels. Her arbejder mere end tusinde mennesker fra NA- TOs 28 medlemslande, og jobbet i formanden for Militærkomitéens stab er ikke blandt de mest afslappede. - Da vi danskere ankom hernede i hovedkvarteret, var det direkte på. Der var rigtig mange ting, vi skulle have på plads, og alle i staben tog fra over en bred kam, fortæller Thomas Damkjær. Han var i Bruxelles i seks måneder, inden familien ankom. Det gav både fordele og ulemper. I fritiden kunne han køre lidt rundt i Bruxelles og finde ud af, hvor familien gerne ville bo. Til gengæld var især sønnen Silas på ni ked af, at far skulle af sted hver søndag. Også Thomas oplevede den nye arbejdssituation som krævende. - Arbejdsmæssigt var det en stor omvæltning. Jeg kommer jo fra et operativt miljø og blev kastet direkte ud i en stejl læringskurve i stabsarbejde. Den store forskel var, at man ikke selv kunne tage beslutninger i samme grad, som jeg var vant til som KC. Her er man en del af en stor maskine, der kører, og den enkelte kører med, fortæller Thomas. Fra karrierekvinde til husmor Efter seks måneder, hvor Thomas havde pendlet hver weekend, flyttede familien ned. Huset i Malmø var udlejet, og et nyt hus stod og ventede på dem i Waterloo syd for Bruxelles. De udstationerede får hjælp til at finde et sted at bo fra den danske repræsentation ved NATO. Det sker ved, at den udstationerede familie giver mægleren en økonomisk ramme og et par områder, de synes om, og så kommer mægleren med tilbud til familien. Thomas og Lise valgte huset i Waterloo, fordi det ligger tæt på den svenske skole. Dermed kunne børnene flytte direkte fra en svensk skole ved Malmø til et svensk miljø i Bruxelles. Rollen som udsendt hustru eller husbond er ikke altid uproblematisk. De fleste danskere er vant til at gå på arbejde, og der er altid en fare for at føle sig isoleret den første tid i et fremmed land. For en karrierekvinde som Lise kunne dagene blive lidt lange i forstaden, men Lise har grebet muligheden for at være sammen med børnene og engagerer sig i området. - Jeg fik indledende et års orlov, men tror, jeg forlænger den. Ret hurtigt engagerede jeg mig i børnenes nye skole, hvor jeg er formand for forældreorganisationen og sidder i skolens bestyrelse. Det har også været en god mulighed for at lære fransk, fortæller Lise, der trives med at have lidt mere tid i hverdagen og ikke mindst med mere tid sammen med børnene Maja på seks og Silas på ni år. Familien Damkjær er udstationeret, indtil general Bartels tid som Formand for NATO s Militærkomité slutter. Til den tid håber Thomas Falk Damkjær, at han kan søge VUT. Han har ikke sat sig et konkret mål, næste gang han skal have job, men har altid følt, at han fik noget ud af de jobs, forsvaret tilbød ham. - Jeg tager dagene, som de kommer. Turen her til Bruxelles er en oplevelse, og det er jeg sikker på, at mit næste job også bliver, siger Thomas Damkjær. n Familien Damkjær i Disneyland Paris, som de besøger af og til, når nu de bor så tæt på. Foto: privat Frem til afslutningen på den kolde krig i 1989 var NATO udelukkende fokuseret på truslen fra Sovjetunionen og Warszawapagten. I 1995 iværksatte NATO sin første internationale styrke IFORstyrken i Bosnien. Terrorangrebet på tårnene i New York den 11. september ændrede igen NATOs opgaver. Den grundlæggende artikel 5 (musketereden) blev aktiveret, og alle NATOlande sluttede derfor op bag USA. I 2010 vedtog NATO et nyt strategisk koncept på topmødet i Lissabon. Konceptet omhandler blandt andet mere samarbejde, besparelser og ny trusler mod NATOlandene. NATO har lige nu missioner i Afghanistan (ISAF), Kosovo (KFOR), Middelhavet (Operation Active Endeavour) og piratmissionen ud for Afrikas horn (Operation Ocean Shield).\n6 tema: NATO 6 Forsvarsavisen 04. udgave / årgang 2 / maj / 2013 NATOs Selvom de 17 fly har 30 år bag sig, er de langt fra færdige. Grundig vedligeholdelse og opdateringer gør, at man regner med, at de holder 30 år endnu. Foto: Flyvevåbnets Fototjeneste flyvende øjne Hele 17 lande arbejder sammen om at drive NATO s overvågninsfly, AWACS, der støtter meget forskelligt fra VM i fodbold til krigen i Afghanistan. Af Kim krasuld / ftk awacs Hvis man skulle komme med et bud på det område i verden med flest klager på grund af flystøj, ville Geilenkirchen Air Base være et godt et af slagsen. Et rigtigt godt et endda. Selvom der kun er omkring 20 fly tilknyttet basen, er de 17 af dem nemlig de såkaldte AWACS overvågningsfly. Og de larmer. Meget. Flyene kan overvåge og kontrollere et område under flyet i en radius på op til 520 kilometer fuldstændig som et jordbaseret radarsystem. Flyets store fordel er, at dets radar kigger nedad, så for eksempel Afghanistans bjergrige områder bliver dækket bedre. AWACS-enheden, der i daglig tale kaldes E-3A, har omkring 2100 soldater tilknyttet, hvoraf 18 er danskere. E-3A s store opgave lige nu er i det nordlige Afghanistan med base på Camp Marmal ved Mazar-e Sharif. Post kold krig Da NATO oprettede enheden i slutningen af 1970 erne, var fjendebilledet et andet. Hvis krigen mellem NATO og Sovjetunionen brød ud, ville radarer og kontrolcentre være oplagte mål. Hvis de blev bombet, ville AWACS flyene være eneste måde, man kunne spotte flyvende fjender og styre luftkampe på. - Sovjetunionen som hovedfjende er væk, men det betyder jo ikke, at verden er blevet et mere fredeligt sted. De regionale konflikter er alle vegne. Der er et behov for, at NA- TO som instrument kan gå ind, siger oberstløjtnant Mikael Nielsen. Han er ÆDO, ældste danske officer, og han fungerer som de 18 udstationerede danskeres chef. - Det sikkerhedspolitiske er blevet redefineret, hvor man nu går mere ind og forsvarer sine strategiske interesser. Før var det jo angreb på NATO-lande, der skulle forsvares, siger Mikael Nielsen. En anden opgave, der typisk havner hos E-3A, er store arrangementer rundt om i Europa. Da Hollands nye konge blev indsat den 30. april, var der AWACS i luften som ekstra sikkerhed. - Det er ikke en opgave, vi som sådan er sat i verden for at løse. Men når vi nu har kapaciteten og skal i luften, kan man ligeså godt udnytte det, siger Mikael Nielsen. AWACS har også overvåget luftrummet til blandt andet verdensmesterskaberne i fodbold i Tyskland 2006 og klimakonferencen i København n FAKTA AWACS, Airborne Early Warning & Control System De 17 Boeing E-3A AWACS er en videreudvikling af typen Boeing 707. Når et AWACS flyver i den normale højde på fod, kan den dække et område på km2 det svarer til hele Polen. Hovedbasen ligger ved Geilenkirchen i Tyskland ved den hollandske grænse. Der er fire såkaldte fremskudte baser, som ligger i Grækenland, Italien, Tyrkiet og Norge. AWACS deltog i Libyenmissionen og har siden 2011 haft fly over Afghanistan. UDSTATIONERING - et svært valg Fire år i Geilenkirchen udvikler fagligheden, men skaber samtidig udfordringer for familielivet. Af kim krasuld / ftk geilenkirchen - En af grundene til at søge herned var for at få lidt mere ro på familien. Vi havde begge karrierebetonede job, og vores børn var dem, der blev afleveret først i institutionen om morgenen og hentet sidst om aftenen. Så vi så udstationeringen som en mulighed for at give os alle en oplevelse, hvor min kone samtidig kunne få mere tid sammen med børnene, fortæller den danske pilot og major Søren Bonfils. Han og familien kom til Geilenkirchen i De skulle efter planen hjem igen i 2014, men Søren Bonfils står nu i spidsen for et opgraderingsprojekt af flyenes cockpits, så udstationeringen er forlænget til En af de ting, vi har bekymret os om, er selvfølgelig den danske grammatik og sproget. Jeg kommer hjem med børn, der er 13 og 11 år, og hvordan kommer de til at indgå i det danske system, når vi kommer hjem?, spørger han retorisk. Kører kilometer om måneden Søren Christensen er ligeledes major, men i modsætning til Bonfils er han af sted alene. Hans kone er i gang med videreuddannelse, så familien er blevet tilbage i Karup. - Jeg er hjemme cirka hver anden weekend. Så kører jeg de der små 840 kilometer, og det er blevet til omkring fra oktober til marts. Men det er for at holde forbindelsen hjem til, siger Søren Christensen. - Skype er jo suveræn fedt. Når jeg går og laver aftensmad, så sidder de for eksempel og spiser derhjemme og så har vi bare computeren tændt og går og snakker. Jeg hjælper også børnene med lektierne på den måde. Det fungerer langt bedre, end jeg regnede med, siger Søren Christensen. En afvejning Oberstløjtnant Knud Holmsgaard har været udstationeret flere gange. Han har været tre år på Færøerne, to år i Grønland og nu er han for anden gang udstationeret i Geilenkirchen. Han synes, det er spændende og har selv opsøgt mulighederne, men det har også haft en konsekvens. - Vi er blevet lidt rodløse. Vi har ikke det samme netværk i Danmark, som hvis vi altid havde boet det samme sted. Det er dog et lille minus, der er op imod mange plusser, siger Knud Holmsgaard. Det er en holdning, der er generel for mange af soldaterne. Chefen for danskerne, oberstløjtnant Mikael Nielsen, fortæller, at folk skal tænke sig godt om inden en udstationering. - Man skal ikke gøre det for pengenes skyld. Man får selvfølgelig nogle fordele som udstationeret, men hvis det er et af de tungeste argumenter, så tror jeg, at man får det hårdt, siger han og tilføjer, at man skal gøre det for at udvikle og udfordre sig selv fagligt. Danskerne er normalt udstationeret i fire år. Det tager cirka seks timer at køre til den danske grænse fra Geilenkirchen. n\n7 tema: NATO 7 Foto: NATO Én for alle - alle for én Generalsekretær Anders Fogh Rasmussen giver sit bud på fremtiden for NATO. Af thomas jerichow / forsvarets hovedredaktion interview De opgaver, der omtales som NATOs fremtid ser mere og mere mudrede og mindre militære ud. På hvilke centrale områder vil det ændre NATO i de kommende år? - At der sker en udvikling i den sikkerhedspolitiske kontekst, som alliancen agerer i, er ikke noget nyt. En af alliancens største styrker er netop, at den igennem mere end 60 år løbende har tilpasset sig denne udvikling hurtigt og effektivt. Man skal huske på, at NATO er en politisk-militær sikkerhedsorganisation, der skal varetage de allieredes fælles sikkerhedsinteresser. Under den kolde krig var der en tydelig trussel mod øst. I dag er truslerne anderledes, men bestemt ikke mindre farlige for os. Truslerne kan komme fra hvor som helst. Terror, pirateri eller cyberangreb fra små grupper eller ligefrem lande, der med begrænsede ressourcer og primitive våben kan ramme os hårdt. Der tales meget om det nye NATO med helt nye fokusområder. Er der penge til at udvikle nye produkter, hvis medlemslandene ikke bidrager mere, end de gør i dag? - Der er ikke råd til at lade være. Som politiker ved jeg godt, at det er umuligt at undtage forsvarsministeren, når alle andre må holde for i genopretningen af de allieredes økonomier. Men der er altså en nedre grænse for, hvor meget vi kan skære, før vi ikke længere kan forsvare vores interesser. Derfor er det min ambition, at vi i år stopper nedskæringerne, og at vi bliver enige om at bygge forsvarsbudgetterne op igen, når økonomierne retter sig. I mellemtiden er der kun et svar, og det er øget samarbejde om indkøb, træning, vedligeholdelse, uddannelse og linende. Vi kan spare mange penge ved at samarbejde og specialisere os mere. Kan man forestille sig at NATO får en civil politidel til at håndtere den slags opgaver i fremtiden? - Nej, den slags opgaver er EU og andre internationale organisationer meget bedre placeret til at løse. NATO er allerede præget af mange forskellige interesser og prioriteringer. Den udvikling ser ud til at fortsætte. Kan NATO overleve som troværdig organisation uden en klar fælles fortælling? - Jeg synes, at NATO har en meget klar fælles fortælling. Og det nye strategiske koncept, som alliancen vedtog i forbindelse med Lissabon-topmødet i november 2010, understreger en helt klar fælles forståelse af alliancens raison d être. Forskellene i NATO-landenes politiske mål og kulturer er blevet mere markante de seneste 15 år. Med smart-defence taler NATO om at centralisere samarbejdet mere. Hvordan skal de mange politiske hensyn håndteres i den udvikling? - NATOs styrke og udfordring er vores krav om enstemmighed at alle beslutninger træffes ved konsensus. Nogle vil måske mene, at det giver en langsommelig beslutningsproces, men styrken er, at når vi så har opnået enighed, er det en beslutning, alle 28 allierede bakker op om. Det princip er helt afgørende, når det drejer sig om overordnede politiske beslutninger, som at iværksætte en operation eller definition af alliancens militære ambitionsniveau. I øvrigt er jeg ikke enig i, at NATO-landene har bevæget sig væk fra hinanden. Faktisk har vi aldrig haft så travlt med så mange, fælles operationer som i de senere år. Det viser netop, at vores værdi- og interessefællesskab er stærkt. NATO ser ud til at stå overfor en periode uden markante operationer som Afghanistan eller Balkan. Samtidig bliver opgaveporteføljen mere og mere broget fra kriminalitet og energiproblemstillinger til cybertrusler. Kan et lille land med udsat beliggenhed regne med, at NATO militært og politisk kan levere fundamental sikkerhed også i fremtiden? - Ja. NATOs kerneopgave vil altid være det kollektive forsvar af de allieredes territorier og befolkninger. Før operationerne på Balkan og i Afghanistan var der heller ingen NATO-operationer. Der var fokus på beredskab overfor truslen i øst. Siden er trusselsbilledet blevet ganske anderledes ja, men det kræver et lige så effektivt beredskab, og endnu mere højteknologisk materiel og veluddannet personel. Med eller uden store operationer som Afghanistan, er der rigeligt at se til for NATO, og vi går ikke og leder efter militære operationer, vi kan kaste os ud i. Mener du, at det vil være godt for NATO at få flere medlemslande og blive større, end organisationen er i dag? - Ja bestemt. Vi har stadig nogle udeståender, før vi kan påstå, at vi har et samlet, frit og fredeligt Europa. På sigt mener jeg, at hele Europa - inklusiv det Vestlige Balkan - bør integreres i vores Euro-atlantiske sikkerhedsstrukturer. Vi har allerede set, hvordan optagelsen af nye lande i Central- og Østeuropa i NATO og EU har sikret et mere stabilt og fredeligt Europa, med blomstrende samhandel og økonomisk vækst. Til gavn for os alle. Med et USA, der bliver mere stillehavsorienteret og et svagt Europa, kan USA så fortsætte med at være en markant leder og dynamo i NATO? - USA er og har altid været helt afgørende for NATO og sikkerheden i Europa. Jeg mener faktisk, at det er positivt, at USA, og i øvrigt også Canada, opgraderer deres interesser i Stillehavsregionen. Sikkerhed og stabilitet i det område er også i vores interesse, blandt andet på grund af samhandel og energiforsyning. Derfor skal vi ikke i NATO-kredsen rynke på næsen af den amerikanske orientering mod Stillehavsregionen. Vi skal derimod diskutere, hvordan NATO kan engagere sig mest hensigtsmæssigt i området. Hvordan ser du NATOs samarbejde med store regionale aktører som for eksempel BRIK-landene (red: Kina, Indien, Brasilien, Rusland) i fremtiden? - Det er et område, jeg gerne ser udviklet. Dels fordi alle BRIK-landene hver især vokser i økonomisk styrke, dels fordi de vokser i militær magt. Lad mig understrege, at jeg ikke ser en trussel fra BRIK-landene. Men jeg kan konstatere en udvikling i magtbalancen. Jeg ser gerne, at vi udvikler samarbejdet med Indien, Kina og Brasilien yderligere. Rusland har vi allerede et væsentligt samarbejde med. Om blandt andet Afghanistan, terrorbekæmpelse, narkotikabekæmpelse, trafficking, øvelser og så videre. Dansk forsvar står i en periode med store ændringer og omstruktureringer. Hvilke nye kapaciteter ser du gerne, at dansk forsvar kan levere til NATO om 5 år? - Jeg ser gerne, at Danmark - ligesom alle andre allierede leverer veltrænede og veludrustede militære enheder og støttekapaciteter, der kan deployeres derhen, hvor alliancens sikkerhedsinteresser varetages bedst uanset hvor og hvornår. n\n8 8 Forsvarsavisen 04. udgave / årgang 2 / maj / 2013 indland Et nummer til hjælp Oplysning om ordninger og kontaktlinjer Denne folder giver dig et overblik over nogle af de ordninger og kontaktlinjer, du som medarbejder i forsvaret kan henvende dig til. Forsvaret har fået et fælles telefonnummer, som du kan ringe til, hvis du skal have rådgivning. Linjen er en service til dig, og den kan oplyse dig om, hvor du kan henvende dig, hvis du er i tvivl om, hvilken ordning eller kontaktlinje, du skal henvende dig til med dit problem. Hvis du ringer på , kan du få svar på spørgsmål, som jeg vil gerne tale med en socialrådgiver. Hvor skal Din henvendelse kan bl.a. dreje sig om kritiske forhold. For eksempel hændelser du finder uhensigtsmæssige, urimelige, ulovlige eller forslag til effektivisering. jeg henvende mig?, eller jeg har fået en arbejdsskade. Hvem skal jeg ringe til? eller jeg synes, der er sket noget uregelmæssigt - hvordan håndterer jeg den situation?, eller er det muligt at være anonym?. Din henvendelse kan også handle om, at du har brug for hjælp. Du kan altid henvende dig til de listede ordninger, uden du behøver at orientere din chef eller leder om det. Du kan også henvende dig anonymt. Tlf.: Mail: Postadresse: Medarbejderlinjen Forsvarskommandoen Danneskiold-Samsøes Allé København K Du kan altid henvende dig direkte til Forsvarets Medarbejderlinje, som er åben alle hverdage for telefonisk henvendelse mellem Og nummeret er som sagt Forsvarets medarbejderlinje kan oplyse dig om, hvor du kan henvende dig, hvis du er i tvivl om hvilken ordning eller kontaktlinje, du skal henvende dig til med dit problem. Medarbejderlinjen er åben for personlig betjening inden for normal arbejdstid. Uden for normal arbejdstid kan du lægge besked på en telefonsvarer. Du kan desuden henvende dig via mail, post eller ved fremmøde. Dit behov for at kontakte medarbejderlinjen kan opstå pludseligt og i en situation, hvor du ikke har denne folder til din rådighed. Derfor anbefaler vi, at du lægger det vedlagte kort i din tegnebog Forsvarets medarbejderlinje bedre styr på økonomien Billedtekst Foto: Xxx Xxx Forsvarets civile økonomidirektør Poul Taankvist har sin daglige gang i Forsvarskommandoen på Holmen i København. Foto: Trine Axelholm Flere års arbejde med at få bedre styr på økonomien i forsvaret har båret frugt. Det viser Årsrapport Forsvaret kom ud af 2012 med et forventet overskud på cirka 150 millioner kroner, samtidig med at de operative opgaver blev løst tilfredsstillende. Af anders fridberg / forsvarets hovedredaktion årsrapport Forsvaret kom ud af 2012 med et overskud på cirka 150 millioner kroner. Det viser Årsrapport 2012, som Forsvarskommandoen udsendte i midten af april. Som en del af den nye aftale på forsvarsområdet for har politikerne nemlig besluttet, at noget af forsvarets overskud og opsparing skal gå tilbage til statskassen for at være med til at dække det store underskud, der har været i statens samlede husholdningsbudget sidste år. Derfor har forsvaret afleveret cirka 1 milliard kroner tilbage til statskassen. Overskuddet på de cirka 150 millioner kroner ud af et budget på cirka 21 milliarder kroner var forventet, og det viser, at forsvaret efter en årrække, hvor økonomistyringen har været udsat for hård kritik fra Rigsrevisionen, har fået bedre styr på økonomien. - Vi har arbejdet hårdt og målrettet på at forbedre økonomistyringen og ikke mindst at skabe større gennemsigtighed i forsvarets økonomi. Forsvaret udgør omkring 20 procent af det statslige driftsbudget, og vi har en forpligtelse til at være ambitiøse. Vi skal kunne fortælle befolkningen og politikerne, hvad vi bruger penge på, og hvad det koster at løse vores opgaver. Vi er ikke i mål endnu, men det går den rigtige vej, fastslår Poul Taankvist, der er økonomidirektør i forsvaret. Bedre beregning Blandt de ting forsvaret fortsat skal arbejde med er videreudvikling af de modeller, der bruges til budget- og planlægning. Det skal gøre forsvaret bedre til at beregne de økonomiske konsekvenser, når der sker ændringer i opgaveløsningen og rammerne for den for eksempel når politikerne beslutter at udsende militære bidrag i internationale operationer eller beslutter at reducere forsvarets bevilling på finansloven. Årsrapporten handler ikke kun om forsvarets økonomiske resultater, men også om løsningen af nationale og internationale opgaver, samt en lang række andre mål om alt fra ekstraordinær opfyldning af forsvarets lagre af ammunition og reservedele til nedbringelse af sygefraværet. Betydelig operativ effekt Forsvaret skulle i 2012 opfylde i alt 91 forskellige resultatkrav. Resultatkravene er fælles mål aftalt mellem Forsvarsministeriet og forsvaret. Af de 91 resultatkrav i 2012 blev de 83 opfyldt, fem blev delvist opfyldt, mens tre krav ikke blev opfyldt. De tre krav handler om, at der blev iværksat færre materielanskaffelsesprojekter end planlagt. Om flybaseret overvågning ved Grønland, hvor et antal planlagte flyvninger blev aflyst. Og endelig at forsvaret ikke har kunnet opfylde et krav om, at andelen af medarbejdere i forsvaret med anden etnisk baggrund skulle hæves til 1,2 procent. Resultatet blev 1 procent. Det faglige resultatet viser, at forsvaret også i 2012 leverede betydelig operativ effekt både herhjemme og i udlandet, herunder støtte til indsatsen mod pirateri, en styrkelse af kapaciteten hos de afghanske sikkerhedsstyrker, luftrumsovervågning i det nordlige Afghanistan samt C-130 Hercules lufttransport til støtte for Afghanistan-indsatsen. n SCAN OG LÆS\n9 indland 9 Færre chefer Forsvarsforliget betyder, at omkring 10 procent af alle chefstillinger i forsvaret nedlægges. Af Forsvarets Hovedredaktion FORLIG Forsvarsforliget udløser en række besparelser i hele forsvaret. Det medfører, at en stribe stillinger rundt omkring i forsvaret nedlægges. Samlet set forventes det, at omkring ti procent af de nuværende militære og civile stillinger er nedlagt, når forliget er fuldt implementeret. Men det er ikke kun medarbejderne i forsvaret, der bliver ramt. Målsætningen er, at antallet af chefstillinger skal reduceres proportionalt med øvrige personalekategorier. Det betyder, at omkring 50 militære og civile chefstillinger nedlægges, hvilket svarer til godt 10 procent af det samlede antal chefstillinger. - Når der skæres stillinger i forsvaret, er det vigtigt, at vi alle holder for, således at der også fremover forbliver et fornuftigt forhold mellem antallet af medarbejdere og antallet af chefer. Falder antallet af indianere, falder antallet af høvdinge tilsvarende, siger kontreadmiral Finn Hansen, der er chef for Personelstaben i Forsvarskommandoen. Ikke ens fordeling De enkelte myndigheder i forsvaret arbejder nu på at optimere deres strukturer i forhold til de rammer, der er meldt ud fra Forsvarskommandoen. Her skal myndighederne komme med bud på, hvordan deres fremtidige organisation kan skrues sammen af civile og militære medarbejdere, så de kan løfte de opgaver, de bliver pålagt. - Der bliver dog ikke nødvendigvis en ligelig sammenhæng mellem reduktionen i den samlede medarbejderstruktur og reduktionen i chefstrukturen ved de enkelte myndigheder. Det skyldes, at ansvars- og beslutningskompetence kan variere fra en operativ afdeling med mange ansatte til en afdeling eller sektion i Forsvarskommandoen med mange akademikere og stor beslutningskompetence, siger Finn Hansen. n fakta om øvelse Yellow Knight Foto: Morten Fredslund Danmark var et af de første lande, der diplomatisk anerkendte Estland, Letland og Litauen. Danmark har siden haft et militært samarbejde med landene og bidrager blandt andet med opbygningen af et effektivt forsvar inden for rammerne af NATO. Den litauiske Iron Wolf Brigade blev affilieret i 2006, og i 2009 fulgte 1st Estonian Infantry Brigade. 12. april 2013 gjorde 1st Latvian Landforce Brigade de andre følge. Med affilieringen får de tre brigader mulighed for at træne og blive trænet med danske enheder og i divisionsramme. Herudover rummer aftalen også blandt andet mulighed for rådgivning i forhold til NATO-samarbejde. Men det er også et givende samarbejde set med danske øjne. Ikke kun i form af inspiration udefra, men også qua muligheden for at øve og gennemføre operationer med op til alle fem brigader. Med tilgangen af den lettiske brigade er Danske Division nu den division i NATO med flest tilknyttede enheder. ØVELSE YELLOW KNIGHT Scenariet ligner Balkan. Danske Division er indsat med fem brigader fra fire lande. Opgaven lyder først på stabilisering, men overgår til angreb. Af presseofficer Jeanette Serritzlev øvelse Med 500 mand og fem brigader er øvelse Yellow Knight i Oksbøl en af årets største øvelser herhjemme. Det var Danske Division, der øvede med de to danske brigader samt tre affilierede fra Estland, Letland og Litauen. Øvelsen, der var opdelt i to dele, blev skudt i gang med samtænkningsfokus, hvor brigadestabene både skulle agere i forhold til lokale magthavere og civile aktører som Røde Kors, Dansk Flygtningehjælp, politiet og beredskabet. Og det tilfører en ekstra dimension at have eksterne aktører med. - Jeg er glad for, at så mange ikke-militære organisationer er repræsenteret. Især NGO erne er vant til at arbejde i helt andre operationsmiljøer end os. De kan virkelige komme med spørgsmål, der kan udfordre stabsofficererne, når de spørger ind til de praktiske manøvrer i forhold til humanitære spørgsmål, siger chefen for Danske Division, generalmajor Michael A. Lollesgaard. De udfordrende spørgsmål kom blandt andet til udtryk i et møde med de lokale nøglespillere (key leaders, red.), hvor brigadechefen og den lokale borgmester skulle nå en fælles forståelse. Fra stabilisering til angreb I anden fase fortsatte scenariet, men nu skulle brigaderne øve decideret angreb. Øvelsen var derfor også en mulighed for den nytiltrådte divisionschef for at se alle brigaderne i aktion og i koordination. - Det har været en meget lærerig øvelse for alle involverede. Brigaderne er alle føringsmæssigt på et tilfredsstillende niveau, og evnen til at operere i en multinational sammenhæng er god, siger generalmajor Michael A. Lollesgaard. Øvelsen indebar således både operativ planlægning og konkrete problemer, der skal løses; såsom utilfredse demonstranter, flygtningestrømme og rygter om overgreb på minoriteter. Lettisk brigade formelt tilknyttet Som afslutning på øvelsen blev den lettiske brigade formelt tilknyttet Danske Division med en affilieringsaftale. Brigaden følger dermed efter de allerede affilierede brigader fra Litauen og Estland. - Vi er fra dansk side utroligt glade for, at vi har fået formaliseret relationen til den lettiske brigade, siger generalmajor Michael A. Lollesgaard. 1st Latvian Landforce Brigade har gennem flere år deltaget i aktiviteter med divisionen, men er altså nu formelt tilknyttet. - Nu har vi samlet et stærkt multinationalt uddannelsessamarbejde, som for alle parter giver et godt grundlag for yderligere operativ udvikling, siger generalen. n Hvis du som chef har spørgsmål, som du ikke kan få besvaret via en søgning på HR-portalen, kan du kontakte HR-rådgivning HR-RÅDGIVNING\n10 indland 10 Forsvarsavisen 04. udgave / årgang 2 / maj / 2013 overblik Redigeret af HENRIK MORTENSEN SCAN OG SE VIDEOEN Fest hos dragonerne Jubilæum: Jydske Dragonregiment i Holstebro har i de første dage i maj festet igennem. Festlighederne startede den 1. maj. hvor panserbataljonen havde samlet alt personel samt nogle få gæster for at fejre Panserbataljonens 60-års jubilæum med en parade. Dagen efter åbnede Dragonmuseet, og på selve dragondagen, lørdag, havde museet åbent hus, så de op mod 5000 gæster både kunne fornøje sig med fortid og nutid. n Stop olien som app KAMPAGNE: par øjne holder et vågent øje med havmiljøet i Danmark. De er en del af Søværnets Operative Kommandos flåde af havmiljøvogtere, der hjælper søværnet med at mindske olieforureningens skadevirkninger på havmiljøet, naturen og de rekreative områder ved kyster og strande. Den civile overvågning fra lystsejlere og erhvervssejlere er et vigtigt supplement til søværnets egen overvågning fra skibe, fly og satellitter.nu kan du også via din smartphone være med til at holde udkig. Download Stop Olien-app en så kan du anmelde olieforekomster hurtigt og nemt ved at klikke dig igennem anmeldelsen. Du kan ligeledes vedhæfte billeder og eventuelt uddybende kommentarer med mere. n Læs mere om Stop olien-kampagnen på forsvaret.dk/sok/nationalt/havmiljoe/stopolien Af Carsten Randers / FBE BRANDE Vejrstatistikkerne fra Danmarks Meteorologiske Institut (DMI) viser, at der i februar og marts gennemsnitligt faldt 31 mm nedbør langt under normalen. De ni mm nedbør i marts var det fjerde laveste for måneden siden Den lille mængde nedbør har fået konsekvenser for forsvarets øvelsesterræner, hvor der jævnligt har været naturbrande. - Vi har ildebrande hvert år, men det har været ekstremt tørt i år, og det er det stadigt. Det gule, afsvedne græs og tørre lyng er næsten som krudt, fortæller Ole Lembcke Pedersen, der er leder af terrænelementet ved Forsvarets Bygnings- og Etablissementstjeneste i Borrislejren. Normalt stopper brandbælterne i øvelsesterrænet brandene fra at udvikle sig, men det tørre materiale hvirvler blot op, og så fortsætter branden på den anden side af bæltet. Ifølge Ole Lembcke Pedersen har der været to kontrollerede afbrændinger på ca. 20 hektar stykket, som man laver af naturplejemæssige årsager. Derudover har der været ca. 40 småbrande, som soldaterne oftest selv klarer ved hjælp af branddaskere, og så har der været to større, ukontrollerede brande. Den ene på ca. 10 hektar og den anden brand åd hele 78 hektar heraf 4 hektar højskov. Det brænder næsten dagligt I Oksbøllejren kan lederen af terrænelemenet, Pernille Stenum, ikke diske op med lige så store ukontrollerede brande som i Borrislejren, men der har været et par stykker på et par hektar, men så har der til gengæld været kontrollerede afbrændinger på ca. 150 hektar. - Der har været rigeligt med brande. Det tog til i sidste halvdel af marts, og i april har det næsten været dagligt i det skarpe terræn, siger hun. Brandene opstår typisk, når soldaterne skyder med lysspor, hvor fosfor i projektilets bagende brænder, så man kan følge det. Det kan også være, når en lysraket til at oplyse målene, ikke er brændt ud, før den rammer jorden. Brandene kan også opstå, når der bruges røgammunition til at sløre en fremrykning. I år har det tørre vejr dog betydet, at der i perioder har været forbud mod at bruge disse ting. Døgnbemandet brandberedskab Både i Borris og Oksbøl er der døgnbemandet brandberedskab otte måneder årligt, så man kan få slukket brandene hurtigst muligt. Begge steder er fire pansrede mandskabsvogne (PMV er) ombygget til brandbekæmpelse. I Borris kører de med liter vand, som holder i ca. 20 minutter. Der bliver også kørt pumper ud til nærmeste branddam, ligesom en traktortrukket og ombygget gyllevogn med plads til liter vand forsyner brand-pmv erne. Og både i Borris og Oksbøl er det yderst sjældent, at der også er brug for at tilkalde Falck og Beredskabet. I Borris har de skydende enheder ligeledes en brandtrailer med 500 liter vand til brug på de mest risikable baner, og så er der begge steder branddaskere ved alle skydebanerne, som soldaterne bruger. Brandene klarer arbejdet Brandene kan dog give en hjælpende hånd til de folk, som vedligeholder områderne. - Vi afbrænder faktisk lyngen hvert 6-8 år for at forny den som en del af naturplejen, og det er problematisk i nedslagsområdet. Her kan der være ueksploderet ammunition, så vi hverken må lave kontrollerede afbrændinger eller slå lyngen ned maskinelt. Men i år er der opstået brande derude, som har klaret arbejdet for os, fortæller Pernille Stenum. Ole Lembcke Pedersen forklarer, at der ikke må laves kontrollerede afbrændinger efter 1. april, hvor fuglene laver rede og lægger æg, og krybdyrene er kommet frem. Derfor er brande på nuværende tidspunkt ikke så godt. Det var heller ikke lige planen, at der skulle forsvinde 4 hektar højskov. - Men der er en målsætning om flere døde træer i terrænet, som en del af naturplejen for at tiltrække biller til de sjældne fugle. Her har vi selv fældet træer, men nu kan vi bare lade denne brændte skov stå. Skaber den vilde natur Skovfoged Anna Johanne Sünksen, der er ansat ved naturdriftselementet ved FBE s Kompetencecenter Danmark, er også tilfreds med den brændte natur. - Mit naturhjerte klaprer over den brændte skov, for det er spændende med fornyet skov, som skaber noget vildskab og en lidt mere uoverskuelig natur, hvilket soldaterne også efterlyser i terrænerne. Anna Johanne Sünksen peger også på, at de små, spontant opståede brande giver en mosaik af små felter i terrænet, der også passer godt i forhold til at skabe en vildere natur. Hun deler imidlertid Ole Lembcke Pedersens bekymringer for de ynglende fugle og krybdyrene, når der spontant opstår brande efter 1. april. - Heldigvis når mange krybdyr at forsvinde, og selv om fuglenes reder og æg går til, så kan nogle af fuglearterne nå at lave et nyt kuld, hvis uheldet er ude tidligt på sæsonen. I den periode skal vi helst undgå de store brande. Det er også derfor, at vi foretager de kontrollerede afbrændinger før 1. april. Selv om brandene som udgangspunkt er gode for naturen, skal man alligevel være varsom og sørge for at få slukket dem hurtigt. n Forsvarets terræner brænder Naturen har kun godt af at blive futtet af i ny og næ. I foråret har der været nok at se til for brandberedskabet ved forsvarets største øvelsesterræner. Kontrollerede afbrændinger som denne i Karup foretages mellem 1. april og 1. oktober Foto: Michael Sand\n11 udland En veloverstået march AFGHANISTAN: 120 civile, militære og FN-ansatte deltog, da den enlige dansker i United Nations Assistance Mission in Afghanistan (UNAMA) inviterede til DANCON-march. Uanset om man er den eneste dansker i området, kan man stadig gennemføre den traditionsrige march. Det var udgangspunktet for oberstløjtnant Michael D. Nielsen. Oprindeligt var det planen, at marchen skulle gennemføres udelukkende for personel ved UNAMA. Imidlertid var de amerikanske tropper i området fyr og flamme, da de hørte om marchen. Da de tilbød at støtte arrangementet, blev der skabt mulighed for at invitere endnu flere til at deltage. Alle deltagere gennemførte marchen. n SCAN OG SE VIDEOEN Vi ser i stigende grad en afghansk vilje til at kæmpe mod Taleban. Kaptajn Ruben, Udsendt på ISAF Hold Læs mere om FN-missioner med dansk deltagelse forsvaret.dk/hok Der skydes TEST: I forlængelse af øvelsen Joint Warrior blev Esbern Snare og Absalon i farvandet ved Skotland sammen med helikopteren fra eskadrille 723. Grunden var, at Esbern Snare skulle træne i at skyde med Sea Sparrow-missiler, der er et overflade-til-luft missil. Under skydningen sikrede Absalon og helikopteren, at der ikke var skibs- og lufttrafik i området. Skydning med missiler til søs kræver et stort skydeområde. Da der normalt ikke kan etableres et tilstrækkeligt stort område i danske farvande, gennemføres missilskydninger som regel uden for Danmark. Det lykkedes Esbern Snare at nedkæmpe de indkommende missiler med sine Sea Sparrow-missiler på missilskydebanen ud for Hebriderne. n øvelse til fælles indsats Mens fregatten Iver Huitfeldt er på vej hjem fra NATOs operation mod pirateri i Det Indiske Ocean, har næste hold trænet til udsendelse. NATO-øvelsen ved England og Skotland er en vigtig forberedelse for det danske maritime bidrag til bekæmpelsen af pirateri. Foto: Esbern Snare. SCAN OG SE VIDEOEN Af Pernille Kroer / SOK Øvelse Støtteskibene Esbern Snare og Absalon, inspektionsskibet Vædderen, en helikopter fra Eskadrille 723 og Søværnets Taktiske Stab var med, da 60 krigsskibe, ligeså mange fly og helikoptere og en række landbaserede enheder fra elleve nationer i april trænede den store øvelse Joint Warrior. Øvelsen foregik det nordlige England og Skotland og i de omkringliggende farvande. Her fik de danske enheder lejlighed til at øve operationer, som de skal være forberedte på, når de er udsendt som det danske bidrag i en international maritim flådestyrke. - Deltagelsen i Joint Warrior er en vigtig del af vores fælles forberedelse inden en udsendelse. Øvelsen giver os de nødvendige udfordringer, så vi sammen med helikopteren fra Eskadrille 723 og Søværnets Taktiske Stab kan fastholde og udvikle vores faglige niveau. Det er en del af fundamentet, når vi engang skal udsendes igen, siger orlogskaptajn Steen Balslev, næstkommanderende på Esbern Snare. Under øvelsen trænede de danske enheder blandt andet anti-ubådskrigsførelse, luftforsvar og skydning mod mål til søs, i luften og på land. Andre øvelser var boardingoperationer, taktiske øvelser og operationer med våben. - Scenariet for øvelsen var en uenighed mellem to suveræne stater om hvem, der havde retten til et større landområde og de tilhørende råstoffer. Vi indgik i den ene af parternes flådestyrke sammen med en engelsk fregat og svenske og norske patruljebåde. Situationen var anspændt mellem de to lande, og vi skulle være forberedte på asymmetriske trusler, terrorisme og egentlige maritime kamphandlinger, siger Steen Balslev. n Fakta Søværnets Taktiske Stab var kommandostab for én af de tre styrker, der indgik i øvelsen. Staben var til øvelsen suppleret med personel fra hæren og flyvevåbnet og med internationale forbindelsesofficerer. Opgaven var at koordinere og lede den internationale flådestyrke. Øvelsen ved England og Skotland kører hvert halve år, og som i den netop afviklede øvelse kan både NATO-lande og lande, der ikke er medlem af NATO, deltage. De danske enheder har deltaget i øvelserne siden 2009 som forberedelse til, at enhederne kan indsættes i antipirater-operationerne i Det Indiske Ocean.\n12 12 Forsvarsavisen 04. udgave / årgang 2 / maj / 2013 udland Ukrainske flyttemænd Et ukrainsk fragtfly har i 25 dage fløjet i pendulfart med brændstof fra Thule til Station Nord. Aftalen sparer danskerne for omkring 7,5 millioner kroner. På landingsbanen på Station Nord bliver byggematerialer og store maskiner læsset af det store ukrainske fragtfly. Foto: Jerry Andersen Fototjenesten, Karup Af Kitt Kristensen / FTK GRØNLAND Det kæmpestore Ilyushin transportfly buldrer af sted. Efter et to-dages ufrivilligt stop er flyet atter i luften. Kursen er sat mod Station Nord, hvor den kraftige sidevind har lagt sig, og det igen er muligt at lande. Det er det sidste læs til Grønland for ukrainerne, for Operation Northern Falcon er ved at være slut for denne gang. Det er et årligt samarbejde, som både Danmark og Ukraine nyder godt af. - Helt overordnet så er det her et samarbejde, hvor de kan hjælpe os, og vi kan hjælpe dem. I Danmark har vi ikke en så stor flyvemaskine, men vi har behovet for at få flyttet en masse brændstof i Nordgrønland hvert år for at holde Siriuspatruljen og Station Nord kørende, forklarer pilot og major Per Jensen, der i gennem tre år har været detachementschef for samarbejdet. - Og omvendt så har ukrainerne den store flyvemaskine, men mangler i stedet træning i at flyve i NATO-regi, og det kan vi give dem. Dobbelt så hurtigt Danmark har samarbejdet med Ukraine siden 2009, og hvert forår flyver det store transportfly frem og tilbage fra Thule Air Base til Station Nord med brændstof i godt tre uger. - Det ukrainske fly kan løfte dobbelt så meget brændstof som det danske Hercules. Så i stedet for at vi skulle flyve brændstof i halvanden måned med vores danske Hercules, kan ukrainerne klare det på godt tre uger, forklarer Per Jensen. FTK har regnet på besparelsen ved at bruge det ukrainske Ilyushin transportfly frem for de danske transportfly; ved at chartre ukrainerne, sparer man omkring 7,5 millioner kroner pr. år. Nye kontrakter Det er dog ikke kun Danmark, der vinder noget ved Operation Northern Falcon - Ukrainerne selv får ud over betaling for servicen - også NATO-træning, som indbefatter, at de overholder alle gældende NATO-regler lige fra flysikkerhed til behandling af gods og personel. - Vi er med til at give dem NATO-standard, så de kan få flere lignende kontrakter med andre NATO-lande. Og samarbejdet har båret frugt. I dag har de fået kontrakter med både EU og Tjekkiet, siger Per Jensen. n Work hard play hard Elleve danskere har til dagligt deres tjeneste i hovedkvarteret Allied Rapid Reaction Corps i England. De skal sammen med deres udenlandske kolleger være klar til at kunne deployere med fem dages varsel over hele verden. Af oberst Ole Bering / ældste danske officer ENGLAND Allied Rapid Reaction Corps (ARRC) er i fredstids placeret i Innsworth cirka to timers kørsel vest for London midt i smukke Cotswold og med Wales i vores baghave. ARRC s skal under et højt beredskab være klar til at deployere world-wide, hvilket betyder, at man er på et beredskab, der varierer mellem fem og 20 dage. ARRC har i sin eksistens deployeret adskillige gange. Som det første i Bosnien ( ), senere Kosovo (1999), og i Afghanistan i Senest deployerede HQ ARRC i hele 2011 som kerneelement af ISAF Joint Command i Kabul. Der sættes en ære i, at vores udvikling baseres på de erfaringer, som er gjort under ARRC deployeringer i operationer, samt også en ære i at være ledende på udviklingen inden for gruppen af HRF(L) HQ. Et godt uddannelsessted Vi er ti danske officerer i det permanente hovedkvarter. Danskerne er spredt ud i stort set alle hovedkvarterets divisioner, hvilket giver god mulighed for at følge udviklingen, lære, samt forhåbentlig bringe nyttige erfaringer med hjem til vores fremtidige danske jobs. For en dansk officer er HQ ARRC et unikt tjenested af en række grunde. Én er, at HQ ikke har noget formelt uddannelsesansvar for tilknyttede enheder og heller ikke er pålagt nationale britiske opgaver udover at være britisk lead for udvikling af Land Component modellen. Det giver tid i hverdagen til at hellige sig HQ egen uddannelse. Også den enkeltes personlige træning og udvikling vægtes højt, og et antal Adventure Training aktiviteter og krigshistoriske Staff Rides giver krydderi i hverdagen. Alt i alt et rigtigt spændende tjenested for danske officerer, der giver god mulighed for personlig udvikling og en interessant tjeneste ikke mindst i tæt samarbejde med multinationale kolleger. Og alt dette under ARRC interne slogan: work hard play hard. n FAKTA Allied Rapid Reaction Corps (ARRC) er oprettet i I dag er der syv High Readiness HQ Land (HRF(L)), samt yderligere to på lavt beredskab. Headquarters Allied Rapid Reaction Corps (HQ ARRC) er et britisk ledet multinationalt korpshovedkvarter med deltagelse af i alt 16 nationer. Hovedkvarteret består i fredstidsbemanding af cirka 440 medarbejdere, i krisebemanding kan tallet øges op til cirka 700. Der er ti danske officerer i den permanente bemanding, samt yderligere op til tre designerede. En dansk chefsergent leder National Support Element, der dækker hele Storbritannien.\n13 udland 13 Personel udstationeret i regi af NATO 1. maj 2013 Land Belgien Sted Bruxelles og Mons NATOs politiske og Militære hovedkvarterer. SHAPE Antal Ca. 25 Denne liste udviser en oversigt over de lande hvor Danmark har sin primære repræsentation i regi af NATO. Den viser både politiske og militære stabe og hovedkvarterer. I det forgangne år har NATO gennemført en reorganisering og strukturtilpasning. Dette har medført, at Danmark har reduceret sin repræsentation ved NATOs hovedkvarterer. Det har blandt andet betydet, at der i fremtiden ikke vil være tilstedeværelse ved NATO s hovedkvarterer i bl.a. Portugal, Spanien og Italien. Derimod er der fremover dansk personel ved NATO s hovedkvarter i Izmir, Tyrkiet. Foruden de nævnte lande har Danmark en række andre udstationeringer som ikke er i NATO-regi, men som knytter sig til bilaterale samarbejder og udviklingsprojekter inden for det politiske og militære område. England Holland Norge Tyskland Polen Tyrkiet Northwood Headquarters HQ ARRC Allied Rapid Response Corps, Innsworth JFC HQ Brunsum Joint Force Command Headquarters, Brunsum Joint Warfare Center CIS Kolsås NATO Early Warning, Geilenkirchen CC-AIR HQ, Ramstein CAOC, Uedem, NATO School, Oberammergau Multinational Corps North East Stettin. Land Component Command IZMIR Izmir Ca. 10 Ca. 10 Ca. 4 Ca. 30 Ca. 30 Ca. 3 USA SACT Norfolk Virginia Ca. 8 Nye tricks og gammel viden Danmark bidrager i 2014 endnu en gang med en eskadron til NATOs hurtige udrykningsstyrke, NRF. Enheden er nu under uddannelse, som kræver en blanding af tillærte færdigheder fra blandt andet Afghanistan og gamle, grønne, militære dyder. tekst og foto: Nicholas Lundgard / presseofficer isaf 16 NRF 2014 Gennem de seneste 20 år har den danske hær været indsat i skarpe opgaver rundt om i verden. Opgaver som har modnet og styrket hæren og ikke mindst vores førere og soldater, men som også har kostet menneskeliv, materiel og dyrtkøbte erfaringer. - Der er ingen tvivl om, at hæren er blevet skarpere på enkeltkæmperfærdigheder og føring i høj-kinetiske miljøer, som Afghanistan. Det er en erfaring, vi skal lære af og bruge. Men vi skal samtidig gribe i den gode, gammeldags værktøjskasse, hvor elementer som regulering under march, samvirke mellem forskellige typer af enheder og en mere manøvrebaseret tilgang til opgaveløsningen skal øves, siger Vilhelm Elsang, stabschef for II/GHR ISAF 16, og tidligere stabschef for Opklaringsbataljonen på Bornholm. Samvirke og forberedelse Vilhelm Elsang var i perioden ved Opklaringsbataljonen med under hele forberedelsen, uddannelsen og opstillingen til NRF Som den største del af hærens bidrag til NRF i 2012, var 2. Lette Opklaringseskadron også den gang indsat i ugelange øvelser og uddannelsesperioder både herhjemme og i udlandet. - Nøgleordene for vores forberedelse i 2012 var samvirke med andre enheder både fra hæren, søværnet og flyvevåbnet, og gerne på tværs af nationaliteter. Som eksempel kan nævnes vores deltagelse i ISAF 14s afsluttende, missionsorienterede uddannelse i Oksbøl sommeren Her blev vores køretøjer indsat med Bornholmerfærgen, mens staben fra Opklaringsbataljon blev sejlet med støtteskibet ABSALON, og resten af eskadronen fløjet ind med Hercules C-130, der satte svendene af på Vejers Strand, forklarer Vilhelm Elsang. Soldater fra 2. Lette Opklaringseskadron under en øvelse i Oksbøl i Nye tricks Det er blandt andet forberedelserne til NRF 2012 og ikke mindst erfaringerne fra hærens indsættelse i Irak og Afghanistan, som er pensum for NRF Men styrken skal i høj grad også til at støve viden om basis soldaterfærdigheder af igen og dermed næsten genlære, hvordan manøvrebaserede indsættelser skal føres ud i livet. - I Afghanistan har vi haft et lille hjørne af et stort operationsområde, og vores manøvreplanlægning har primært været fokuseret på delings- og kompagniniveauet. Samvirket mellem afsiddet infanteri og kampvognene har været relativt geografisk bundet, når kampvognene stod på high ground og en deling infanterister gik ned i Green Zone. Vi skal nu til at tænke som en mindre brik i en større helhed og dermed kunne operere på både bataljons, brigade og højere niveauer, hvor end det måtte ønskes. Vi skal huske på, at vores samarbejdspartnere stadig er så store, at de gamle principper om manøvre gælder. Derfor skal vi kunne det fulde pensum, hvis vi ønsker at være med, siger Vilhelm Elsang. n FAKTA NATOs hurtige udrykningsstyrke, NATO Response Force (NRF), er en multinational styrke på ca mand med komponenter fra alle tre værn. NRF blev besluttet etableret i november 2002, og på NATOs topmøde den 30. november 2006 i Riga blev styrken erklæret operativ. Da NRF er en expeditionary force, som med kun fem dages varsel vil kunne indsættes og operere selvstændigt i op til 30 dage uden tilførsel af forsyninger. Lette Opklaringseskadron bliver endnu en gang Danmarks næste NRF-bidrag. NATO har ændret beredskabsperioden fra et halvt til et helt år, og benævnelsen hedder derfor NRF 2014 efter det år, hvor enheden står i beredskab.\n14 14 forskning/analyse Forsvarsavisen 04. udgave / årgang 2 / maj / 2013 Danmark Foto: FAK sidder tungt på NATOs top Lektor Peter Viggo Jakobsen er forsker ved Forsvarsakademiet. Hans forskningsområder er dansk og nordisk forsvars- og sikkerhedspolitik, FN og international fred og sikkerhed, fredsoperationer, konflikthåndtering, militær magtanvendelse og tvangsdiplomati. Kilde FAK Med to topposter i NATO har Danmark for alvor markeret sig på det diplomatiske landkort og sat sit aftryk internt i alliancen. Af RASMUS MELDGAARD / FAK PERSPEKTIV Når der forhandles omkring det karakteristiske runde bord i NATOhovedsædet i Bruxelles, sidder der to danskere med i det helt tunge selskab. Med tidligere forsvarschef Knud Bartels som formand for den militære komité og Anders Fogh Rasmussen på generalsekretær-posten har Danmark nemlig sat sig på to af de tre øverste poster i alliancen. En stor bedrift, når man sammenligner landets størrelse med vores nærmeste allierede. Men hvordan er vi egentlig kommet i betragtning til posterne, og hvad betyder de for dansk politik og den internationale indflydelse? Peter Viggo Jakobsen, lektor på Forsvarsakademiet, vurderer, at Danmark har været i stand til at få de betydningsfulde poster på grund af landets aktivistiske udenrigspolitik, det nære forhold til USA og en række tilfældigheder, som er faldet ud til dansk fordel. Fogh viste sit værd - Man kan sige, at adgangsbilletten til posten som generalsekretær har været den aktivistiske udenrigspolitik, som Danmark har ført med støtte til amerikanerne i Irak og Afghanistan. Anders Fogh Rasmussen fik Bushs støtte til sit kandidatur, fordi de havde haft et nært og tillidsfuldt samarbejde. I amerikansk optik er Fogh en interessant figur, fordi han kan levere varen i forhold til det, som USA gerne vil have lavet i NATO, siger Peter Viggo Jakobsen og fortsætter: - Samtidig hører det med til historien, at han ikke var kommet i nærheden af posten, hvis eksempelvis franskmændene ikke havde set ham som interessant. Det, der gjorde Fogh interessant i en europæisk kontekst, var hans evne til at få EU-udvidelsen forhandlet på plads, da Danmark havde EU formandskabet i Han har altså vist sig som en dygtig og respekteret statsmand på den europæiske scene, og derfor har han kunnet sælge billetter i både Europa og USA. Synligt Danmark At formandsposten for den militære komité samtidig endte på danske hænder var dels et udslag af det store danske NATO-biddrag i Afghanistan og Libyen, dels en række tilfældigheder som faldt ud til dansk fordel. - Vi har tidligere uden held forsøgt at få vores forsvarschefer ind på posten som formand for den militære komité. Der er ingen tvivl om, at Danmarks høje profil har været medvirkende til, at Bartels fik posten, men med formandsposten er det også et spørgsmål om hvilke modkandidater, man står overfor. At Bartels og Fogh rammer oven i hinanden, tror jeg derfor også har en grad af tilfældighed. Ingen betydning for dansk NATO-politik Ifølge Peter Viggo Jakobsen har der ofte været en sammenhæng mellem antallet af topposter og den politik et land har ført i forhold til NATO. De to topposter har dog ikke haft den store indflydelse på dansk politik. - Jeg tror sådan set ikke, at de to poster har haft den store betydning i forhold til den danske NATO-politik. Vi var, allerede inden Fogh og Bartels fik de to poster, all in i forhold til, hvad vi kunne engagere os i mht. NATOsamarbejdet. Sagt på en anden måde var den toptunede NATO-støtte fra København allerede på plads, inden de fik deres poster, og derfor var der ikke så meget, de kunne lave om, vurderer Peter Viggo Jakobsen. - Samtidig har vi jo meldt os ud af NATO-projekter, mens Fogh var generalsekretær, fordi vi havde problemer med at få budgetterne til at hænge sammen herhjemme. Det var Fogh ikke tilfreds med, men de danske politikere vægtede altså de indenrigspolitiske overvejelser højere end hensynet til alliancen. Større dansk indflydelse Selvom de danske topposters betydning ikke kan aflæses direkte i den danske NATO-politik, har de styrket den danske stemme i alliancen. - Den danske indflydelse er indirekte. Vores beskedne størrelse gør, at vi ikke har mulighed for at diktere slagets gang på lige fod med de store spillere. Men vi har bedre adgang til inderkredsen og generalsekretærens tanker, fordi der sidder danske diplomater, der skal rådgive omkring ham. Det giver altså nogle informationsmæssige fordele. Samtidig tror jeg også, det betyder noget på en anden konto, siger Peter Viggo Jakobsen og uddyber: - Det faktum, at vi har været så aktive og været villige til at stå fast, selvom vi tog tab, samt at den militære chef og generalsekretæren er danske, gør, at vores delegation taler med større vægt. Jeg er ikke i tvivl om, at vi har en højere stemme i diskussionerne, og at de øvrige lande lytter mere, end de ville gøre, hvis vi ikke sad på de to poster. Dansk aftryk på NATO Selvom Danmarks politiske indflydelse i alliancen er indirekte, har man specielt med generalsekretærposten fået sat sit aftryk internt i NATO. - Fogh har været en meget anderledes generalsekretær, fordi han er den første statsleder, der har fået stillingen. På grund af sin baggrund som statsleder har han ikke underlagt sig de tidligere procedurer, hvor generalsekretæren primært samarbejdede med de nationale ambassadører i NATO. I stedet har han set det som sin primære opgave at skabe konsensus mellem statslederne, siger Peter Viggo Jakobsen og forklarer: - Det er en bevidst og helt rigtig strategi og derfor peger mange på, at han har været med til at revitalisere og reformere den måde, NATO fungerer på internt. Der er almen enighed om, at han har gjort generalsekretærposten til en mere magtfuld stilling ved at vise større uafhængighed og promovere sine egne synspunkter, inden de var handlet af med NATO og USA. Samtidig er han den første generalsekretær, der har gjort så meget ud af public diplomacy og hæve sit embedes profil i forhold til omverdenen. Man kan derfor sige, at Fogh er en stærkere og mere aktivistisk generalsekretær end sine forgængere, og det er selvfølgelig blevet bemærket i de diplomatiske kredse. Hvem ringer næste gang? Det er svært at spå om, hvordan den danske rolle i NATO vil udvikle i fremtiden. Skal vi lære af historien, afhænger Danmarks fremtidige rolle i alliancen af, hvor vores strategiske allierede England, Frankrig og USA vælger at lægge deres militære tyngde, vurderer Peter Viggo Jakobsen. - Det store spørgsmål, som melder sig på banen, efter vi trækker os hjem fra Afghanistan, bliver, hvem der ringer næste gang, siger han og fortsætter: Det kan være FN, NATO eller en af vores primære allierede, som ringer og beder os deltage i koalitioner med FNmandat eller opbakning fra NATO. Det vil være det opkald, som bliver udslagsgivende for, hvor vi kommer til at lægge vores kræfter. Siden murens fald har Danmark gjort det samme som vores allierede, og det vil vi også gøre fremadrettet. Vælger de igen at engagere sig i FN-missioner, vil Danmark følge trop, konkluderer Peter Viggo Jakobsen. n publikationer aktuelle udgivelser FAK Cooperating in War - Coalition Warfare in Afghanistan Emma Knudsen og Stine Klingenberg, MSc. Political Science. Læs Rapporten undersøger karakteren af de centrale udfordringer, som NATO og ISAF-koalitionen har stået over for i Afghanistan. Gennem en bredspektret undersøgelse fokuseres der på tre kerneudfordringer: Unity of Effort, Unity of Command og Samtænkning. Private sector and stabilisation in Afghanistan a neglected match? Tina Magaard Læs I dette brief opsummeres de vigtigste konklusioner fra konferencen Private sector and stabilisation in Afghanistan a neglected match?, som blandt andet gav indsigt i udfordringerne og mulighederne for den private sektor i Afghanistan. Libyen interventionen 2011: Fanget mellem metapolitisk idealisme og realpolitisk opportunisme Martin Krastrup, stud.scient.pol. Læs Dette brief undersøger de uudtalte bagsider af den vestlige intervention i Libyen og forsøger at modbevise den hidtil dominerende fortælling om interventionen som en kopierbar succeshistorie. Materialer fra FAK kan bestilles eller downloades som pdf på Forsvaret.dk/FAK\n15 forskning/analyse 15 ANALYSE Forskningsprojekt skal afdække skader fra bump i hurtige både Kystreddere og frømænd får knubs og i værste fald alvorlige arbejdsskader, når de sejler med topfart i deres hurtigtgående både. Et forskningsprojekt skal afdække problemet, så der kan sættes ind mod skaderne. FAKTA Et svensk-norsk-engelsk samarbejde. Målet er at forbedre arbejdsmiljøet for besætninger på hurtigtgående både. Det første af sin art, som systematisk opsamler data, der kan bruges til at opstille grænser for acceptable stødpåvirkninger i hurtigtgående både. Bølgernes slag mod de små redningsbåde kan give redningsmændene hårde knubs. Foto: Kystredningstjenesten Af PERNILLE KROER / SOK ARBEJDSSKADEr Ti alvorlige skader, hvor den værste var en brækket nakkehvirvel. Det er status, når speciel operationsstyrke overlæge, Peter A. Christensen, i Forsvarets Sundhedstjeneste, gør antallet af skader op over de seneste tre år. Skaderne tæller ikke alene frømænd, der udsættes for kraftige stød på krop og lemmer, når de for fuld fart bumper over bølgerne i deres hurtigtgående både. Også kystredderne udsættes for kraftige stød, når de, ofte i dårligt vejr, rykker ud i deres redningsbåde. For at afdække årsagen til problemet deltager forsvaret i et forskningsprojekt, der skal måle stødpåvirkningerne ved hurtig sejlads i bådene. Målet med forskningsprojektet er at forbedre arbejdsmiljøet for besætningerne på de hurtige både. Som pukkelpister - Vi får stød hver gang, vi er ude i Nordsøen. Om sommeren kan det sagtens være dagligt. Efter hver tur er vi ømme i knæ og ryg i en uges tid efter, siger redningsmand Asbjørn Strunk fra Thyborøn Redningsstation. Ifølge overlæge Peter A. Christensen kan kystredderne og frømændene blive udsat for G-påvirkninger, der er kraftigere end dem, som astronauter udsættes for. Og selv om redderne og frømændene typisk kun sejler ti til femten minutter ad gangen er det en meget voldsom belastning. Derfor vil blot en halvering af belastningen være et langt skridt på vejen mod færre skader. Første test til sommer Det videnskabelige projekt indeholder en række test. De vil give data, som forskerne kan analysere og konkludere ud fra. Den første test i projektet bliver i juni, hvor en frømand og en kystredder deltager i kapsejladsen The Race around Europe Venture Race. Ruten går fra London til Irland. Det er tanken, at forsvaret igen skal deltage i 2014, hvor sejladsen går fra London til Monte Carlo. De to deltagere bliver besætningsmedlemmer i to både, hvor der er installeret målere, der kan måle accelerationen i båden. Efter løbet skal der i et halvt år installeres 50 målere i kystreddernes og frømændenes egne både. Redningsstationerne, der tidligere hørte under Farvandsvæsnet, var de første til at komme med i forskningsprojektet, siden er frømændene fulgt med. - Det startede med, at vi i Farvandsvæsnet fik bevilliget nogle penge fra Bygge- og Anlægsfonden til profilering af kystredningstjenesten. Da vi fik penge til overs, brugte vi dem på at komme med i projektet. Redningsmændene havde længe klaget over, at bådene var for hårde at sejle med. Det er lige som at stå på ski på pukkelpister. Men vi havde fået nogle nye både med stødabsorberende sæder, og dem var folk glade for. Så kom vi til at tænke over, om nogle andre sæder i de gamle både kunne gøre en forskel, siger bådfører Jens Sloth fra redningsstationen i Thyborøn. Om nye sæder kan løse problemet, kan være en mulighed, men resultatet og de tiltag, der skal sættes ind med, vil bero på alle de data, som de kommende tests vil give. - Vi ved endnu ikke, hvordan vi skal løse problemet med de voldsomme stød, måske kan nye sæder være løsningen. Ved at deltage i forskningsprojektet kan vi komme nærmere en løsning, når vi har analyseret alle dataene fra test ene, siger overlæge Peter A. Christensen. n\n16 16 materiel Forsvarsavisen 04. udgave / årgang 2 / maj / 2013 Fakta Processen med at få indkøbt nye artillerisystemer er gået i gang. Forsvaret skal bruge omtrent 15 artillerisystemer, som skal erstatte haubitserne fra Forsvarets haubits af typen M109 A3, der nu skal erstattes. Foto: Danske Artilleriregiment Måneders test viser styrker og svagheder Farvel til haubitserne I begyndelsen af maj fik hele den danske verdenspresse adgang til de fem forskellige mandskabsvogne, som kandiderer til at blive en del af det danske forsvar. Anskaffelsen er så stor, at det helt naturligt har pressens interesse, og journalister fik fortalt, at mandskabsvognene bliver testet ganske grundigt. Store dele af testen sker i øvelsesterrænet i Oksbøl, hvor alle fem vogne skal igennem cirka 375 målinger. Her testes vognenes køreegenskaber på vej, i terræn og over forhindringer såsom bakker og mure. Tekniske forhold som brændstofforbruget testes også, og det samme gælder ergonomiske forhold og operativ anvendelse. Udover at man derved får testet om vognene kan klare, hvor leverandørerne oplyser, så får man også testet, hvor godt mandskabsvognene opfylder de krav og ønsker som danske soldater har. Selve testen varer fra 15. april og til 20. september, og derefter skal der evalueres, forhandles og regnes. Selve kontrakten forventes så underskrevet i første halvår eller medio Hvornår de første køretøjer leveres, vil afhænge af, hvad man får forhandlet sig frem til, men det bliver nok ikke før Piranhae V fra Dynamics Euro Systems Mow Af Flemming Diehl / fmt FELTARTELLERI Selv om meget militært grej kan holde længe, så er der også grænser. Forsvarets haubitser af typen M109 er blevet opgraderet flere gange, men nu kan de ikke mere. Haubitserne er fra 1965, og de skal derfor erstattes af nye. Som led i en længere anskaffelsesproces har Forsvarets Materieltjeneste netop udsendt en såkaldt udbudsbekendtgørelse, der skitserer de overordnede krav til såvel selve køretøjet og selve leverandøren, der blandt andet skal have en robust økonomi og erfaring med at levere artillerisystemer. Skal være selvkørende Markedet rummer forskellige typer af artillerisystemer, og behovet hos det danske forsvar er, at systemerne skal være selvkørende på bælte eller hjul. Derudover skal systemet være operationelt med en maksimum bemanding på fem personer, og det skal kunne klare en skudafstand på minimum 40 kilometer med en række udvalgte ammunitionstyper. Når forsvaret har modtaget tilkendegivelser om interesse fra de forskellige leverandører, vil de indgå i prækvalifikationen. Tre-fire leverandører vil derefter blive udvalgt til at give tilbud til Forsvarets Materieltjeneste, som efterspørger en pakkeløsning med såvel support, reservedele og visse vedligeholdelsesaftaler. Option på færre og flere I udbudsbekendtgørelsen gør forsvaret det klart, at man vil have en option på at kunne få op til 18 artillerisystemer eller ned til et antal af 12. Derudover skal systemerne blandt andet have en høj grad af pansring, aircondition, plads til personlig udrustning med mere. De mere detaljerede krav oplyses først til de leverandører, der kan prækvalificeres, og selve prækvalificeringen og valg af tre-fire kandidater forventes at ske i n CV 90 Armadillo fra BAE Systems Hägglunds AB Nyt slagkraftigt våben I midten af 2013 får forsvaret en ny granatkaster, som passer til gevær M/10. Forsvarets nuværende 40 mm granatkaster M203 passer til gevær M/95, men det er blevet udskiftet med gevær M/10. Derfor har der været et behov for at anskaffe en ny granatkaster, og efter en brugertest i samarbejde med Hærens Kampskole, så har Forsvarets Materieltjeneste (FMT) skrevet kontrakt med firmaet Lewis Machine & Tool Company. Deres granatkaster blev nemlig entydigt vurderet som den bedste til det danske forsvar: - Den nye granatkaster minder meget om den, forsvaret har Specifikationer: Fart: 70 km/t Vægt: 35 tons Besætning: 3+8 passagerer Aktionsradius: 1000 km Bredde: 3,1 meter Højde: 2, meter nu. 75 procent af delene er da også de samme, så det er afprøvet teknik. Vi anskaffer også et nyt rødpunkts-sigtemiddel fra det svenske firma Spuhr, og ved brugertesten kunne soldaterne ramme utroligt præcist, fortæller Michael Grentoft, der er den tekniske sagsbehandler i FMT Kosteskaftet røg sig en tur På 50 meters afstand kunne de ramme et kosteskaft, og selv på 100 til 150 meters afstand kunne de ikke bare ramme skydeskiven, men også nemt pinden, hvor skydeskiven sidder på, fortæller Michael Grentoft. Granatkasteren kan monteres som underslung, det vil sige under gevær M/10 eller bruges som stand alone med egen kolbe. Kolben kan også afmonteres, så granatkasteren kan bruges med pistolgreb, men det fraråder Michael Grentoft: - Den giver altså noget af et rekyl, så efter testen, hvor vi skød ASCOD fra Gen European Land Santa Bárbara\n17 materiel 17 General pean Land ag GmbH Specifikationer: Fart: 105 km/t Vægt: 33 tons Besætning: 3+9 passagerer Aktionsradius: 1000 km Bredde: 3 meter Højde: 2,5 meter VBCI fra Nexter Systems Specifikationer: Fart: 100 km/t Vægt: 28,4 tons Besætning: 2+8 passagerer Aktionsradius: 700 km Bredde: 3 meter Højde: 2,3 meter eral Dynamics Systems Sistemas S.A. Specifikationer: Fart: 62 km/t Vægt: 33 tons Besætning: 3+7 passagerer Aktionsradius: 550 km Bredde: 3 meter Højde: 2,4 meter APC G5 fra Flensburger Fahrzeugbau Gesellschaft mbh Specifikationer: Fart: 74 km/t Vægt: 26,5 tons Besætning: 3+8 passagerer Aktionsradius: 660 km Bredde: 3 meter Højde: 2,4 meter mange granater, var der en del blå mærker og ømme skuldre. Michael Grentoft forklarer, at det er en rammeaftale, som forsvaret har indgået, og i første omgang får man leveret 500 styk i alt. n FAKTA Et krumbanevåben En granatkaster er et våben beregnet til brug mod let- og upansrede køretøjer og personel. Det er et krumbanevåben, det vil sige en type våben, hvor projektilets bane er krum. Krumbanevåben er egnede til at beskyde mål, som ikke er i sigtelinje fra skydestilling og mål. Med det nye rødpunktssigte og med mulighed for at montere et lys-lasersigte får våbnet også nogle af de samme egenskaber som et fladbanevåben.\n18 18 Forsvarsavisen 04. udgave / årgang 2 / maj / 2013 arbejdsmiljø - HR Road-show med bemandingssystemet SÅDAN FINDER DU HR-PORTALEN Fra forsiden af det nye intranet er der et link til HR-portalen i boksen HR nederst på siden. Du kan også benytte søgefeltet eller klikke på Viden om Personel. Militære ansatte skal for fremtiden selv søge stillinger. FPT fortæller om det nye bemandingssystem på et roadshow efter sommerferien. Af FPT HR FPT er i øjeblikket i gang med at beskrive det nye bemandingssystem, hvor den største forandring, er, at militære medarbejdere selv skal til at søge stillinger. Det nye system vil være fuldt oppe at køre i slutningen af året. Indtil da vil FPT så småt begynde at integrere det nye system i en række processer. - Der er fortsat mange spændende udfordringer, der skal løses, inden vi er klar til at gå i luften. Men allerede til sommer vil vi begynde at slå udvalgte stillinger op for at få erfaring med både processen og den nye samarbejdsrelation til de enkelte chefer, siger Major Morten Grand fra Bemandingsdivisionen i FPT. Efter sommerferien tager FPT på road-show for at fortælle om bemandingssystemet. - Vi planlægger at komme rundt i hele landet og briefe om det nye system. Her kan chefer og medarbejdere samtidig få gode råd og vejledning til, hvordan de kan bruge den nye HR-service, herunder HR-portalen, når de ønsker at søge en ny stilling eller skal have besat en stilling i deres enhed, siger Morten Grand. Tidsplan og yderligere detaljer om road-showet vil blive meldt ud inden sommerferien. n FAKTA FAKTA Det nye bemandingssystem består af tre områder: Ansøgningssystemet for militære medarbejdere Det overordnede princip i det nye bemandingssystem er at besættelse af stillinger fremover primært sker via ansøgning. Der vil som udgangspunkt ikke være tidsbegrænsning på de enkelte stillinger, og dermed bliver det i høj grad op til den enkelte at søge nye udfordringer, når tid er. Der vil dog fortsat blive behov for at skulle placere militære medarbejdere som konsekvens af strukturændringer eller i prioriterede stillinger. INTOPS og udstationering Stillinger i INTOPS og stillinger i udlandet vil fortsat være tidsbegrænsede. FPT vil om nødvendigt bistå i at finde en stilling efter endt udstationering. Tjenesteplaner for yngre officerer Det vil fortsat være nødvendigt at lave lokale tjenesteplaner for enkelte grupper som eksempelvis nyudnævnte premierløjtnanter og kaptajner. Formålet med de lokale tjenesteplaner er at sikre medarbejderne et grundlæggende operativt eller teknisk fundament, inden de selv vælger stillinger. Det er dog målet at holde antallet nede og perioderne korte for ikke at underminere princippet om, at ansøgning er den primære vej til en ny stilling. FPT forvalter til 1. november Ordningen med en fast udstikker forsvandt, da FPT overgik til ny organisation 1. maj. Forvaltning og beordring af medarbejdere, som vi kender det i dag, fortsætter dog frem til 1. november. Opgaverne vil blive varetaget af to bemandingsafdelinger i FPT. Ansøgningssystemet Major Morten Møller Larsen søgte selv sit nye job i forsvaret. Læs om hans erfaringer med det nye bemandingssystem. Af FPT Hvad er den største fordel ved det nye ansøgningssystem? At jeg på lige fod med mine kollegaer kan komme i betragtning til de stillinger, som jeg finder spændende og interessante. Tidligere var det vanskeligt at overskue eller få kendskab til mulige stillinger, og dialogen skete mellem udstikker og medarbejder. Nu får den enkelte bedre mulighed for at monitere hele kataloget. Det forudsætter naturligvis, at flest mulige stillinger slås op. Hvad er den største udfordring ved systemet? Jeg ser behov for øget gennemsigtighed. Det vil styrke troværdigheden hos medarbejdere, der eventuelt stiller sig tvivlende overfor, om der nu er retfærdighed til, for eksempel at alle stillinger slås op, og at der ikke bliver lavet korridoraftaler. Derudover kan kommunikationen under selve ansøgningsprocessen med fordel styrkes. Ansøgeren bør altid modtage en begrundelse ved et afslag samt en tilbagemelding på sin ansøgning og eventuel fremtræden under en samtale. Det vil skabe øget forståelse og mulighed for at forbedre sig til næste gang. Hvad er dit bedste råd, når man skal skrive en ansøgning? Læs stillingsopslaget grundigt igennem og find ud af, hvordan du bedst kan matche de krævede og ønskede kompetencer med din egen baggrund. Du opdager måske, at du gennem tiden har gennemført forløb, der ikke dengang umiddelbart syntes anvendelige, men som nu kan være anvendelige til netop den stilling, du søger. Ansøgningen bør i min verden ikke måtte fylde mere end én side og skal være overskuelig, læsevenlig og målrettet. Første mål er jo at komme videre til en samtale, hvor man nok skal få lejlighed til at uddybe og begrunde, hvorfor netop jeg er bedst egnet til stillingen. Hvad er dit bedste råd, når man skal til jobsamtale? Jeg var forud for jobsamtalen meget spændt på forløbet. De små tre kvarter forløb dog som en behagelig dialog mellem panelet og mig selv. Mit råd er, at man forud for samtalen tænker et spadestik dybere, end man gjorde i ansøgningen med andre ord, hvordan uddyber jeg bedst det, jeg allerede har skrevet i min ansøgning? Overvejelserne gav mig roen til under samtalen at optræde mere målrettet, konstruktivt og ikke mindst være mig selv. n Den 1. juli 2013 vender major Morten Møller Larsen næsen mod Izmir i Tyrkiet, hvor han skal bestride stillingen som chef for Theatre Engagement Branch ved NATO HQ Land Component Command. Foto: FPT\n19 arbejdsmiljø - HR 19 Ny HR-rådgivning til ledere og chefer Ledere og chefer i forsvaret og hjemmeværnet har nu mulighed for at kontakte den nye HR-rådgivning i Forsvarets Personeltjeneste. FAKTA Hvis du som medarbejder har spørgsmål om HR, skal du fremover sparre med din nærmeste leder og holde dig orienteret på HR-portalen og på I sidste nummer af Forsvarsavisen blev HR-portalen og HR-rådgivningen omtalt. Nu er begge dele trådt i kraft. Foto: Bjarne Valdemar Jensen Af FORSVARETS PERSONELTJENESTE RÅDGIVNING Den 13. maj åbnede Forsvarets Personeltjenestes (FPT) nye HRrådgivning for ledere og chefer i forsvaret. Det sker som led i forsvarets nye HR-model, der blandt andet betyder, at ledere og chefer får et direkte ansvar i forhold til at rådgive egne medarbejdere om HR. Fremover skal forsvarets medarbejdere sparre om HRspørgsmål med nærmeste leder og holde sig orienteret via blandt andet HR-portalen. Allerede første dag fik FPT omkring 50 henvendelser med fra ledere og chefer, som ønskede rådgivning om HR. Udvidet rådgivning om HR Ledere og chefer med personaleansvar kan kontakte HR-rådgivningen elektronisk eller telefonisk med spørgsmål, som ikke besvares via HR-portalen. HRrådgivningen er åben for telefoniske henvendelser alle hverdage fra 9-14 på HR-rådgivningen vejleder om alt lige fra den nye bemandingsproces til løn og kompetenceudvikling. Ledere og chefer kan sende spørgsmål eller anmodninger via formularen HR-rådgivning på forsiden af HRportalen. Det sker for at give den hurtigste og bedste rådgivning. Ved at indsende en formular er du som leder eller chef med til at optimere FPT s rådgivning, som kan undersøge emnet, inden der vendes tilbage med et svar enten pr. mail eller ved at ringe. Hvis et spørgsmål kræver særlig ekspertise, vil anmodningen blive videresendt til en medarbejder i FPT, som er specialist på området. Brug HR-portalen: Selvbetjening på nettet I modsætning til HR-rådgivningen er HR-portalen beregnet til alle ansatte i forsvaret, hvad enten du er chef, leder eller medarbejder. Den er nu den primære indgang til informationer om ansættelse i forsvaret. Portalen består af en række korte og enkle artikler om alt lige fra løn og kompetenceudvikling til barsel og arbejdsskade. Hver artikel indeholder nyttige links til elektroniske værktøjer, for eksempel blanketter eller ansøgningsskemaer og relaterede artikler. Der kan søges informationer på flere måder. Enten ved at bruge søgefeltet eller ved at browse under de enkelte emner på HR-portalen. Har en medarbejder for eksempel brug for at vide mere om reglerne for omsorgsdage, kan søgefeltet bruges, eller der kan klikkes på emnet Fravær. Skal en leder eller chef afholde en sygefraværssamtale med en medarbejder, kan vedkommende på samme måde finde værktøjer og gode råd til at afholde samtalen ved at bruge søgefeltet eller klikke på emnet Fravær & orlov. HR-portalen findes pt. kun på intranettet, men der arbejdes på en løsning, så portalen kan findes på internettet. Vær med til at gøre portalen bedre HR-portalen bliver udbygget i takt med, at de nye procedurer på HR-området falder på plads. Det betyder, at der i løbet af 2013 vil kunne findes information om forsvarets nye bemandingssystem. Det vil desuden også være muligt at se de seneste stillingsoversigter. Hvis medarbejdere eller chefer oplever, at der er informationer om HR, som ikke findes på portalen, kan alle skrive til FPT via feedbackfunktionen, som findes på forsiden og på samtlige artikler. HR-portalen findes på forsiden af det nye intranet ved at klikke på HR -boksen nederst på siden. n Nyt onlinekursus for chefer DeMars 916, opkvalificerende disponentkursus Kurset er relevant for dig, der til daglig er ansvarlig for godkendelse af arbejdstid. Det giver også mening at gennemføre kurset, hvis du er stedfortræder for en tidsdisponent. Du tilmelder dig kurset, efter du har oprettet dig som bruger på Forsvarets Elektroniske Skole (FELS), som du kan finde både på FIIN og på internettet. Ønsker du yderligere information, kan du sende en mail til FPT-KTP-HCM.\n20 20 Forsvarsavisen 04. udgave / årgang 2 / maj / 2013 arbejdsmiljø - forlig Søværnet har faktisk i flere år kørt med en model, hvor man har samlet lokalindkøberne, og vi kan se, at det giver en besparelse. Skive Karup Varde / Oksbøl Skrydstrup Aalborg Frederikshavn Slagelse Høvelte I fremtiden skal en stor del af forsvarets lokalindkøb klares af otte indkøbscentre. Michael Guy Diemar major chef for Forretningsområde koncernfælles kapacitet Lokalindkøbene samles I fremtiden skal lokalkøb i en stor del af forsvaret ske igennem otte nye indkøbscentre, der bliver fordelt over hele landet. fakta Sagen kort Fremover skal alle lokalindkøb i forsvaret på nær dem, der pt. sker i Forsvarets Bygnings- & Etablissementstjenesten og hjemmeværnet, klares via bestillinger til ét af otte nye indkøbscentre. Centraliseringen af lokalindkøb forventes på sigt at give en årlig besparelse på et tocifret million beløb. Lokalkøb Ved lokalkøb forstås indkøb af materiel og forbrugsgods som må indkøbes lokalt i områderne af de brugende myndigheder i henholdsvis Danmark og Grønland. En væsentlig parameter er, at materiellet har hurtig leveringstid, oftest fra dag til dag levering samt indkøb i mindre mængde. tekst og foto: Flemming Diehl / FMT indkøb Der er virkelig tale om mange bække små, når man kigger på, hvad der i forsvaret betegnes som lokalkøb. Det er nemlig alle de daglige forbrugsvarer, som bare skal være til stede, hvis man skal passe sit arbejde. Elpærer, kuglepenne, smøremidler, ja find selv på flere, men det omfatter også de mindre serviceydelser som fås fra for eksempel mekanikeren. De små dagligdags ting koster isoleret set ikke særligt meget, men lægger man sammen, hvad over mennesker forbruger på et år, så er det langt fra småpenge. Forbruget kræver, at der skal laves hundredetusinder af indkøbsordrer hvert år, og hver indkøbsordre indeholder oftest en hel række varer eller serviceydelser. Så der er virkelig mange bække små, og analyser har vist, at det kan give millionbesparelser, hvis man har fokus på selv de mindste indkøb. Det er årsagen til, at alle lokalindkøb nu samles i otte indkøbscentre under Forsvarets, Forsyning, Depot og Distribution (FDD). De mange skjulte udgifter - Helt generelt kan det godt være svært at forstå, at man ikke lige skal suse forbi den lokale mekaniker, hvis der er knas med bilen. I stedet skal man måske køre til mekanikeren, der ligger længere væk, fordi det er ham, vi har lavet en rammeaftale med. Og for at forstå, hvordan det kan være billigere, kræver det, at man også tæller håndteringsomkostningerne med, fortæller major Michael Guy Diemar, der er chef for Forretningsområde koncernfælles kapaciteter i FDD. De færreste ved nok, hvad håndteringsomkostninger er for en størrelse. Men kort fortalt er det alle de skjulte omkostninger, der er udover selve prisen. For vælger man at bruge den lokale til en serviceydelse udenom en rammeaftale, så skal der indhentes tilbud, prisen skal aftales, og ordren skal registreres i systemet. Lidt det samme skal ske, hvis man vælger at købe noget så simpelt som for eksempel elpærer i sit nærområde. Man skal lige finde den bedste pris, varen skal hentes, og den skal registreres. Hver en lille handling tager arbejdstid, hvor man skal have løn, og det er en del af håndteringsomkostningerne. Tid er penge - Har vi ikke faste aftaler med den lokale mekaniker, så ved vi ikke, hvor stabil han er, og måske skal vi så også rykke for arbejdet eller klage, hvis prisen ikke er som aftalt. Så skal der igen bruges tid, og når man tæller alle håndteringsomkostningerne med, kan en lille ting eller ydelse være blevet voldsomt dyr, forklarer Michael Guy Diemar. - Som det er nu, har vi rigtig mange ansatte, der må lave lokalindkøb, og de er bredt fordelt over hele forsvaret. Vi kan se, at nogle af dem laver to indkøbsordrer om året, og andre over Og det er som med kirurgen. Jo flere operationer han laver, jo hurtigere og bedre bliver han, og der laves færre fejl. Det samme gælder for lokalindkøberne, og det er baggrunden for, at vi nu laver otte centre med medarbejdere, som ikke skal lave andet end lokalindkøb, siger Michael Guy Diemar, der ser yderligere fordele ved løsningen. - Vi kan få volumen op på hver enkelt indkøbsordre. Det vil sige, vi skal samle vores indkøb ved få leverandører. Jo færre indkøbsordrer, jo mindre er håndteringsomkostningerne. Både hos os, men leverandørerne skal jo også håndtere færre indkøbsordrer. Det giver en besparelse hos dem, og så kan vi måske trykke prisen endnu mere. En afprøvet model Men nu har man jo før sagt, at centralisering vil give besparelser, uden at det så egentlig holdt vand. Hvordan undgår man lige, at det sker med de nye indkøbscentre? - Søværnet har faktisk i flere år kørt med en model, hvor man har samlet lokalindkøberne, og vi kan se, at det giver en besparelse. Det er selvfølgelig også et kriterium, at det ikke må tage længere tid, før den enkelte så får sin vare. Men her er erfaringen fra søværnet også, at det faktisk går hurtigere, når lokalindkøbene er centraliseret. Både fordi at indkøberne er rutinerede, men også fordi, at du undgår, at lokalindkøberen ikke lige er til stede på grund af ferie eller kursus. n