Morgenmusik i Bylderup-Bov – Book musik til brylluppet her\nLeder du efter morgenmusik i Bylderup-Bov? Så er du kommet til det rette sted. Vi har samlet adskillige morgenmusikere ét sted, så du hurtigt kan danne dig et overblik over mulighederne.\nVi hjælper dig med at finde den helt rette morgenmusiker i Region Syddanmark som kan komme til 6372 Bylderup-Bov. Vi har en række gode morgenmusikere i Aabenraa Kommune, så det burde ikke være noget problem.\nEn hel del internet shops tildeler efterhånden en række forskellige fragttyper. Den mest moderne er for nærværende pakkeshops, som gør at du kan hente de bestilte produkter lige præcis når det passer ind i din kalender. Fragtmuligheden er jo ultra hensigtsmæssig, og i mange tilfælde endvidere den mest betalelige leveringsudgave.\nDu kan tillige udse dig at få leveret hjem til din privatadresse eller til når du er på job. Leveringsformen er beklageligvis en smule mere omkostningsfuld, men desuden temmelig smertefri. Den prisbilligste type af levering af Morgenmusik i Bylderup-Bov vil dog til enhver tid være selv at hente ordren, hvilket dog stiller krav om at du befinder dig nær Morgenmusik i Bylderup-Bov online firmaets arbejdslager.\nAntal dages levering er naturligvis virkelig bestemmende såfremt man står og skal bruge varen straks, og derfor er det selvsagt essentielt at man checker tidshorisonten for levering på det aktuelle produkt.\nDe fleste Morgenmusik i Bylderup-Bov webbutikker giver 1 dags fragt på mange af deres varenumre, men det er betinget af at ordren laves inden et nøjagtigt tidspunkt, med hensynstagen til at de med sikkerhed kan nå at få Morgenmusik i Bylderup-Bov klar inden medarbejderne har fyraften.\nIndtil flere online selskaber sikrer gratis levering, men oftest er det forudsat at der erhverves for en fastsat sum. Som alternativ bør man beslutte sig for den mindst kostelige leveringsmanér, som i mange tilfælde – ligegyldigt om du befinder sig tæt på Taastrup, Haderslev eller Hundested – vil blive at få fragtfirmaet til at køre bestillingen til et udleveringssted.\nDet er jo efterhånden yderst fremkommeligt for almindelige dødelige at sammenligne priser (via fx PriceRunner) på Morgenmusik i Bylderup-Bov hos forskellige e-handler, og derfor har mange internet outlets været nødt til at nedskære udsalgspriserne på en række af deres varer – til børn og babyer, samt også til mænd og kvinder – helt i bund, og endda nogle gange frembyde levering uden betaling.\nDerfor kan det immervæk vise sig lukrativt at se nærmere på flere outlets på nettet efter Morgenmusik i Bylderup-Bov udsalg forud for at du gennemfører din bestilling, sådan at du ikke er i tvivl om at indhente den laveste pris.\nDu må lige meget hvad være så påvagt, at i tilfælde af at en netbutik sælger Morgenmusik i Bylderup-Bov til salg for en udsalgspris der kan virke uendeligt gunstig, kunne det ofte være et faresignal om en uægte online forretning. Køb med kort er ikke desto mindre omfattet af en orden, hvilket beskytter dig som kunde imod fup online virksomheder.\nVi anbefaler generelt køb med kort eller MobilePay. Alternativt bør du benytte en afdragsløsning fra eksempelvis ViaBill, såfremt du efterspørger at afdrage betalingen over flere uger.\nForinden folk handler Morgenmusik i Bylderup-Bov i en e-shop burde de i virkeligheden betragte netshoppens forretningsaftale, men det er for det meste ikke særlig spændende.\nEn anden mulighed kunne være at kontrollere om internet virksomheden er tilsluttet e-mærket, som almindeligvis er et kendetegn for at internet shoppen lever op til de danske love, tillige med at online shoppen løbende undersøges af eksperter der er meget bekendte med vedtægterne på området. Desuden får du mulighed for bistand, ifald du møder problemstillinger som følge af din shopping.\nTilmed rekommanderer vi at man er obs på de elementære reglementer der kan spille ind i forbindelse med handlen, for eksempel hvilken ombytningsret på Morgenmusik i Bylderup-Bov online forretningen lover. I den relation er det i øvrigt relevant, at man når som helst sikrer ens ordrekvittering, således man fremadrettet kan bevidne sin bestilling, ligegyldigt om du skal købe gave til en pige eller dreng.\nTrustpilot tilbyder nogenlunde pæne løsninger til at eksaminere mange tidligere kunders observationer og herved støtter vi, at du besigtiger netshoppens Morgenmusik i Bylderup-Bov vurderinger før du bestiller.\nFacebook resulterer i endvidere stort set stabile muligheder for at få indblik i online virksomhedens kundefokus. Derudover møder vi endda outlets på nettet hvor kunder kan udforme en omtale af deres køb, hvilket på samme måde bør bruges til vurdering af hvor tilfredse kunderne er.\nHjemmesiden finansieres af annonceindtægter. Vi har faste samarbejder med en række internet butikker idet vi formidler deres varer, og indkasserer kommission hvis den besøgende vi sender videre realiserer en transaktion.\nFakta angående Morgenmusik i Bylderup-Bov og internet selskaber vedligeholdes tit, men vi giver ingen garanti imod rettelser der potentielt er iværksat efter seneste opdatering af de anvendte oplysninger.


Overflader Beton | Stort udvalg | Køb hos DKfliser & spar penge ✓\nHer kan du læse om farvenuancer, kalkudfældninger, "rustpletter" mv. på betonprodukter.\nKalkudfældninger dannes når regn, dug eller andet vand trækker ind i betonfliserne. Vandet opløser kalken som kan trække op til overfladen hvor det bliver synligt når vandet fordamper. Kalkudfældningerne kan både vise sig som hvide aftegninger eller skjolder, eller som en lysere flise i helhed.\nKalkudfældninger viser sig som regel først efter palletering og endda ofte først efter at fliserne er lagt.\nKalkudtræk er en helt normal process på nye belægningsten, betonfliser, kantsten og andre betonsten og vil oftest forsvinde af sig selv indenfor 1-2 år. Ønsker man ikke at vente de 1-2 år kan svage kalkudfældninger afhjælpes ved at sprede sand over fliserne og feje dem med sandet på. I nogle tilfælde kan man anvende syre til at fjerne kalkudfældninger fra fliserne -det er dog vigtigt at nævne at denne metode ikke er den mest skånsomme. Vælger man alligevel at benytte denne løsning skal man huske at benytte meget tynde opløsninger af syre.\nKalkudfældninger påvirker ikke kvaliteten på betonfliser mv, og er således heller ikke reklamationsberettiget.\nFarvenuancer og "rustpletter" er også noget vi af og til hører om og netop derfor henviser vi til de 2 foldere som du finder herunder. De er udarbejdet i sammarbejde med BVK Betonvarekontrollen, Danske Anlægsgartnere samt Aalborg Portland.\nKlik på en af de 2 foldere herunder for at læse meget mere om ovenstående.


Diverse – Chaotic Harmony\nDIY: SPEJL MED LÆDERSTROP\nEndelig kom dagen hvor jeg fik taget mig tiden til at lave en af de første DIY-guides som en del af Bloggers Delight, og vi starter med et BRAG. Pinterest drukner i lækre spejle med lædersbælter omkring, og jeg har længe gerne villet udfordre mig selv og mine gør-det-selv-evner med at lave en nem og håndgribelig DIY-guide, så vi er endnu flere der kan blive ejere af det lækreste spejl, jeg længe har set.\nDet er vigtigt for mig, at I alle nemt kan lave det, jeg laver her på bloggen, og derfor har jeg igen kun gjort brug af hjemmeremedier. Det burde være til at gå til, hvis I følger min trin-for-trin-guide herunder! Først må jeg lige sige og understrege, at jeg har brugt 250 kroner på at lave den her krabat – er det ikke vildt?!\nFølg denne trin-for-trin guide:\nEn læderstrop (jeg brugte kernelæder fra Læderiet i Århus) (cirka 2.5 meter til den type spejl, jeg valgte)\nEt spejl (jeg brugte det her)\nFørst skæres endestykket på læderstroppen til, så den er lige.\nHerefter tager du viskestykket, væder det med vand, og ved at holde det fugtige viskestykke om læderet, gnider du det nu, så kanterne bliver mere bløde og glatte. Det giver det pæneste udtryk på den lange bane.\nCirka 30 cm inde på læderstroppen skæres et aflangt hul med kvinden på cirka 3 cm i længden.\nHerefter påsættes bæltespændet, og to huller markeres dér, hvor du gerne vil have dine nitter.\nDet samme gøres på bagsiden, således at de fire huller flugter hinanden på hver side. Herefter laves hullerne med en hullemaskine. Lav dine huller, så de passer med hullet, som den nitte du har valgt passer i.\nNu isættes nitterne. Jeg købte skruenitter, fordi de er MEGET nemme at montere uden diverse værktøj!\nNu afrundes enderne på bæltet, og gnides tilsvarende med viskestykket for at det bliver glat.\nNu kan du spænde bæltet, og det er klar til at blive hængt op sammen med spejlet!\nUdgivet i december 13, 2018 december 13, 2018 Kategorier DiverseSkriv kommentar til DIY: SPEJL MED LÆDERSTROP\nUGENS PLANTEGUIDE: STUEGRAN\nHerhjemme står den i dag på frisørhygge med min mor hele dagen. Det bliver nu dejligt at få ordnet mine (lettere slidte) lokker lidt, og samtidig gøre det sammen med min søde, søde mor, som jeg nyder at have lidt alenetid med.\nSamtidig er det jo tirsdag, og det betyder den obligatoriske tirsdags-planteguide, og den skal I selvfølgelig ikke snydes for. Min søde veninde Kathrine har forelsket sig i dette træ, og jeg ville lige hjælpe hende lidt på vej ved at lave denne planteguide. Jeg er slet ikke uenig med hende i, at denne stuegran er et smukt, æstetisk og meget elegant træ at have stående.\nLæs denne guide, inden du anskaffer dig et, så burde du være godt sat\nEllers så vil jeg bare gerne ønske jer alle en skøn tirsdag!\nUdgivet i december 13, 2018 december 13, 2018 Kategorier DiverseSkriv kommentar til UGENS PLANTEGUIDE: STUEGRAN\nDIY JULEPYNT OG LÆKKER KONKURRENCE\nI går fik jeg overstået alle mine julegaveindkøb, sammen med en million andre, som var taget på gågaden i Århus. Jesus Christ, det der julegaveræs er SLET ikke mig, og hvert år ville jeg ønske, at jeg havde været tidligere ude.. Men vi fik det overstået, og det er jo det vigtigste.\nDet er fuldstændig vanvittigt, at det allerede er sidste søndag inden jul. Jeg glæder mig så meget til at hygge med min søde familie, slappe af foran pejsen og spise masser af lækker mad!\nApropos lækker mad og julegaveræs har I så husket at deltage i den hammerlækre giveaway her på bloggen, om Emmas smukke, smukke kogebog? Det er en perfekt julegave til en, du holder af, eller hvis du lige vil forkæle dig selv lidt ekstra juleaften.\nOg så til dagens blogindlæg. Jeg er vild med disse små træornamenter, som kan bruges som julepynt, og uden snor kan de også bruges som de fineste små bordskånere.\nDe er super nemme at lave! Hvis du ikke har en gren, som du kan save i stykker (..eller få din far til det, som mig), så kan træskiverne købes i Panduro, og jeg har også set dem i blandt andet Bilka.\n– Et printet stykke papir (ikonerne kan downloades via linket) BEMÆRK! At du ikke kan bruge en laserprinter, da denne blæk ikke kan smitte af.\n– Et glas vand\n– Bagenden af en kuglepen\nUdgivet i december 13, 2018 december 13, 2018 Kategorier DiverseSkriv kommentar til DIY JULEPYNT OG LÆKKER KONKURRENCE\nFORVANDL IKEA-MØBLER TIL LUKSUSMØBLER\nHar I også, ligesom jeg, et par IKEA-møbler derhjemme, som er ‘fine nok’ og samtidig en smule lavvande i pengepungen? Jeg har samlet nogle (fuldstændigt uundværlige) idéer til, hvordan man pifter det kedelige, ordinære IKEA-møbel op til at blive noget unikt og originalt.\nDer er nemlig efterhånden en del virksomheder, der har taget kampen mod ordinære IKEA-møbler op, og der tilbydes efterhånden en del tilkøb til møblerne, som liiige kan give dem dét ekstra. Jeg har listet mine fire bud herunder:\nReform er en dansk virksomhed, der har skabt deres supplement til IKEAs køkkener i fællesskab med arkitekter, og wauw hvor er det bare lækkert! Tag lige ti sekunder, og kig på de her vidundere……. Jeg er solgt!\nJeg kan slet ikke få armene ned over Superfronts designs til skabslåger og diverse andre ting. De tilbyder en bred vifte af produkter – og jeg er vild med det!\nPrettypegs er en skæg virksomhed, der producerer ben til IKEA-møbler i alle afskygninger – sofaer, kommoder, stole, borde osv. De tilbyder en bred vifte af alternativer til kedelige IKEA-ben, og de er helt sikkert et besøg værd.\nJeg har faktisk en IKEA-sofa, og jeg har efterhånden haft den i maaaaange år. Jeg har måtte erfare, at man ikke behøver købe en ny sofa, fordi man er træt af den gamle. Det er der én årsag til, og det skyldes blandt andet et firma som Bemz, som laver betræk til IKEA-møbler.\nUdgivet i december 13, 2018 december 13, 2018 Kategorier DiverseSkriv kommentar til FORVANDL IKEA-MØBLER TIL LUKSUSMØBLER\nEN DIY DØRKRANS TIL JULEN\nJeg håber, I havde en dejlig start på december måned i går. Et hold i ryggen og en bule i panden senere, fandt jeg i går endelig vores julepynt i kælderen. Det lå naturligvis forrest i kælderrummet (..som er halvanden meter højt), men det opdagede jeg først, da jeg havde tømt hele svineriet fra ende til anden. SÅ i går blev der ellers pyntet op, kan jeg godt love jer for.\nOg inden I scroller ned over dette blogindlæg, så vil jeg gerne opfordre jer til at følge med på bloggis her i december, for jeg arbejder på en masse spændende indhold til december måned. Blandt andet en LÆKKER (med stor, tyk streg under) julegavegiveaway. Yay!\nDenne dørkrans biksede jeg sammen i søndags, da det langsomt gik op for mig, at jeg virkelig var sent ude med alt mit juleri. Det fik jeg heldigvis hurtigt indhentet, og jeg havde fuldstændig glemt, hvor hyggeligt det er at sidde med beskidte fingre og nørkle (er det et ord?) med julepynt.\nI skal selvfølgelig ikke snydes for en kort gør-det-selv guide.\nDu skal bruge: en krans, grønt fra skoven, ståltråd og en saks.\nKlip nu små grene af dit gran og begynd af vikle det rundt om kransen. Brug ståltråd til at fastgøre det.\nForsæt med at fastsætte gran. Dette udgør basen for din dørkrans, og du skal fortsætte med at “beklæde” kransen, indtil den er flot og tæt.\nStram ståltråden godt omkring dit gran, så det bliver ensartet.\nOBS: Undgå at binde for meget gran på bagsiden af kransen. Det gør, at kransen ikke hænger så stabilt på døren/væggen.\nFastgør nu andet grønt, som du har købt/fundet på samme måde, som med dit gran. Jeg brugte skiftevis to forskellig slags grønt, som jeg købte i Bilka til 15 kr.\nForsæt indtil du synes, den er fin og godt dækket. Jeg gik efter et lidt “løst” og “tilfældigt” look.\nTil sidst havde jeg fundet nogle fine røde bær og nogle små grankogler i skoven, som jeg satte på tilfældigt på kransen – også ved at bruge ståltråd til at vikle det rundt om kransen.\nUdgivet i december 13, 2018 december 13, 2018 Kategorier DiverseSkriv kommentar til EN DIY DØRKRANS TIL JULEN\nUGENS PLANTEGUIDE: ARECA PALME\nI weekenden var jeg en tur i IKEA, og jeg faldt pladask for denne smukke Areca palme. Desværre fik jeg den ikke med hjem, men det gjorde min ‘partner in crime’, som havde slæbt mig med i IKEA (..og jeg mener virkelig ‘SLÆBT’). Der er åbenbart grænser for, hvor mange palmer man kan have i en bil? Heldigvis blev han også meget glad for den, og dét kan man jo virkelig godt forstå. For hold nu helt op, hvor den klæder hans fine stue.\nImens han virkelig var i sit es midt i IKEA-myldret på lørdagens udflugt sammen med hundredevis af børnefamilier (hæhæ… for hvilke mænd elsker ikke det?) fik jeg plaget, tigget og bedt, om jeg ikke måtte knipse et par billeder af skønheden. Det måtte jeg heldigvis, og i dag skal den have sine ‘5 minutes of fame’ i ugens planteguide!\nUdgivet i december 13, 2018 december 13, 2018 Kategorier DiverseSkriv kommentar til UGENS PLANTEGUIDE: ARECA PALME\nUGENS PLANTEGUIDE: SOPHORA “LITTLE BABY”\nI er lige nu dagens første overspringshandling (dem laver jeg mange af i øjeblikket), og jeg har glædet mig til ugens planteguide. Mest fordi jeg også selv virkelig gerne vil eje den her lille baby. Jeg bliver simpelthen nød til lige at nævne, at jeg, efter jeg har åbnet bloggen, er blevet meget opmærksom på et talent (hvis man kan kalde det det), jeg ikke vidste, jeg havde: evnen til at lave små ordspil. Stop mig bare, jeg lader mig hurtigt rive med af stemningen.\nDer skal en rimelig sej plante til at håndtere et navn som “little baby”, men jeg synes, denne plante klarer lige præcis dét meget fint!\nNu forudsiger jeg bare lige noget, men jeg tror, I sidder og kigger på den nye “bloggerplante” – først var der Philidendron, så Pileaen, og jeg tror minsandten, at Sophora “little baby” bliver dens efterfølger. Den er så smuk og minimalistisk, og har de mest nuttede blade!\nUdgivet i december 13, 2018 december 13, 2018 Kategorier DiverseSkriv kommentar til UGENS PLANTEGUIDE: SOPHORA “LITTLE BABY”\nÅh ja, jeg har fået et seriøst crush på butikken “Balsalen”, som er placeret et par hundrede meter fra Strøget i en relativt befærdet gade, men det fornemmer man slet ikke, når man træder ind i den fineste baggård, som ejeren af butikken værner om. Den skaber de perfekte rammer for den fine, lille og autentiske biks.\nHer finder du de fineste billeder, æstetiske badeværelsesartikler og lækre kaffestel, skåle og krystalglas. Alt sammen er stylet så flot, at enhver boligblogger dåner ved synet (heriblandt undertegnede).\nUdgivet i december 13, 2018 december 13, 2018 Kategorier DiverseSkriv kommentar til BALSALEN\nFor godt en uges tid siden lavede jeg et blogindlæg for ChriChri.dk, hvor jeg havde samlet mine 7 favoritbutikker i Aarhus. Jeg nød virkelig at lave arbejdet til det blogindlæg, fordi jeg ikke kun fik endnu en undskyldning for at besøge butikkerne igen, men også fordi jeg fik mulighed for at stifte et tættere bekendtskab til butikkens ejere og medarbejdere. Dét er altid dejligt!\nJeg har besluttet mig for at bruge lidt mere energi på at sætte Århus’ ‘boligpotentiale’ på landkortet, og derfor vil jeg lave en Aarhus-guide til de små finurlige butikker der ligger rundt omkring. Efterhånden håber jeg på at kunne opbygge et lille ‘kartotek’ af butikker, som jeg gerne vil anbefale!\nFørst i rækken er ‘Interiørfabrikken’. En lille butik som ligger hylder til diverse danske upcoming designere, og det er seriøst en guldgrube! Jeg elsker at sætte mine ben i butikken. Ejeren er sød, og stemningen simpelthen så rar. Det skyldes selvfølgelig også, at butikken ligger et stykke væk fra turisternes sædvanlige rute gennem Aarhus.\nUdgivet i december 13, 2018 december 13, 2018 Kategorier DiverseSkriv kommentar til INTERIØRFABRIKKEN\nUGENS PLANTEGUIDE: GUMMITRÆ\nOkay.. Lige nu er jeg i praktik i en større virksomhed i Sønderjylland. Så jeg kører hver dag frem og tilbage, hvilket vel cirka svarer til, pas på, I ikke falder ned af stolen, 250 kilometer. Dagene bliver derfor en kende lange nogle gange, og lige for tiden er jeg løbet lidt tør for energi til de lange køreture.\nHeldigvis har jeg de mest hensynsfulde og søde kollegaer, der er meget bevidste om, at det kan være opslidende til tider, så i går holdte jeg en fridag, hvor jeg kunne få lavet nogle ting, som har hængt mig over hovedet i laaaaang tid. I dag er jeg tilbage på job, og jeg GLÆDER mig til at få noget for hånden.\nPå min fridag fik jeg blandt andet strikket den første how to planteguide (af mange) sammen til jer. Hvis I ligesom mig, synes det kan være en jungle at finde ud af, hvor meget vand plantebabyen skal have, hvor den skal stå, og måske endda hvordan du dyrker den, så kan du læse det i en af disse guides, der udkommer her på bloggen hver uge!\nI dag skal det handle om gummitræet. Jeg synes, det er så flot og yndefuldt, og jeg elsker de kraftige og mørkegrønne blade.\nUdgivet i december 13, 2018 december 13, 2018 Kategorier DiverseSkriv kommentar til UGENS PLANTEGUIDE: GUMMITRÆ


The Best Cold Brew Coffee Makers | Mænds Helbred 🚑 Fitness-N-Health.com\nVigtigsteErnæring & Fitness: 7 Cold Brew Coffee Makers, der vil hælde dig den perfekte kop\nTekaya Cold Brew Iced Kaffemaskine\nOXO Good Grips Cold Brew Kaffemaskine\nKold Bruer Langsom Dråb Kold Brew\nMason Jar Kold Brew Kaffemaskine\nKold Brew Kaffe Bag\nSelv om det er vinter, kan sande kaffelskere sætte pris på et glat, højt koldt bryggeri helst på året. Men der er ingen grund til at dække $ 5 for en kop, når du bare kan gøre det hjemme. Her er alt, hvad der kræves for at skabe det mørkeste af lækkerier.\nFørst skal du regne ud, hvor meget du vil lave: Generelt skal hver kopp kaffe du har brug for fire kopper vand. Vælg derefter dine bønner (gå med en mørk stege til mere smag) og slip dem ind i en kursusslibning (for fint en slib kan gøre det superbittert). Endelig hæld stuetemperatur vand over grunden, læg det i køleskabet, og lad det stejle.\nPå dette tidspunkt kan du glemme det et stykke tid, da det kan tage 12-24 timer at fuldføre processen. Det er fordi at udvinde alle de koffein, olier og sukkerarter, der tjener til en værdig brygning, tager tid, siger Paul Toscano fra Joyride Coffee Distributors. Jo længere det går, desto mere smag får du.\nNår grundene er færdige, skal du langsomt strain for at fjerne grunden. Du har nu en superglat, superbalanceret og superkoncentreret eliksir, der kan binde dig ind i næste uge, hvis du ikke er forsigtig. Skær jolten ved at tilføje lige dele vand til bryggen. Det er ikke nødvendigt at smække det hele på vej til arbejde: I modsætning til varm kaffe forbliver koldt bryg potent og lækkert i op til to uger.\nHar du ikke lyst til at lave denne DIY-version af koldt bryg? Brew hjemme med lidt hjælp fra disse kaffemaskiner.\nHåndværk Din egen kaffe rig:\nTekaya er en nedsænkningsbrygger, der tager næsten nul indsats: Tilføj bare grunde til infusionsenheden, sæt infusionsenheden i karafen og fyld karaffen med vand. Sæt i køleskabet natten over (eller op til 36 timer), lejlighedsvis omrøring af grunden i infuser, hvis du er så tilbøjelig. Det er fantastisk for java elsker at begynde at eksperimentere ud over dryppemaskinen.\n$ 18.99, Køb det her\nDu får 14 kopper koffeinløs salighed ud af OXO. Tilføj blot grund og vand ind i den øverste beholder, og lad det sidde i 12 til 24 timer. Træk bryg-frigivelsesbryderen, når den er klar, og drikken drypper gennem filteret i glaskarafen. Maskinen leveres med en prop for at forsegle karaffen og holde din joe frisk i to uger.\n$ 49,95, Køb det her\nDette håndvask-eneste system leveres med et rustfrit stålmaskefilter til højkvalitets, langsomt koldt brygge, som du kan skræddersy efter din smag med en justerbar dryphastighed.\n$ 79,95, Køb det her\nMichael Pollack fra Brooklyn Roasting Company suger sin groft malet kaffe i en Mason Jar i 16 til 18 timer, rystes lejlighedsvis og derefter spænder gennem et fint mesh. Kaffemaskinen leveres med en 32-ounce Mason krukke, selv om filteret i rustfrit stål også fungerer i en 64 ounce krukke. Fyld bare krukken med vand, læg grundene i filteret, rør, og lad sidde. Du kan også bruge den til at lave te eller chai.\n$ 19.99, Køb det her\nFør der var dedikerede cold-brew beslutningstagere, var der bare mesh poser og beholdere fyldt med vand. Disse trækposer hver holder op til 12 ounce af grunde og er vævet tæt for at forhindre din brygge fra at blive kridtet eller fuld af grunde. Dette er barista og latte kunstmester Kelsey Forde's go-to metode. "Bind det op og læg det i krukken, sørg for at det er fuldt mættet, før du lægger låget på det. Stik det i køleskabet i 24 timer. "Fortynd og nyd.\n$ 8,97, Køb det her\nDenne slow-drikker brygger har en indbygget spigot for nem dispensering og et håndtag til bærbarhed. Det kompakte design i rustfrit stål ser godt ud og er let at rengøre. Det gør op til 14 portioner, og det genbrugelige rustfrit stål er lettere mærket med niveauindikatorer, så du får dine forhold rigtigt.\n$ 79.99, Køb det her\nFor kaffe elsker, der har alt, bringer vi jamaen. Et tårn af koffeinfri awesomeness, det gør det samme som dråberne ovenfor, men med et helvede meget mere flair.\n$ 264.56, Køb det her\nHow to Make Swedish Havreflarn Oatmeal Cookies ☕ 5 Easy Ingredients.\nEr din stat fed og doven? Altså ja


Windows Update fungerer ikke [6 løsninger til løsning af dette]\nMicrosofts fejlfinding er en god måde at kende problemet på, hvis det ikke er meget komplekst.\nHvis Windows Update ikke fungerer, er Systemgendannelse muligvis den bedste måde at løse det på.\nSe flere fejlfindingsvejledninger for at rette Windows Update-fejl med ekspertrådgivning.\nVores Windows 10-fejlhub er med et klik på en museafstand, så tøv ikke med at gå der, hvis du oplever andre fejl.\nWindows 10 er en af de største Windows-udgivelser, som Microsoft nogensinde har annonceret.\nMen ligesom enhver anden Windows-udgivelse kom denne opgradering med mange problemer og fejl, som tvang nogle mennesker til enten at rulle tilbage til ældre version af Windows eller slet ikke opgradere. Windows 10-opdateringer fungerede på en anden måde.\nFor første gang kunne du ikke stoppe Windows 10 fra at downloade opdateringer, og der var nogle andre fejl i Windows Update, der stoppede det fra at fungere korrekt.\nEt af problemerne var, at Windows Update slet ikke fungerede på Windows 10, hvilket ikke er en god ting, da disse opdateringer ikke kun er nødvendige, men de er vigtige for at holde systemet sikkert.\nDer er forskellige problemer, der kan opstå med Windows Update, og i denne artikel dækkede vi følgende problemer:\nWindows Update fungerer ikke efter Creators Update - Creators Update er den seneste store opdatering til Windows, men mange brugere rapporterede, at Windows Update stoppede med at arbejde på deres pc efter installation af Creators Update.\nWindows Update-tjenesten kører ikke fejl - Windows Update er afhængig af visse tjenester for at køre korrekt. Imidlertid rapporterede mange brugere, at Windows Update-tjenesten slet ikke kører på deres pc.\nWindows Update reagerer ikke, skrider frem, kører - Dette er et andet almindeligt problem med Windows Update. Mange brugere rapporterede, at Windows Update slet ikke reagerer eller skrider frem.\nWindows Update fungerer ikke gennem en proxy - Proxy er en solid metode til at beskytte dit privatliv online, men mange brugere rapporterede forskellige problemer, mens de brugte en proxy.\nWindows Update downloader ikke, installerer, opdaterer - Mange brugere rapporterede forskellige problemer med Windows 10, der ikke downloadede opdateringer. Ifølge dem vil Windows Update slet ikke downloade eller installere opdateringer.\nWindows Update åbnes ikke, indlæses, starter Windows 10 - Et andet almindeligt problem er manglende evne til at starte Windows Update på Windows 10. Ifølge brugere åbner Windows Update ikke engang på deres pc.\nWindows Update er ikke relevant, finder opdateringer, opretter forbindelse - I nogle tilfælde kan Windows Update muligvis ikke finde opdateringer overhovedet. I flere tilfælde rapporterede brugerne, at Windows Update ikke opretter forbindelse til serveren.\nWindows Update, ikke nok plads - Dette er et almindeligt problem, og det skyldes normalt mangel på plads. For at løse problemet skal du prøve at fjerne unødvendige filer og kontrollere, om det løser dit problem.\nWindows Update tager for lang tid, sidder fast, hænger - Mange brugere rapporterede, at Windows Update tager for lang tid. Faktisk rapporterede et par brugere, at Windows Update var helt fast.\nWindows Update-databasekorruption - I nogle tilfælde kan databasekorruption forekomme og forhindre dig i at installere opdateringer. Dette er ikke et almindeligt problem, men du skal være i stand til at ordne det med en af vores løsninger.\nWindows Update brød - Flere brugere rapporterede, at deres Windows Update er brudt. Ifølge dem er de fuldstændig ude af stand til at bruge Windows Update.\nLad os se, hvordan vi løser Windows Update, der ikke fungerer på Windows 10.\nHvad kan jeg gøre, hvis Windows Update ikke fungerer på Windows 10?\nPrøv din hånd ved at bruge Fejlfinding\nBrug Systemgendannelse til at rulle tilbage og afinstallere en dårlig opdatering\nInstaller en ny version af Windows\nSlet alle filer fra softwaredistributionsmappen\nLøsning 1 - Prøv at bruge Fejlfinding\nMicrosofts fejlfinding er en god måde at kende problemet på, hvis det ikke er meget komplekst. Det er næsten alles førstevalg, uanset om det er en nybegynder eller en professionel.\nDet løser sjældent problemet, men det er ret hurtigt og grundlæggende at køre, at der ikke er nogen skade ved at prøve det en gang.\nTil dette formål skal du downloade Windows Update Diagnostic fra Windows-webstedet og køre det. Dette værktøj fungerer alene og løser eventuelle problemer, hvis det finder nogen.\nUanset om det løser dit problem eller ej, men det kan helt sikkert identificere og give dig nyttige oplysninger om problemet.\nLøsning 2 - Brug Systemgendannelse til at rulle tilbage og afinstallere en dårlig opdatering\nHvis Windows Update ikke fungerer, er Systemgendannelse muligvis den bedste måde at løse det på. Systemgendannelse tager din computer tilbage i fortiden, da den fungerede fint.\nDet kan løse dit problem, men inden noget andet, skal du identificere, hvornår problemet startede, og hvad der var den virkelige årsag bag det.\nFørst og fremmest skal du følge disse trin for at finde problemet:\nÅbn Start-menuen fra proceslinjen nederst på skærmen.\nKlik for at åbne indstillingerne lige over tænd / sluk-knappen.\nKlik på fanen Opdatering og sikkerhed.\nI dette nye vindue skal du vælge Opdater historik og finde den sidste vellykkede opdatering installeret på dine vinduer.\nEfter at have påpeget problemets oprindelse skal du nu gendanne din computer lige før den begivenhed, så den fungerer fint som før opdateringen. Følgende skal følges for at gendanne dine vinduer.\nNår du nu klikker på denne mulighed, vil du nu se en liste over opdateringer installeret på dit system.\nDu vil også se en mulighed for at afmontere stall-opdateringer øverst. Klik på den.\nNår du klikker på Unin stall-opdateringer , vises et nyt vindue, der viser de nye opdateringer, der er installeret på pc'en.\nDu kan vælge at afinstallere en af disse opdateringer, men fortsæt med forsigtighed, da afinstallation af en kritisk opdatering vil føre til en pc, der er fuld af fejl.\nEfter afslutningen af gendannelsen fungerer din computer fint.\nLøsning 3 - Scan din pc for malware\nWindows Update leverer opdateringer, der eliminerer effekten af denne malware, og derfor er mange af denne malware rettet mod Windows Update for at forhindre, at den fungerer korrekt.\nIkke kun det, men denne malware påvirker også andre vigtige Windows-tjenester. Disse tjenester inkluderer Windows Update, Systemgendannelse og undertiden endda dit antivirusprogram.\nHvis Windows Update ikke fungerer, skal du sørge for, at din pc er ren og ikke har nogen form for malware.\nFor at gøre det skal du scanne din pc med et sikkerhedsprogram, du har, eller hvis du bare bruger Windows Defender, og fortsæt derefter med at scanne den ved hjælp af Windows Defender.\nDu skal sikre dig, at dine sikkerhedsprogrammer er opdaterede for at holde din pc sikker.\nLøsning 4 - Installer en ny version af Windows\nHvis intet fungerer for dig, er det et klogt valg at installere Windows frisk ved hjælp af Microsoft Windows 10 Install Drive.\nFor denne mulighed er det meget vigtigt, at du opretter en sikkerhedskopi af dine data på et eksternt drev, fordi denne mulighed sletter alle dine data.\nOg produkt-id'et til dine vinduer skal gemmes eller skal skrives et sikkert sted inden du geninstallerer dit Windows.\nHvis du vil sikkerhedskopiere dine data, hjælper denne fantastiske guide dig med at holde alle dine filer sikre.\nHvis du er interesseret i en software, der kan gøre det for dig, skal du tjekke denne liste med den bedste sikkerhedskopieringssoftware, der er tilgængelig lige nu.\nEpisk guide alarm! Geninstaller Windows 10 med et par hurtige trin. Alt hvad du behøver at vide, er lige her.\nLøsning 5 - Slet alle filer fra softwaredistributionsmappen\nHvis Windows Update ikke fungerer på din pc, kan du muligvis løse problemet ved blot at slette filer fra SoftwareDistribution- biblioteket.\nNogle gange kan filer i denne mappe blive beskadiget, og det kan få dette problem til at vises. For at løse problemet skal du slette disse filer ved at gøre følgende:\nNår vinduet Tjenester åbnes, skal du finde Baggrunds intelligent overførselstjeneste , højreklikke på det og vælge Stop i menuen. Gør det samme for Windows Update- tjenesten.\nEfter deaktivering af disse tjenester skal du gå til C: WindowsSoftwareDistribution- biblioteket.\nVælg alle filer i SoftwareDistribution- biblioteket, og klik på Slet .\nGå tilbage til vinduet Tjenester og start både Windows Update og Baggrund Intelligent overførselstjenester .\nNår du har gjort det, skal du prøve at downloade opdateringer manuelt og kontrollere, om problemet er løst.\nHvis du er en avanceret bruger, kan du løse dette problem ved hjælp af kommandoprompt. Denne metode er lidt mere kompleks, men den er også hurtigere. For at gøre det skal du følge disse trin:\nÅbn kommandoprompt som administrator. For at gøre det skal du trykke på Windows-tasten + X for at åbne Win + X-menuen og vælge Kommandoprompt (administrator) . Hvis kommandoprompten ikke er tilgængelig, kan du også bruge PowerShell (Admin) .\nNår kommandoprompt åbnes, skal du indsætte følgende linjer og køre dem en efter en:\nEfter at have kørt disse kommandoer, skal problemerne med Windows Update løses, og alt begynder at fungere igen.\nLøsning 6 - Skift din DNS\nIfølge brugere fungerer nogle gange Windows Update ikke på grund af problemer med din DNS.\nNogle gange har din standard-DNS muligvis nogle problemer, der forhindrer dig i at bruge Windows Update.\nVælg Brug følgende DNS-serveradresser, og indtast 8.8.8.8 som en foretrukken> DNS-server og 8.8.4.4 som alternativ DNS-server . Klik på OK for at gemme ændringer.\nEfter ændring af din DNS-server skal problemet løses, og Windows Update begynder at arbejde igen uden problemer.\nDin nyindstillede DNS ser godt ud, men serveren reagerer ikke? Tjek denne smarte guide til at løse problemet.\nHvis Windows Update ikke fungerer på din pc, kan problemet være din internetforbindelse eller filkorruption.\nSelvom dette kan være et stort problem, håber vi, at du formåede at løse det ved hjælp af en af vores løsninger.\nHvis du har flere forslag eller spørgsmål, tøv ikke med at lade dem være i kommentarfeltet nedenfor.\nFAQ: Læs mere om Windows-opdateringer\nHvorfor installeres Windows 10-opdateringer ikke?\nFørst skal du sørge for, at din Windows 10-enhed er forbundet til internettet. Hvis du har problemer med internetforbindelsen, skal du tjekke vores guide for at løse problemet.\nDen hurtigste og nemmeste måde at udføre Windows-opdateringer på er ved hjælp af Windows Update-menuen fra Update & Security. Sådan kontrollerer du, om du har installeret en bestemt opdatering.\nHvis du kun vil downloade en eller nogle af Windows-opdateringerne, skal du få adgang til Windows Update-kataloget. Her er vores guide til, hvordan du bruger Windows Update-kataloget.


Big data er med til at forme og ændre rejse- og hospitalityindustrien - Meetly\n8 november, 2019 | #Tech\nBig data har været med til at ændre forretningslandskabet for mange industrier, og rejse- og hospitalityindustrien er ingen undtagelse. Industrien leder konstant efter måder, hvorpå den store mænge data der bliver samlet og analyseret kan bruges i praksis.\nBegrebet big data dækker bredt over indsamlingen, opbevaringen, analysen og fortolkningen af de enorme mængder data der hver dag samles om forbrugerne. Der har længe være meget snak om indflydelsen af big data for forskellige industrier, og for rejse- og hospitalityindustrien tilbyder big data løftet om væsentlige og betydningsfulde muligheder, der kan forbedre både service og revenue; men det kræver også et øget arbejde, viden og fokus på hvordan man implementerer sådan data i praksis.\nBig data har transformeret rejse- og hospitalityindustrien, og er af flere og flere virksomheder blevet implementeret i den daglige drift. Langsomt er industrien blevet afhængig af den data den indsamler, og i de seneste år således blevet mere effektiv.\nBig data håndterer alt hvad rejsende og gæster forventer fra værten, og kan skabe personsaliserede tilbud og foreslag for fremtidige besøg eller nye servicemuligheder. Det er altså et værktøj der både kan gavne både rejsende og hospitalityvirksomheder.\nEt tydeligt sted hvor analyse og implementering af big data er værdifuldt for hospitalityindustrien, er inden for gæste feedback, både fra sociale medier og fra direkte kundeundersøgelser. Hospitalityprofessionelle med et fokus på big data kan således få meningsfulde indsigter i rejsende adfærd, hvad de kan lide og ikke lide, og sådan tage specifikke beslutninger ud fra det. Disse beslutninger kan forbedre det operationelle og servicemæssige, samt skabe en meget mere personlig og skræddersyet oplevelse for gæsterne.\nHvis big data bruges korrekt og eftertænksomt, kan rejse- og hospitalitybrands, store som små, drastisk forøge gæstetilfredshed og revenue hånd i hånd. Det big data kan gøre er, at lade virksomheder tage beslutninger der ikke kun bygger på medarbejdernes erfaringer eller meninger fra enkeltpersoner eller teams, men istedet er bygget op på data og empiri.\nMarketing og revenue\nDer er nogle specifikke applikationer hvor big data virkelig gør en forskel for hospitality- og rejseindustrien. En af dem er eksempelvis indenfor revenue management.\nHer kan data som f.eks. belægningsrater, kundeforventninger, popularitet af værelser eller anden bookingdata, være med til at skabe bedre service og spare virksomheden penge. Det er med til at gøre, at virksomheder kan forudse fremtidige krav og popularitet og forudse på forhånd, hvilke ændringer der vil give bedre resultat når det kommer til justering af eksempelvis værelsespriser og lignende.\nEt andet punkt hvor big data virkelig har været med til at ændre industrien, er inden for marketing. Ved at bruge big data i kombination med en integreret marketingsstrategi, kan organisationer og virksomheder meget bedre fastslå eksempelvis hvor kunderne er, hvem de er, hvordan de helst vil kontaktes og hvad de forventer. Big data kan hjælpe med, at adoptere en strategisk tilgang i virksomheders marketingsarbejde, ved at målrette de rette gæster på den måde der passer dem bedst.\nDiversiteten blandt kunder og gæster i rejse- og hospitalityindustrien er præget af stor diversitet. Men her kan analysen af big data være med til at segmentere gæsterne, meget mere præcist, i grupper efter eksempelvis deres forbrugsvaner, forventninger eller købekraft. Hvis brands og virksomheder forstår hvad forskellig slags gæster forventer, kan det hjælpe dem til at augmentere gæsteroplevelsen derefter, og det resultater ofte i bedre forhold og en øget loyalitet.


Opgivende sønderjyder og optimistiske sydjyder: Vildmarken skiller tømreren fra smeden\nJoe Biden fortsætter sin Europaturné videre til Polen i dag. Foto: Ritzau Scanpix/REUTERS/Evelyn Hockstein\nFlere våben, styrker og beskyttelsesdragter: Biden fortsætter demokrati-turné til Polen\nNyhedsstrømmen har en krog i gårsdagens maratonmøder i Bruxelles om krigen i Ukraine, hvor den amerikanske præsident, Joe Biden, flankerede både møder i Nato-, EU- og G7-regi. For resultatet blev, at EU ikke vedtog nye sanktioner – heller ikke mod russisk energi. Det lød dog fra EU-kommissionens formand, at man ikke kommer til at betale for russisk gas i rubler, som Putin ellers har varslet.\nOg så besluttede Nato at aktivere alliancens forsvar over for brug af kemiske, biologiske og atomare våben. Derudover får ukrainerne tilsendt udstyr, der kan opdage, behandle og tage sig af en situation, hvor der bliver brugt masseødelæggelsesvåben. Det er eksempelvis beskyttelsesdragter.\nDet blev også besluttet at sende fire nye kampgrupper til forsvarsalliancens østlige flanke, her har Danmark også meldt ud, at vi står klar med flere våbenleverancer. Nato forlængede også Jens Stoltenbergs mandat som generalsekretær med et år, og USA indførte egenrådigt nye sanktioner mod den russiske elite i form af medlemmer af parlamentet og store statsejede forsvarsvirksomheder.\nJoe Biden kom i aftes med et klart budskab om, at Vladimir Putins mål for krigen er at signalere, at demokratier ikke har gang på jord i det 21. århundrede. Derfor har Biden et soleklart mål om at bevise det modsatte ved at demonstrere absolut sammenhold mellem verdens demokratier. Og i dag fredag fortsætter han rundt med den mærkesag i Europa, hvor han skal til Polen og mødes med landets præsident Andrzej Duda nær grænsen til Ukraine. Det oplyser Det Hvide Hus natten til fredag dansk tid.\nHer skal Biden også besøge amerikanske soldater.\nFH ønsker flere milliarder til varmehjælp\nMens ukrainerne får hjælp til at bekæmpe russerne, så er hjælpen til at bekæmpe de høje varmeregninger herhjemme noget mere tvivlsom. Det mener Fagbevægelsens Hovedorganisation, der foreslår 2,5 milliarder kroner ekstra til blandt andet varmehjælp.\nDen nuværende ordning med hjælp kommer nemlig tidligst til august. Og der er for lang tid til, mener organisationen, der huser 1,3 millioner medlemmer, når Ukraine-krigen også giver højere udgifter til mad og benzin.\n- Måned for måned bliver det sværere at få ender til at mødes, når regningerne skal betales. Det er derfor, at vi siger, at der skal en ekstra håndsrækning til, siger FH-formand Lizette Risgaard, der foreslår, at kommunerne skal lave a conto udbetalinger til de mest pressede familier snarest.\nKritikken af den længeventede hjælp har allerede fyldt en del på Christiansborg, hvor især blå blok har stillet sig på bagbenene. Venstre foreslår en varmehjælp for 2,7 milliarder kroner. De Konservative foreslår at sætte skatter og afgifter ned. Selv SF, der er med i den nuværende aftale, foreslår yderligere 2,5 milliarder kroner til en ny varmepakke.\nRegeringen har varslet flere forhandlinger om at udvide varmehjælpen, de begynder i dag, fredag.\nI den nuværende pakke står 320.000 husstande til at få en engangsudbetaling på 3750 kroner.\nEnighed om lov mod techgiganter\nEt sted, hvor enighed faktisk sker, er på tech-området. Forhandlere fra Europa-Parlamentet og de 27 EU-medlemslande blev i går enige om en historisk lov, der skal regulere techgiganter som Google, Meta, Amazon og Apple.\nLoven har til fokus at forhindre digitale aktører i at misbruge deres dominerende markedsposition.\nEU's konkurrencekommissær, danske Margrethe Vestager, kalder på Twitter loven for en "god og stærk aftale".\n- Denne lov baner vej for et retfærdigt digitalt marked. De store selskaber må nu tage et ansvar, siger hun i en video på Twitter.\nLoven skal godkendes af både EU-Parlamentet og EU's ministerråd, før den kan træde i kraft. Klokken 8.45 her til morgen er der pressemøde om den nye tech-lov.\nNordkorea tester missil\nVi runder nyhedsbrevet af med at vende tilbage til våben. For nordkoreanske statsmedier bekræfter, at landet har testet et nyt slags interkontinentalt ballistisk missil torsdag. Og det er første gang siden 2017.\nDet skulle være Nordkoreas egen leder, Kim Jong-un, der har testet missilet, som angiveligt fløj 1090 kilometer i en maksimal højde på 6248,5 kilometer for at ramme et mål i havet, rapporterer statsmedier.\nIfølge lederen handler det hele om at ruste sig mod ethvert militært forsøg fra amerikanerne. Og i USA fordømmer præsident Joe Biden da også tiltaget.\nDennis Møllebjerg overvejede at læse til antropolog, men gik i lære som slagter, da han fandt ud af, at han var mere til håndens end åndens arbejde. Pr-foto: Claus Petersen/Danish Crown\nAmbitionen om, at 25 procent af grundskolens afgangselever skal søge videre i en erhvervsfaglig uddannelse, er et stykke fra at blive opfyldt. Andelen er på 20 procent, viser de nyeste ansøgninger fra grundskolens 66.000 afgangselever i år. Det bekymrer blandt andre Dansk Industri.\n- Vi har ikke knækket koden med hensyn til, hvordan vi får grundskolens elever til at se mulighederne i en erhvervsuddannelse, siger Signe Tychsen Philip, der er underdirektør i Dansk Industri. Hun konstaterer, at årets tal viser, at der ingen udvikling er. Der bliver ikke flere unge, der søger erhvervsskolerne, de søger fortsat mest de gymnasiale uddannelser.\n- Det er ærgerligt for de unge, at de ikke er tilstrækkeligt opmærksomme på nogle muligheder, de har, og det er ærgerligt for det erhvervsliv, der mangler arbejdskraft, siger Signe Tychsen Philip.\nHun foreslår derfor et tættere samarbejde mellem gymnasier, erhvervsskoler og virksomheder. Nogle mere praktisk orienterede uddannelsesforløb kan åbne de unges øjne for mulighederne, tror hun.\ntorsdag 24. mar. 2022 kl. 20:35\nUngdomsuddannelser: 23-årige Dennis Møllebjerg afviger fra statistikken. Den siger, at unge mennesker søger gymnasierne i stedet for håndens uddannelser på erhvervsskolerne. Og at mange af dem, der bliver studenter - hver sjette af dem, viser en analyse fra Dansk Industri - efter fem år ikke er kommet i gang med anden uddannelse.\nIngen af disse kasser kan han puttes ned i. Han er hverken det ene eller det andet, måske snarere lidt af hvert. Først tog han en gymnasial uddannelse, en højere handelseksamen, så tog han otte måneder ved livgarden, og nu er han i gang med slagteruddannelsen på Danish Crown i Horsens.\n- Jeg havde flere idéer. Noget af det sidste i den boglige retning var, at jeg ville være antropolog. Men så fandt jeg ud af, at jeg trængte til at bruge min krop, og at jeg var dårlig til at sidde ned og lave andengradsligninger og den slags dagen lang, siger Dennis Møllebjerg.\nStille og roligt kom han på det rene med, at håndens arbejde nok ligger bedre til ham, fortæller han:\n- Min far og min fætter er begge uddannede slagtere, og jeg havde aldrig i min vildeste fantasi forestillet mig, jeg skulle det samme som dem eller være håndværker overhovedet. Men de overbeviste mig om, at slagterfaget er der muligheder i. Så tænkte jeg, "nå ja, det kan jeg da godt prøve." Jeg har ikke fortrudt i et øjeblik.\nFlest som Dennis i småbyer\nMed sit valg af uddannelse er han en af dem, politikerne og erhvervslivet godt kan lide, fordi den faglærte arbejdskraft er stærkt efterspurgt.\nAmbitionen er, at 25 procent af en grundskoleårgang søger ind på en erhvervsuddannelse. Det kniber det imidlertid med, viser nye tal fra Undervisningsministeriet torsdag: 72 procent af de 66.000 elever, der går ud af skolen til sommer, har søgt ind på en gymnasial uddannelse. 20 procent af dem har søgt ind på en erhvervsuddannelse.\nDansk Industri er dykket ned i tallene og har analyseret sig frem til, at et geografisk fænomen præger uddannelsesstrukturen i Danmark.\nDet viser sig nemlig, at unge fra de større byer, især dem med over 45.000 indbyggere, søger de gymnasiale uddannelser og undgår erhvervsuddannelserne, mens de unges søgning til erhvervsuddannelserne vokser, jo mindre byerne er.\nLige præcis dér passer Dennis Møllebjerg ind i statistikken. Han er fra Hornsyld, der har omkring 1600 indbyggere. Og så nej, det gør han ikke alligevel, for Hornsyld ligger tæt på Hedensted, der lægger navn til kommunen med i alt 47.000 indbyggere. På den måde var han jo også næsten tvunget til at gå ad begge uddannelsesveje.\nBortset fra det forstår han godt, hvorfor det hænger sådan sammen:\n- Hvis vi nu tager de deciderede håndværkerfag som eksempel, så er de mere synlige, jo mindre et samfund er, og mange, der bor i disse byer, vil også arbejde dér. Det er det, børn og unge ser og vokser op med, sandsynligvis er ens egne forældre i sådan et håndens fag. Så er det det, man helt automatisk bliver sporet ind på.\n- Omvendt er de større byer præget af, at her holder de mere stillesiddende, akademiske arbejdspladser og de store uddannelsesinstitutioner til. Så dominerer det og bliver det den naturlige vej at gå, siger Dennis Møllebjerg.\n- Ærgerligt for alle\nSigne Tychsen Philip, der er underdirektør i Dansk Industri, er bekymret over udviklingen, eller rettere: mangel på udvikling.\n- Gennem en årrække har søgningen til erhvervsuddannelserne holdt sig på samme niveau. Så vi har ikke knækket koden med hensyn til, hvordan vi får grundskolens elever til at se mulighederne i en erhvervsuddannelse.\n- Det er ærgerligt for de unge, at de ikke er tilstrækkeligt opmærksomme på nogle muligheder, de har for at uddanne sig, og det er ærgerligt for det erhvervsliv, der mangler arbejdskraft allerede nu og endnu mere i fremtiden, siger hun til Avisen Danmark.\nBørne- og undervisningsminister Pernille Rosenkrantz-Theil (S) ledsager ifølge Ritzau tallene med en kommentar om, at det bliver rigtigt dyrt for samfundet, hvis ikke der bliver uddannet flere faglærte.\n- Vi skal gøre det mere trygt at vælge en erhvervsuddannelse, blandt andet ved at gøre folkeskolefagene mere praksisorienterede, og vi skal også se på, om der skal være flere praktiske fag i skolen, lyder hendes kommentar.\nDI: Behov for justeringer\nSigne Tychsen Philip tror ikke, at det alene slår til. Hun ønsker hele fødekæden til erhvervsuddannelserne under lup.\n- Den handler ikke kun om grundskolen, men også om gymnasierne. Når hver sjette student efter fem år ikke er kommet i gang med en uddannelse, tyder noget på, at mange søger gymnasiet uden at være afklarede og uden at blive det i løbet af gymnasietiden.\nMan vælger at gå gymnasievejen, fordi det gør man jo; det gør de andre.\nDennis Møllebjerg, slagterlærling\nDet genkender Dennis Møllebjerg.\n- Jeg gjorde, som jeg tror, de fleste gør: Man vælger at gå gymnasievejen, fordi det gør man jo; det gør de andre. Hvis man overhovedet tænker på noget i det valg, er det nok mest de fester, man ved følger med, siger han.\nNår nu det er sådan, at de gymnasiale uddannelser år efter år trækker mest i de unge, skal deres indhold justeres, mener DI.\nSigne Tychsen Philip foreslår praksisrettede studieretninger i samarbejder mellem gymnasierne og erhvervsskolerne eller med erhvervsvirksomheder, så der bliver mulighed for erhvervsrettede forløb\nJeg tror, det vil åbne manges øje for de muligheder, der ligger i erhvervsfagene, siger hun.\nDennis Møllebjerg har set mulighederne i det fag, han nu har valgt, slagterfaget. Når han er færdig med uddannelsen på Danish Crown om et lille år, tager han på langfart.\n- Hvis man har læst jura, er mulighederne begrænsede uden for Danmark, men en gris kan man slagte over hele verden. Jeg har lavet aftale om et halvt års arbejde på et slagteri ved Sydney i Australien. Jeg tror, det er godt for CV'et, og så skal jeg ikke spare penge op for at komme ud i verden; jeg får løn, mens jeg er af sted.\nSådan søger de unge uddannelse\nFlest unge ønsker at starte på en gymnasial uddannelse og flere starter i 10. klasse, når de forlader grundskolen. viser søgetallene for de elever, som færdiggør 9. og 10. klasse til sommer.\nI alt forlader knap 66.000 elever grundskolen. 72 procent af dem søger ind på en gymnasial uddannelse, mens 20 procent søger en erhvervsuddannelse.\nDe resterende ønsker enten at starte på den forberedende grunduddannelse (FGU), den særligt tilrettelagte ungdomsuddannelse (STU) eller søger væk fra uddannelsessystemet.\nPå lidt længere sigte ser Dennis Møllebjerg mange andre muligheder.\n- Engang kan jeg tænke mig at rejse rundt og arbejde med udbytte- og kvalitetsoptimering på slagterier. Det er også noget bæredygtighed i, at vi udnytter en slagtegris på bedste måde og får mest muligt ud af den, siger han.\nHans spring i uddannelsesretningerne er generelt blevet anerkendt i hans omgivelser. Undtagen en enkelt gang - da han en dag mødte en af sine tidligere lærere fra handelsgymnasiet.\n- Han mente, at jeg havde spildt tre år dér, når jeg nu ville være slagter. Jeg er grundlæggende uenig. Det er på ingen måde spildt at lære noget. Jeg har lært sprog, kinesisk i tre år blandt andet, og mine skriftlige og analytiske evner er blevet forbedret. Jeg er glad for det hele og skal nok få brug for meget af det i fremtiden, siger Dennis Møllebjerg.\nUnge i store byer eller byer, som del af eller meget tæt på stort byområde, hovedstaden f.eks., søger i mindre grad erhvervsskolerne end unge i mindre byer.\nDet viser opgørelsen over landets 98 kommuner. Ud fra den den procentvise del af grundskolens afgangselever, der søger ind på erhvervsskolerne, fordeler top og bund sig således:\n1. Læsø 56,3 procent\n2. Morsø 38 procent\n3. Ærø og Vesthimmerland, begge 32,6 procent\n5. Langeland 33 procent\n6. Kerteminde 32 procent\n7. Norddjurs 31,6 procent\n8. Assens 30,7 procent\n9. Frederikshavn 30,8 procent\n10. Vejen 30,1 procent\n98. Gentofte 3,8 procent\n97. Rudersdal 5,6 procent\n96. Hørsholm 5,7\n95 Lyngby-Taarbæk 6,9 procent\n94 Frederiksberg 7,8 procent\n93. Allerød 8,1 procent\n92. Furesø 10,5 procent\n93. København 11,4 procent\n94 Hillerød 12,7 procent\n95 Fredensborg 12,6 procent\nHelt almindelige dagligvarer vil stige yderligere i pris, fordi leverandører og butikker lider under høje priser på råvarer, transport og energi. Arkivfoto: Thomas Lekfeldt/Ritzau Scanpix\nHelt almindelige dagligvarer bliver nu endnu dyrere i butikkerne. Det advarer de to største dagligvarekæder, Salling Group og Coop, nu om, efter at inflationen i Danmark når op på det højeste niveau i tre årtier.\nMen kæderne holder tæt med, hvor meget priserne vil stige. Det skyldes dels hensynet til konkurrencen, dels en frygt for, at danskerne begynder at hamstre de mest populære varer, som man har set det i Tyskland.\ntorsdag 24. mar. 2022 kl. 17:58\nPriser: Danmarks to største dagligvarevirksomheder, Salling Group og Coop, varsler nu højere priser på de varer, som de danske forbrugere køber allerflest af i hverdagen.\nDet sker, imens krigen raser i Ukraine og har skubbet inflationen - altså prisstigningerne - op på det højeste niveau i tre årtier.\n- Vi ser stigende priser på råvarer, transport og energi, og det rammer vareprisen, og det rammer os i butikkerne, hvor vi selv bruger strøm og varme, siger Henrik Vinther Olesen, kommunikationsdirektør i Salling Group.\nSalling Group står bag kæderne Bilka, Føtex og Netto og har ligesom konkurrenterne allerede hævet priserne på en række dagligvarer. Udsigten til øget inflation betyder, at forbrugerne skal vente yderligere prisstigninger i den kommende tid.\nI mandags forudså Finansministeriet, at inflationen i Danmark vil ramme et sted mellem 3,9 procent og 5,5 procent i år. Det afhænger især af, hvordan Ukraine-krigen og forsyningen af russisk energi til Europa udvikler sig.\n- Det presser budgetterne, og vi har i lang tid kæmpet for at holde prisstigningerne væk fra kunderne. Men som man kan se, er der justeret på priserne løbende hen over de seneste måneder. Inflationen betyder, at vi er nødt til fortsat at hæve nogle af priserne, uden at det på nogen måde kan dække vores omkostninger, siger Henrik Vinther Olesen.\nEr det små prisjusteringer, eller taler vi om større hop?\n- Vi kommenterer ikke på de enkelte tiltag, for det er en broget tid, hvor tingene sker hurtigt. Jeg kan ikke sige det entydigt, udover at der er et pres generelt på tværs af alle varegrupper, siger Henrik Vinther Olesen.\nHer er de største prisstigninger\nDet danske forbrugerprisindeks opgøres af Danmarks Statistik. Her er nogle af de fødevarer, der er steget mest i pris i februar 2022 sammenlignet med februar 2021. Effekten af krigen i Ukraine er dermed ikke slået fuldt igennem.\nRaps- og solsikkeolie: 41 procent\nPasta: 24 procent\nBabymad: 17 procent\nSmør: 16 procent\nMælk: 15 procent\nKaffe: 13 procent\nOst: 12 procent\nOksekød: 10 procent\nBrød: 7 procent\nMel og gryn: 5 procent\nGrøntsager: 5 procent\nUdover prisstigninger hos leverandørerne oplever Salling Group høje energiregninger på lagrene og i de 1400 butikker i Danmark, Tyskland og Polen. Alene prisstigningerne på strøm koster koncernen 70-80 millioner kroner ekstra om måneden.\n- Og det samme oplever vores leverandører. Det siger sig selv, at det også vil ramme varerne. Du kan selv gøre matematikken, siger Henrik Vinther Olesen.\nI Coop, der med kæder som Kvickly, Superbrugsen, Fakta og Coop 365 omfatter over 1000 butikker, vil informationsdirektør Jens Juul Nielsen heller ikke sætte tal på størrelsen af de prisstigninger, der venter på de enkelte varer.\n- Men vi kan roligt sige, at vi desværre ikke har set de sidste prisforhøjelser endnu, siger Jens Juul Nielsen.\nSpiseolie og pasta i top\nPrisstigningerne kan opgøres på mange måder, men man kan kaste et blik på forbrugerprisindekset fra Danmarks Statistik for at se eksempler på problemets omfang.\nI top blandt fødevarerne finder man prisen på raps- og solsikkeolie, der er steget med 41 procent på et år. Pasta ligger 24 procent højere end for et år siden.\nRåvarerne i begge produkter stammer i høj grad fra Rusland og Ukraine, hvor forsyningskæderne pludselig er usikre og fører til højere priser.\nJens Juul Nielsen peger på, at Coop i øjeblikket har ”intense drøftelser og genforhandlinger” med leverandørerne om varepriser.\nIfølge kilder i dagligvarebranchen er det ikke unormalt, at leverandørerne i øjeblikket ophæver de kontrakter, de har indgået, fordi de selv oplever høje prisstigninger på råvarer, transport og energi. Samtidig oplever indkøberne i dagligvarekæderne, at priserne lige nu kører op og ned, hvilket er helt uvant i en branche, der typisk indgår bindende årsaftaler med de største leverandører.\nVi kan roligt sige, at vi desværre ikke har set de sidste prisforhøjelser endnu.\nTorsdag hævede mejerigiganten Arla sin mælkepris over for landmændene med et mindre beløb, fire øre pr. kilo, med virkning fra april. Verdensmarkedspriserne på mejeriprodukter er dog allerede steget drastisk i den seneste tid.\nAlene smør er steget med 15 procent på fem uger, mens fløde og mozzarellaost er steget med ni procent\nDagligvarekæderne afviser at tale om, hvor meget priserne vil stige fremover. Det skyldes dels konkurrencen, dels frygten for hamstringsbølger i butikkerne.\nSalling Groups topchef, Per Bank, har i denne uge besøgt nogle af koncernens Netto-butikker i Tyskland. På det sociale medie Twitter har han vist billeder af tomme paller, fordi der har været udsolgt af raps- og solsikkeolie hos både Netto og konkurrenterne.\nDerfor har tyske butikker indført rationering, så kunderne kun må købe en begrænset mængde olie eller pasta.\nEr idag i Berlin for at besøge vores Netto organisation, vildt nok fx mel og rapsolie er udsolgt alle steder, hos os og alle konkurrenter. Ikke samme billede i DK. pic.twitter.com/q2tXV6K52E\n— Per Bank (@PerBank1) March 23, 2022\n- Det er ikke, fordi forsyningen er stoppet, men når folk ser, at priserne stiger, så skynder de sig at fylde kurven, siger Henrik Vinther Olesen.\nKøb et billigere rugbrød\nAnalysefirmaet Retail Institute Scandinavia følger dagligvaremarkedet tæt, og situationen er lige nu svær at tackle for kæderne, mener direktør Henning Bahr.\n- Konkurrencen bliver ikke mindre, når priserne stiger, så spørgsmålet er, hvem der åbner ballet. Det er også svært at sige, hvor meget af prisstigningerne, der kan væltes over på forbrugerne, siger han.\nSamtidig peger han på, at de fleste danskere vil have råd til at betale for de dyrere varer.\n- Der er også psykologi i det. Danskerne har stadig en enorm opsparing. Men der er en følelse af, at man taber en formue, når skummetmælken og rugbrødet pludselig stiger i pris. Man må spørge sig selv, om man vil holde fast i præcis det mærke, man plejer at købe, eller om man går lidt ned i markedet og køber et lidt billigere rugbrød, siger Henning Bahr.\nAnalyse: Regeringen famler i blinde - men krigen kan koste h...\nAslak og Rikke, far og datter, er fra Brørup ved Vejen. Han er nu ene hane i overlevelseskurven. Foto: DR\nProduktionen blander sig igen i andet afsnit af "Alene i Vildmarken", og denne gang handler det om en storm. Tre hold bliver evakueret og flyttet, så man er sikker på - trods blæsten - at kunne nå frem til dem, hvis de bliver syge.\nDet er blødsødent i den forstand, at hvis man vitterligt skal foregive at være alene i vildmarken, så skal man være alene.\nMen det er også rimeligt, for vi kan naturligvis ikke have et underholdningsprogram i Danmark, hvor deltagere dør, fordi "ambulancen" ikke kan nå frem, mener Avisen Danmarks kulturredaktør, Anette Hyllested.\nfredag 25. mar. 2022 kl. 05:00\nOpdateret 25. mar. 2022 kl. 05:01\nAv av av. Far Aslak fra Brørup ved Vejen falder i stenene og tager fra med panden. Det gør de næste minutters tv-kiggeri nervepirrende, for har han slået hovedet alvorligt? Åh, og så falder han igen - i en brusende fos - og bliver ikke overraskende våd. Det går da helt galt, det her, men nej. Han, der har sit eget smedefirma, og datteren Rikke, som er naturvejleder, kæmper videre med godt humør. "Positiv, positiv tankegang. Vi giver det positiv energi", messer Rikke.\n"Forpulede pålandsvind, forpulede Go Pro-pis", lyder det modsat i den sønderjyske lejr hos tømreren Steen og hans kone Rosa fra Hellevad. Hos dem står humøret på gråvejr.\nVi kommer godt rundt i deltagernes følelsesregistre i andet afsnit af "Alene i vildmarken", og der tegner sig et billede af, at ejere af optimisme - søen er halvt fyldt med fisk - klarer sig bedre end pessimisterne - søen er halvt tømt for fisk.\nDer tegner sig et billede af, at ejere af optimisme - søen er halvt fyldt med fisk - klarer sig bedre end pessimisterne - søen er halvt tømt for fisk.\nEfter at have set samtlige sæsoner af "Alene i vildmarken" - også de amerikanske - tør jeg godt konkludere, at negativ tankegang ofte er lig med fingeren på undsætningsknappen. Som regel går der ikke længe, hvis humøret er i bund, før "redningsbåden" ses hoppe på bølgerne.\nEt godt humør kan dog ikke bære eventyret alene. Selvfølgelig har også ens praktiske evner udi vildmarksliv meget at sige, og den fysik, man bærer man sig. Man kan ikke være der, hvis man har hakket en finger halvt af eller er ramt af lungebetændelse.\nDet sønderjyske pars håb med turen var, at vildmarken kunne give et svar på, hvornår nok er nok, og det ser ud til, at de finder det. Om sin tilværelse hjemme siger Steen: "Jeg er kommet frem til, at jeg har det, lige som jeg vil have det", mens Rosa konstaterer, at hun ikke vil leve mindre materialistisk, når hun kommer hjem, eller fortryde, at hun har en Quooker - en vandhane-type, som kan spytte kogende vand ud - frem for en elkedel.\nSønderjyderne giver op. "Vildmarken er barsk. Det er fan ... ikke for børn. Og åbenbart heller ikke for en husmor som mig", siger Rosa. "Eller en tømrer", tilføjer Steen.\nDermed er allerede tre hold ude af sammenlagt syv, og kun én deltager af hankøn er tilbage - smeden fra Brørup. Foruden ham og datteren er de sidste deltagere veninderne Ester og Anna-Caroline fra henholdsvis Odense og Silkeborg, veninderne Katja og Katrine fra Brøndby og Norge samt Ulla fra Hvidovre - hun bakser med et dårligt knæ.\nUlla bliver delvist reddet af produktionen, for mens hun slider med vandreturen hen til sit habitat, bliver hun ligesom to andre hold evakueret. Ester og Anna-Caroline er lige nået frem til deres, da de bliver hentet, og også Vejen-parret er godt på vej. Men nu bliver de alle sejlet direkte hen til nye steder, hvor de skal være. "Nu kan spillet om overlevelse i vildmarken begynde", som den dramatiske speak lyder.\nBegrundelsen for indblandingen, som vi også så i første afsnit, da de vildfarne sønderjyder blev ledt på rette vej, er denne gang en storm i sigte. Produktionen vil ikke kunne sejle til undsætning på de forhåndsplanlagte habitater, hvis en deltager bliver alvorligt syg. Om det også er blødsødent? Ja, men det er også rimeligt.\nVi kan naturligvis ikke have et underholdningsprogram i Danmark, hvor deltagere dør, fordi "ambulancen" ikke kan nå frem, men det er en påmindelse om, at programmets titel er en stramning. Deltagerne er ikke mere alene i vildmarken, end at hjælpen er tæt på. Mere gamle dage leger vi ikke, selv om vi gerne vil lade som om og se deltagerne blive til menneskedyr igen, som Ester udtrykker det.\n"Alene i vildmarken", nye afsnit hver torsdag aften på DR. Kan streames fra om morgenen på DRTV.\nMiljøminister Lea Wermelin (S) besøgte sidste år Stråsø Plantage, der allerede er udnævnt som naturnationalpark, mellem Herning og Holstebro. Foto: Morten Stricker Ritzau/Scanpix\nDanmark får i alt 15 nye naturnationalparker. Hvor de sidste 10 skal ligge, meldte Miljøministeriet ud torsdag - men det er ikke alle kommuner, der har armene i vejret. Læsø Kommune havde gerne set sig fri for at skulle huse en ny park, og i Thisted vil man nu forsøge at få det bedste ud af det.\nLektor i biologi Hans Henrik Bruun fra Københavns Universitet er ikke begejstret for placeringerne af naturnationalparkerne i det danske land, og han mener, at størrelserne på parkerne er uambitiøse.\nFlere friluftsforeninger har tidligere været bange for at få indskrænket mulighederne for at færdes frit i områderne, imens Den Danske Dyrlægeforening er bekymret for velfærden hos de store dyr, der i fremtiden skal leve i parkerne.\ntorsdag 24. mar. 2022 kl. 10:03\nNaturnationalparker: Det er ikke den mest begejstrede borgmester, Avisen Danmark har i røret, efter at miljøminister Lea Wermelin (S) torsdag morgen offentliggjorde, at blandt andet Læsø Kommune får en ny naturnationalpark.\n- Ville vi hellere have været naturnationalparkerne foruden? Ja. Er vi tilfredse med den løsning, der er kommet? Ja, siger borgmester i Læsø Kommune Tobias Birch Johansen (V).\nFor ham handler det ikke om et ja eller nej til naturnationalparker, men derimod noget andet:\n- Det handler om, at vi er blevet pålagt noget og får det bedste ud af situationen. Det er ikke en byttehandel, men mere en forhandling, hvad kan vi få ud af parken, for beslutningen om, at den skulle ligge på Læsø, kan vi ikke ændre, siger han.\nPå torsdagens pressemøde i Miljøministeriet blev der offentliggjort i alt 10 nye naturnationalparker. Der skal udover i Læsø Kommune ligge parker i Holstebro, Silkeborg, Syddjurs, Tønder, Helsingør, Thisted, Lejre, Vordingborg samt på tværs af Ikast-Brande og Herning Kommuner.\nSeks korte om forløbet\nRegeringen, De Radikale, SF, Enhedslisten og Alternativet afsatte i 2020 i alt 888 millioner kroner til en natur- og biodiversitetspakke for at sikre mere vild natur i Danmark.\nPengene går til urørt skov, etablering af 13 nye naturnationalparker og en strategi for forvaltning af truede arter frem mod 2024. Der var i forvejen udpeget to parker i Gribskov og Fussingø ved Randers.\nUdover Gribskov og Fussingø er det besluttet, at der skal være naturnationalparker i Stråsø Plantage mellem Holstebro, Herning og Ringkøbing-Skjern Kommuner, Tranum i Jammerbugt Kommune og Almindingen på Bornholm.\nI 2021 udvalgte Miljøministeriet 23 mulige naturområder - i 10 af dem bliver der etableret en naturnationalpark.\nFlere borgmestre har udtrykt bekymring for parkerne. Blandt andet kaldte Anders Gerner Frost, borgmester fra lokallisten Nyt Gribskov i Gribskov Kommune, det “vanvittigt” og “noget, man har fundet på ved et skrivebord på Christiansborg".\nI marts 2022 er det offentliggjort, at der også skal ligge parker i Holstebro, Silkeborg, Syddjurs, Læsø, Tønder, Helsingør, Thisted, Lejre og Vordingborg Kommuner samt på tværs af Ikast-Brande og Herning Kommuner.\nBorgmester i Thisted Kommune Niels Jørgen Pedersen (V) er ligesom borgmesteren på Læsø loren ved tanken om, at der skal placeres en naturnationalpark i hans kommune - i Hanstholm i Thy.\n- Vi så helst, at vi ikke skulle have en naturnationalpark, da vi er glade for parken, vi har i forvejen. Men nu er den udpeget, så finder vi ud af det - vi vil ikke stå og være sure over det længere, men indgå i en konstruktiv dialog, siger Niels Jørgen Pedersen.\nDet er ret ringe natur og ikke noget, biodiversiteten kan bygge videre på.\nHans Henrik Bruun, lektor i biologi - om Kompedal Plantage\nRegeringen og Radikale Venstre, SF, Enhedslisten og Alternativet besluttede i 2020 at afsætte 888 millioner kroner til blandt andet 13 nye naturnationalparker som en del af en natur- og biodiversitetspakke. Tidligere samme år blev der udpeget to fremtidige naturnationalparker i Gribskov og Fussingø. I de i alt 15 parker på statens arealer bliver der udlagt 25.000 hektar urørt skov. I parkerne skal der gå græssende dyr. Der er desuden afsat fem millioner kroner til friluftsliv herunder stier og shelters.\nI Syddjurs Kommune kan man også se frem til en naturnationalpark. Den skal ligge i Mols Bjerge, hvor kommunen i forvejen har en nationalpark, der ikke nødvendigvis - som det er tilfældet med natur-nationalparker - skal holdes fri fra skovdrift og landbrug.\nDet har dog kun været halvdelen af byrådet i kommunen, der har ønsket sig en park. Holdningen har gennem hele processen været splittet i to.\n- Den ene halvdel har ment, at det eksisterende nationalpark-koncept skulle fortsætte uændret. Den anden har ment, at det var vigtigt, at man fra national hånd fik udpeget de steder i landet, hvor der var størst mulighed for at få skabt fabelagtig natur - og beskytte dét, vi har, i form af nye naturnationalparker, siger formand for natur-, teknik-, og miljøudvalget i Syddjurs Kommune Kim Lykke Jensen (SF).\nHvordan byrådet modtog nyheden om naturnationalparken torsdag morgen, kan han dog ikke udtale sig om.\n- Vi tager selvfølgelig alle sammen beslutningen til efterretning, og jeg regner med, at alle bidrager positivt - uanset om vi synes, det er en god idé eller ikke.\nIdéen med naturnationalparker er at skabe natur, der er endnu ”vildere” end det, der typisk findes i andre naturområder som for eksempel Danmarks allerede eksisterende nationalparker.\nDet betyder, at der ikke må dyrkes landbrug, og at skoven skal henlægges som urørt skov. Derudover vil der flere steder blive udsat store, græssende dyr, for eksempel vilde heste.\nParkerne skal indhegnes for at holde de store dyr inde. Områderne vil dog være åbne for offentligheden, og der er afsat fem millioner kroner til nye stier, udkigstårne, shelters med videre i naturnationalparkerne.\n- Parkerne er alt for små\nIfølge Miljøministeriet ligger Danmark i bund blandt landene i EU, når det handler om at beskytte vores natur. Mere end 70 procent af de danske naturtyper befinder sig i en “dårlig tilstand”, og vi risikerer, at kendetegn og plantearter i områderne uddør.\n- I årtier har vi talt om alt det, der er forsvundet fra vores natur. I dag kan vi begynde at tale om alle de arter, der skal blive flere af. Og det er ikke kun godt for naturen. Det giver også fantastiske naturoplevelser, sagde miljøminister Lea Wermelin til pressemødet.\nMen en ekspert i biologi deler ikke begejstringen. De udvalgte naturnationalparker kommer til at udgøre cirka en halv procent af Danmarks samlede areal. Og det er alt for lidt, fortæller lektor på Københavns Universitet Hans Henrik Bruun, der forsker i økologi og biologisk mangfoldighed.\n- Tænk, hvis et land som Brasilien meddelte, at de har udpeget en halv procent af deres landareal, og mente, at de har reddet biodiversiteten i regnskoven. Så ville vi jo ikke klappe i hænderne herhjemme. Det er en uambitiøs størrelse, siger Hans Henrik Bruun.\nHan mener, at langt de fleste af naturnationalparkerne er for små, for naturloven lyder: Jo større arealer, jo flere arter.\n- Vi kan naturligvis ikke gøre hele Danmark til én stor naturnationalpark for at redde biodiversiteten, men det her er godt nok i den lave ende.\nSom eksempel fremhæver han den udvalgte Ulvshale Skov på Møn i Vordingborg Kommune, som han er overrasket over findes på listen, fordi den er “alt for lille”.\nDet er Kompedal Plantage i Silkeborg Kommune ikke - til gengæld er der noget andet i vejen med den, mener Hans Henrik Bruun:\n- Det eneste pæne, jeg har at sige om den, er, at det er et stort område. Det er ret ringe natur, og ikke noget, biodiversiteten kan bygge videre på. Der skal være natur, for at der kan opstå natur.\nBekymring for manglende tilsyn\nSærligt indhegning af parkerne og de græssende dyr, som skal leve der, har vakt debat blandt lokalbefolkningen og fagfolk. Interesse- og faggrupper har i løbet af processen med at udvælge parkernes placering haft mulighed for at give deres besyv med.\nMountainbikere og ryttere frygter for den fremtidige adgang til områderne, og Den Danske Dyrlægeforening er bekymret for dyrenes velfærd. Det kan blandt andet være kvæg, heste, elge og europæisk bison, der bliver sat ud i parkerne, og en dispensation i dyrevelfærdsloven betyder, at der ikke skal føres dagligt tilsyn med dyrene.\n- Dyr bag hegn er ikke vilde dyr. Derfor skal de tilses. Dét, der adskiller dyr i naturen og dyr i naturnationalparker, er, at dyr i naturen kan flytte sig og finde andre steder at græsse samt finde læ og vand, siger formand for Den Danske Dyrlægeforening Hanne Knude Palshof.\nSelv om man kan spørge sig selv, om det mest naturlige ikke er, at dyr lever uden tilsyn fra mennesker, selv hvis de kommer til skade, mener formanden, at det er et spørgsmål om, hvor meget lidelse dyrene skal udsættes for.\n- Hvis en hest brækker et ben, går der lang tid, inden den dør. Jeg tror ikke, at hr. og fru Danmark på mountainbikes i Mols Bjerge kan lide at se en hest, der ligger og lider med et brækket ben, siger hun.\nDirektør i Danmarks Naturfredningsforening Lars Midtiby mener, at man har fundet en god balance i måden at tilse dyr på i de fremtidige parker.\n- Man giver mulighed for at vurdere individuelt, hvornår der er behov for tilsyn. Det er afgørende, at der er styr på dyrevelfærden - det har man forpligtet sig til, når man sætter hegn op. Det, mener vi, sagtens kan lade sig gøre. Det vil fortsat være ulovligt, hvis et dyr sulter - også hvis det foregår i en naturnationalpark, siger han.\nForskel på tolkning af EU-regler\nI Danmark må vi nemlig ikke lade store pattedyr i parker sulte, dø og ådslerne blive ædt af rovfugle og biller. Grunden til dette, er, at der i EU-regi er lavet en såkaldt “biproduktforordning”. Men ifølge Hans Henrik Bruun gør vi naturen en bjørnetjeneste ved ikke at lade dyr dø en naturlig død. Ådsler er nemlig vigtige for biodiversiteten.\n- Hvis ikke de store pattedyr kan få lov til at udføre hele deres arbejde, levende såvel som døde, forsvinder en del af den naturlige fødekæde. Ådselædere og insekter skal også kunne spise, og det kan de ikke, hvis vi ikke lader ådsler ligge, siger han.\nMuligheden for at lade dyr være en del af fødekæden til sidste knoglestykke er ikke urealistisk i Danmark. Det er nemlig op til det enkelte EU-land at tolke på reglerne. For eksempel har Portugal og Spanien vidt forskellige opfattelser af reglerne. I Spanien lader man ådslerne i den frie natur ligge, hvilket betyder, at store gribbearter trives i naturen - krydses landegrænsen til Portugal, er gribbe ikke at se trods lignende natur.\nMen der er trods alt plads til en smule ros til de danske planer fra lektor Hans Henrik Bruuns side:\n- For første gang i moderne tid lader vi naturen få førsteprioritet. Her skal naturen ikke gå på kompromis med os, men omvendt - det er et skridt den rigtige vej. Men der skal større skridt til før jeg vil bruge ordet ”ambitiøst”.\nDorthe er klar til at fodre sultne dyr i omstridte naturnati...


Du er her: AU Medarbejdere Administration Kommunikation Web og it TYPO3 Vejledninger Indhold på sider Ophavsret\nFør du lægger tekst, billeder, videoer, pdf-filer, data, grafer mv. på din hjemmeside, skal du overveje, hvem er indholdets rettighedshaver. Kort fortalt må vi ikke indlejre andre mediers artikler, publikationer og billeder eller gengive grafer eller data uden forudgående aftale og tilladelse, samt angivelse af denne. Vores mange kommunikationskanaler og versioneringsbehov på tværs af kanaler gør, at risikoen for at snuble i ophavsretten er stor, selv om alle er samvittighedsfulde. Læs derfor følgende gode råd:\nCitatretten: Vi må citere et brudstykke af en offentlig tekst (maks. 8-9 linjer) med kildeangivelse og link til den fulde ordlyd/artikel på rettighedshavers hjemmeside.\nStudenteropgaver (fx specialer og bacheloropgaver) må ikke ligge på vores hjemmesider, medmindre de er gennemgået for ophavsrettigheder og GDPR før upload.\nHvis du har en konference- eller workshophjemmeside, så vær forsigtig med at uploade deltagernes foredrag eller posters. De kan indeholde grafer eller data, som ikke må ligge offentligt på din hjemmeside. Hvis du har indhentet tilladelse, så skriv det og nævn rettighedshaver.\nIndlejring af fx youtube-videoer: Nævn rettighedshaver og sæt link til rettighedshavers kanal.\nScreendumps af fx Facebooksider eller nyhedsmedier er også billeder, derfor gælder de samme regler for gengivelse af indhold. Du skal indhente tilladelse både fra mediet selv og fra rettighedshaver til det indhold, der vises.\nIndenfor jura arbejder man med en bagatelgrænse, også beskrevet ved "De Minimis Non Curat Lex". Det vil sige, loven gælder stadig, men beskæftiger sig ikke med bagateller. Et konkret eksempel fra et af AU's institutter: Instituttet ønsker et foto af en studerende, som skal lægges på hjemmesiden. (Der ér indhentet samtykke fra den studerende!) Den studerende står foran en kollage af prints/klip fra forskellige medier med tekst, billeder, mediets navn osv. Kollagen er præget af tilfældig sammensætning af billeder og tekst. Her kommer bagatelgrænsen i spil, så længe intet af de udstillede medier i kollagen fremtræder tydeligere end et andet. Det er altså ikke nødvendigt at indhente tilladelse fra de forskellige medier og fotografer i dette tilfælde.\nSådan krediterer vi billeder i TYPO3\nDu krediterer billeder på sider og i nyheder og arrangementer ved at:\nudfylde billedets metadata dvs. felterne Billedtekst, Alternativ tekst og Titel med relevant information, se vejledningen Billeder. Feltet Billedtekst bliver vist under billedet (caption), feltet Alternativ tekst benyttes af højtlæsningsprogrammer og vises, hvis billedet mangler, mens feltet Titel bliver vist, når du holder musen over billedet.\nBanner I og II og fokusfelter har ikke felter til metadata og er derfor undtaget. Benyt i stedet fotografens navn i billedets filnavn fx Raadyr-Kaloe-foto-Aksel-Bo-Madsen.jpg.\nCumulus: Fotoenhedens billeder på Cumulus krediteres med ”Foto: fotografens navn, AU Foto”. Du kan også læse på Fotoenhedens hjemmeside, hvordan du krediterer AU Fotos billeder. Følgende gælder, når vi anvender AU Fotos billeder:\nDer er forskel på situationsbilleder og portrætbilleder: Se eksempler på brug af billeder\nDet må du: Billederne kan frit anvendes til publikationer, der omhandler Aarhus Universitet og på universitetets hjemmesider, herunder AU's Facebook sider.\nDet må du ikke: Billeder med enkeltpersoner eller få genkendelige personer må ikke eksponeres i væsentlig grad, uden modellens eksplicitte samtykke. En sådan eksponering kan eksempelvis være plakatkampagner, forsider på publikationer og internetsider. Billeder med personer må ikke anvendes i en sammenhæng som kan virke krænkende for modellen.\nDet skal du: Billeder på tryk og web skal altid krediteres med fotografens navn.\nAU Foto fralægger sig ethvert ansvar, såfremt ovenstående ikke overholdes. Vil du vide mere, så gå ind på Datatilsynets hjemmeside: www.datatilsynet.dk.\nColourbox: AU har købt adgang til billedarkivet Colourbox. Colourbox billeder skal også krediteres. Colourbox skelner mellem kommercielle og redaktionelle sammenhænge og herunder Off-line/tryk og online billeder. Colourbox har en udførlig FAQ: www.colourbox.dk//faq.\nBilleder i fokusfelter og bannere på web kan betragtes som kommercielle. Du behøver altså ikke skrive Colourbox og fotograf på billedet i dit fokusfelt eller banner. Navngiv billedfilen fornuftigt, da stien dertil fremgår af kildekoden (fx forside-bioscience-colourbox.jpg).\nBilleder, som benyttes i nyheder eller anden omtale af et specifikt emne, er af redaktionel karakter. Her skal vi kreditere med “Modelfoto: Colourbox.dk/Fotograf” eller “Modelvideo: Colourbox.dk/Fotograf".\nHvis søgemaskiner én gang har indekseret en pdf eller et billede, så forsvinder det først fra søgeresultater, når dokumentet er slettet fra Filelist. Det er altså ikke tilstrækkeligt at slette linket fra hjemmesiden til pdf eller billede.\nDet sikreste er at slette dokumentet i Filelist, som vist nedenfor, hvis det krænker rettighedshaver. Læs mere i vejledningen om filer i TYPO3. Alternativt kan du omdøbe filen eller flytte den til en anden mappe i Filelist.\nDet kan være nødvendigt at fjerne billeder i nyheder og arrangementer, hvis der er tale om krænkelse af rettigheder i forbindelse med brug af Scanpix eller Colourbox billeder. Men husk, selv om vi fjerner et billede fra en nyhed eller et arrangement, så kan det stadig ligge på fx Newsroom eller andre ikke-AU hjemmesider, hvor nyheden er distribueret.\nViser hvordan man sletter en fil i Filelist\nKontakt din support, hvis du er i tvivl:\nFakulteterne og Fællesadministrationens websupport\n1390 / typo3


Stofa TV Pakker, Priser, Kanaler og Anmeldelser\nStofa Lille 26\nMulighed for at tilkøbe / vælge kanaler 274,- 274,- Læs mere\nStofa Mellem 38\nMulighed for at tilkøbe / vælge kanaler 469,- 469,- Læs mere\nStofa Stor 60\nMulighed for at tilkøbe / vælge kanaler 629,- 629,- Læs mere\nStofa har en historie, de færreste ved. For når man tænker på den ældste TV-udbydere, ville mange sige TDC. Det er også et godt bud, men du tager fejl. Stofa blev stiftet tilbage i 1959.\nStofa er en forkortelse for ”Store Fællesantenner”.\nTimingen for stiftelse var god. Det var nemlig op gennem 60erne, 70erne og 80erne at folk fik tv’et ind i stuerne, som medførte at en masse antenneforeninger blev stiftet.\nDen dag i dag har Stofa over 450.000 kunder. De mange kunder har tiltro til den solide tv-forbindelse. Og har senere hen også købt bredbånd.\nDet vigtigste er miljøet\nStofa tager et ansvar. De ved hvordan udviklingen går. Flere og flere vil komme på nettet. Forbruget vil stige. Alt dette vil øge energiforbruget. Og der tager Stofa ansvar, på en måde, hvor de faktisk gør den forskel.\nPå deres hjemmeside kan du læse en lang tekst om, hvordan de har kølet deres datacentre ned. De bliver varme, når de kører på fuldt plus, og det øger energiforbruget endnu mere. Derfor udviklede de en løsning, så de kunne holde varmen nede og derfor også energiforbruget.\nUnik service og teknik\nStofa går op i kundeservice, på den rigtige måde. Ikke på den falske måde, hvor man siger, man gør det, men i virkeligheden ikke har ressourcerne til det. Se bare på deres support. Den har åben fra 08 – 22.00 alle ugens 7 dage!\nDet kan ske, at dit tv beklager sig, og du får problemer med det. Her kan du bare ringe til Stofa, så fortæller de, hvad du skal gøre.\nHver aften omkring kl 20.00 sker det uundgåelige i mange familier. Hvad skal vi se, spørger de. De ved det godt, men er uenige.\nKampen om fjernbetjeningen er ovre, hvis det står til Stofa.\nDe mener, vi skal se det, vi vil se. Så derfor har de lavet Stofa WebTV, hvor du kan se direkte fra computer, tablet eller smartphone.\nI weekenden kan i nyde de mange film, som Stofa giver jer adgang til. De har de nyeste, men også de gamle film fra 90erne, med alle dine ynglings skuespillere. Alt det har de samlet ét sted: filmshoppen. Men de har mere at byde på. For Stofa samarbejder også med Viasat, den svenske gigant. Her får du unik adgang til filmarkivet på C-more. Ingen andre tv-udbydere kan prale af dét!\nOg se TV, når du vil\nStress ikke dig selv over, at klokken nu er lidt i 9 og at din yndlingsserie begynder lige om lidt. Du når det alligevel ikke. Og det sker gang på gang, at man enten glemmer at slå om eller ikke når hjem i tide nok.\nDét problem kommer du aldrig ud for med Stofa.\nTag dig den tid, du har brug for. Læg dig i sofaen og slå benene op. Sæt kaffen over – du har tiden til det. Stofa sørger nemlig for, at du kan spole tilbage i programmerne. Så hvis du er gået glip af noget, kan du spole tilbage.\nI vores oversigt øverst på denne side, kan du se de forskellige tv pakker fra Stofa. Klik videre ind til Stofas hjemmeside og se hvad den enkelte pakke præcist indeholder.\nDR1, DR2, Ramasjang, TV 2, TV 2 Charlie, TV 2 Regional, Lokal TV, Ekstrakanalen, Stofa Kanalen, TV3, TV3 Puls, Kanal 4, Kanal 5, DK4, Paramount, Folketinget, NRK 1, NRK 2, Svt1, Svt2, TV4 Sverige, ARD, ZDF, NDR, RTL, Sat1, TV 2 News, TV 2 Zulu, TV 2 Fri, TV3 Plus, Kanal 6, Nickelodeon, Cartoon Network, Disney Channel, Discovery Channel, National Geographic, TLC, Xee, TV 2 Sport, TV3 Max, TV3 Sport, Canal 9, Eurosport 1, Eurosport 2, eSportsTV, Nick Jr., Boomerang, Disney Junior, Disney XD, MTV, VH1, Viasat Ultra HD, Viasat Golf, Viasat History, Viasat Nature, Viasat Explore, Nat Geo Wild, Animal Planet , ID, CNN\nKristoffer Nielsen april 24, 2017 - 5:23 pm\nGod drift sikkerhed på tv pakkerne. Internetdelen har udfald af og til.


TEST: Lucid Sound LS30 | Lyd & Billede\nLucid Sound er et forholdsvis nyt hovedtelefonmærke med speciale i gaming. Det er stiftet af udbrydere fra Tritton, der næppe heller er kendt af mange uden for spilkredse, uanset at Tritton på Lucid Sounds egen hjemmeside omtales som ”a leading high-end-brand”.\nLS30 er et ret traditionelt af udseende med kraftige, cirkelrunde ørekopper og en solid hovedbøjle. Både ørepuder og hovedbøjle er beklædt med blødt kunstlæder. Uden mikrofonen monteret kunne den let gå for at være en helt almindelig hi-fi-hovedtelefon.\nMikrofonen er ikke fastmonteret på LS30, men sidder på en blød svanehals, holdt på plads af et minijackstik. Det kan umiddelbart ligne en fordel, hvis man også vil bruge hovedtelefonen til andet end spil, men det giver risiko for slid på stikket og dårlige forbindelser. Og så er selve mikrofonen den mindst overbevisende i testen. Men OK, den udfører opgaven, hvis du ikke har brug for finesser som støjreduktion.\nLyden overføres trådløst via en USB-dongle, men der medfølger desuden et overflødighedshorn af ledninger med LS30. To sæt minijackkabler til mikrofon og analog lyd, den løse mikrofon og endda et optisk kabel (til lyd fra spilkonsoller), som forbindes til USB-senderen.\nLydmæssigt er Lucid Sound LS30 en positiv overraskelse. Der er en god balance i lydbilledet, hvor både tunge eksplosioner og spinkle lyde fra omgivelserne står klart. Og den er også detaljeret nok til at blive brugt til musik.\nHvis du bare skal have et spilegnet hovedsæt med en god lyd, men ikke har brug for – eller lyst til at betale for – blærede features eller virtuel surround, får du rigtig meget hovedtelefon for pengene med Lucid Sound LS30.\nBedste pris på Lucid Sound LS30


Løveapoteket - AarhusWiki\nLøveapoteket før ombygningen.\nFra Løveapotekets baggård, ca. 1875.\nLøveapoteket ligger på Store Torv 5 i Aarhus.\n1 De tidligste apoteker\n2 De første apotekere på Store Torv\n3 Løven i trekanten.\n4 Et dramatisk apotek og en velgørende brygger\n6 Apotekere på Store Torv 5 i perioden 1710 til 1964\nDe tidligste apoteker\nI middelalderen var der ingen apoteker. Lægemidler – dvs. urter og andre planter – fik man primært fra klostre, hvor de blev dyrket og præpareret af munke og nonner. Eller man købte dem af vejfarende, der kom på gennemrejse med eksotiske lægemidler fra sydligere himmelstrøg.\nDet var Christian II, der gav Danmarks første apotekerprivilegium, i København 1514. Det var et udtryk for den længe voksende bevidsthed om behovet for en mere ensrettet og kontrolleret indsats indenfor sundhedsvæsenet, men det var en langsom udvikling. Behovet og dermed udbredelsen, voksede væsentligt efter reformationen i 1536, der havde nedlagt de fleste klostre og dermed lægeurtegårde i Danmark.\nI 1543 fik Aarhus, som den første provinsby et apotek, der blev drevet af apotekeren Hans Jung. Allerede tre år efter, i 1546, forsvinder Hans Jung og hans apotek fra de aarhusianske annaler, muligvis pga. den brand der hærgede byen det år.\nDe første apotekere på Store Torv\nI 1589 kom Anders Caspersen fra Kolding til Aarhus som apoteker. Han fik kongeligt privilegium i 1596, og havde sit apotek på Store Torv nr. 6,8 og 10. Foruden medikamenter solgte Caspersen også vin; han havde – på betingelse af, at der var tale om god vin – fået bevilling til at holde beværtning, da holdningen var, at et apotek også burde føre vin. Der var generelt en del ufred mellem tidens apotekere og de øvrige handlende, da der herskede uklarhed om, hvem der havde monopol på at forhandle hvilke varer.\nDet var ikke en lukrativ forretning at være apoteker i Aarhus i de første par århundreder efter, at Hans Jung havde debuteret i byen. Caspersens efterfølger, Bernt Junger, der kom fra Kolding og i 1604 aflagde borgered i Aarhus, var apoteker på Store Torv fra 1604-27. Det var en periode med en kortvarig pestepidemi i Aarhus, men om apotekets medikamenter slog til mod den sorte død, er nok tvivlsomt. Både Bernt Junger og hans efterfølger Folmer Thomsen, der overtog efter Junger i 1627, måtte i perioder kæmpe for det daglige brød. Men apoteket klarede sig, i Folmer Thomsens tid indimellem endog ret rimeligt. Da han døde i 1649, og blev gravsat i domkirken, overtog hans enke. Krise- og krigstider betød, at det var dårligt kørende apotek, hun solgte i 1661, og hun endte sit liv i stor fattigdom i Gravens enkeboliger.\nEnkemadam Thomsens efterfølger var Jacob Gesius, der kom fra Odense. Han var en temmelig aktiv herre, der foruden apotekerdrift befattede sig med omfattende bolighandel og en lang række processer og retssager mod både naboer, familiemedlemmer, andre handlende og øvrigheden. Det kan have været denne udenomsaktivitet, eller den endog temmelig velhavende Thomsens velkendte pengepugeri, der betød at apoteket igen forfaldt; hverken byens læger eller borgere var trygge ved Gesius´ medikamenter og søgte andre muligheder.\nLøven i trekanten.\nEfter godt 50 år overlod Gesius i 1710 apotekerdriften i Aarhus til Bernt Holmsted, der slog sig ned i nr. 5 på den modsatte side af Store Torv, hvor apoteket har ligget siden.\nEfter Holmsted kom Jacob Helms til i perioden 1727-1753. Helms klarede sig så godt, at han i 1746 kunne rive den gamle bygning ned og give sit apotek stateligere rammer; det gamle forhus i bindingsværk blev revet ned og gav plads til et grundmuret barokhus i to etager, de midterste fag med et diskret risalitagtigt fremspring og ellers fokus på indgangspartiet i midten af bygningen, der indledtes med en høj stentrappe op til to fløjdøre, omgivet af pilastre og med en trekantet fronton foroven. Heri sad en løve, som kunne tyde på at apoteket allerede på daværende tidspunkt hed – eller omtaltes som - Løveapoteket. Hvor længe det havde heddet sådan fortaber sig dog i den dunklere historie; der findes ingen kilder der omtaler apoteket ved det navn før 1785.\nSelve apoteket lå i stueetagen til venstre for portalen mens apoteker Helms og hans familie boede i stueetagen til højre.\nDet var i Helms´ tid, at apoteket på Store Torv fik sin første konkurrent i Aarhus, da August Ludvig Steube i 1750 åbnede Svaneapoteket i Vestergade. Helms, der følte sig truet på sit brød, forsøgte at få Steube´s privilegier indskrænket, men uden held. Det blev en kortvarig rivaliseren for Helms, der døde i 1753, og hans bortauktionerede apoteket i 1755 – først til den højstbydende Steube fra Svaneapoteket. Det viste sig dog, at Steubes køb var ulovligt ifølge de rammer der fra øvrighedens side var sat for salget af apoteket. Handelen måtte gå ind og den næste apoteker på Store Torv blev Frederik Holmsted Høst, der ikke fik de store problemer med konkurrenten i Vestergade; Steube gik fallit allerede i 1756 og Svaneapoteket til en ny ejer.\nEfter Frederik Holmsted Høst havde Mouritz Biering apoteket frem til 1785, hvor han satte det på auktion – inklusiv lejerettigheden til Kannikehaven, hvor der dyrkedes medicinske urter. Det var i forbindelse med denne auktion, at apoteket første gang i de bevarede kilder omtales som Løveapoteket.\nKøberen, Ole Severin Bøggild, havde oprindeligt stået i lære hos Jacob Helms og siden været på et apotek i København, men ikke desto mindre måtte han efter ti år opgive ævred på Store Torv i Aarhus, da han gik fallit (og blev skilt) på grund af sin ødselhed. Hans efterfølger, Christian Peter Kold blev kun kortvarigt i Aarhus, da han fik mulighed for at gifte sig med en rigmandsdatter i København i 1797.\nEt dramatisk apotek og en velgørende brygger\nNiels Schack Aagaard (1813-1895).\nDa Christopher Heinrich Nicolaus Reddelien (1759 – 1833) overtog Løveapoteket i 1797, blev der snart lavet andet end medikamenter og mixturer på Store Torv 5. Der blev lavet teater. I 1800 var den amatørteaterbegejstrede apoteker medstifter af Det Dramatiske Selskab, der bestod af en god portion af Aarhus´ borgerskab. Reddelien lagde lokaler til, og etagen over Løveapoteket kom til at rumme Aarhus´ første amatørteater – og blev i øvrigt også brugt til koncerter og rejsende teatertrupper. Salen kunne rumme ca. 210 mennesker, og der var tilstødende små værelser, hvor skuespillerne kunne opholde sig inden forestillingen.\nI 1815 opgav Reddelien dog sit teaterforetagende, og i april holdt han auktion over ”adskilligt Apparatur til et Privat-Theater.” Året efter åbnedes det første Aarhus Teater i Kannikegade.\nDa Reddelien døde i 1833 overgik Løveapoteket til hans søn, Knud Reddelien, der efter 10, i 1843, solgte det videre til apoteker Niels Schack Aagaard.\nAagaard var en temmelig tilbageholdende mand, der helst holdt sig ude af offentlighedens søgelys, og foruden apoteksdriften var mest optaget af velgørenhed, som han udøvede i stor stil, ofte anonymt, men også som initiativtager og stort set altid til sygdomsbekæmpende formål.\nAagaard var dog også forretningsmand, og sammen med bl.a. sin forgænger, Knud Reddelien, var apoteker Aagaard med til at stifte Bryggeriet Ceres i Aarhus i 1856.\nEfter knap 30 år som apoteker på Store Torv solgte Aagaard Løveapoteket til sin nevø, apoteker Harald Knud Jeronimus Grauer. Det kom siden for en dag, at Aagaard havde lavet en aftale med apotekets nye ejer om, at hans tidligere personale fortsat kunne komme og få gratialer udbetalt ved højtider.\nAagaards plejesøn skrev siden et digt om, hvordan Løveapoteket havde set ud i Aagaards tid:\n- med dørhammer på, som lydt kan runge –\nog med dobbeltbesætning af duske på halen ...”\nI løbet af 1800-tallet var apoteket fulgt med byens vækst, og var blevet en indbringende og meget respekteret forretning, ligesom de skiftende apotekere havde et godt ry i hele branchen. Med succesen og væksten, der også gjaldt indenfor den medicinske videnskab og medicinalbranchen, fulgte også behovet for yderligere forbedrede rammer for forretningen. H.K.J. Grauer indledte sit ejerskab med at rive det gamle apotek ned og bygge et nyt.\nLøveapotekets officin efter ombygningen 1876.\nI 1876, allerede året efter, at han havde købt Løveapoteket af sin morbror, ombyggede Grauer apoteket til den bygning, der står på matriklen i dag. Fronten af huset blev ændret, porten gjordes større og løven fjernedes. Den blev indmuret i et af apotekets baghuse, hvor den stadig kan ses. I stedet blev der sat to vogtende løver ovenpå huset, der endnu skuer ud over Store Torv. Indvendig blev der foretaget en omfattende renovering og modernisering af både officinet og laboratoriet.\nGrauer, der var en meget vellidt mand i Aarhus, ejede Løveapoteket frem til sin død i 1888, hvor det blev købt af Diderik Martin Christian Reimers, der var indehaver af Løveapoteket på Store Torv 1888-1902, hvorefter det overgik til hans søn Martin Niels Reimers, der året efter sit 50 års jubilæum solgte det videre til Erik Bové Christensen.\nLøveapoteket, ca. 1916.\nIfølge skattelisten fra 1672, var apoteket på Store Torv endnu det eneste i Aarhus, mens der i 1801 og stadig i 1840 var registreret 2 næringsdrivende apotekere i byen. 95 år senere, i 1935, havde Aarhus 10 apoteker.\nApotekere på Store Torv 5 i perioden 1710 til 1964\n1710 – 1727 Bernt Holmsted\n1727 – 1755 Jacob Helms\n1755 – 1767 Frederik Holmsted Høst\n1767 – 1785 Mouritz Biering\n1785 – 1795 Ole Severin Bøggild\n1795 – 1997 Christian Peter Kold\n1797 – 1833 Christopher Heinrich Nicolaus Reddelien\n1833 – 1845 Knud Reddelien\n1845 – 1875 Niels Schack Aagaard\n1875 – 1888 Harald Knud Jeronimus Grauer\n1888 – 1902 Diderik Martin Christian Reimers\n1902 – 1963 Martin Niels Reimers\n1963\tErik Bové Christensen\nErik Dam: Løveapoteket 1596-1896, 1896\nDam og Schæfer: De danske apotekers historie I-V, 1964\nH.O. Loldrup: Løve Apoteket. (31 nuværende og nedlagte Løve Apoteker), 2003\nDen Store Danske, apotek\nDansk Medicinhistorie: Farmaci\nApoteker på Wikipedia\nLitteratur om apoteker\nHentet fra "https://aarhuswiki.dk/mediawiki/index.php?title=Løveapoteket&oldid=49614"


Dell PowerEdge 2161DS-2 konsolswitch | Dell Danmark\nPowerEdge 2161DS-2 Konsol Switch\nOplysninger om Dell PowerEdge 2161DS-2 konsolswitch\nDell PowerEdge 2161DS-2 konsolswitch\nPowerEdge 2161DS-2 Konsol Switch PowerEdge\nDell 2161DS-2 giver mulighed for at vælge mellem to SIP-kabelløsninger (Server Interface Pods) - PS/2 eller USB - som passer til en række forskellige serverbehov. Et SIP-kabel erstatter det pladskrævende KVM-kabel ved at konvertere tastatur-, skærm- og mussignalerne fra en server og overføre dem op til 10 meter via et enkelt CAT 5-kabel. SIP-kablet får strøm fra serveren og har en keep alive-funktion, som er designet til at sikre, at serveren fungerer korrekt med eller uden forbindelse til 2161DS-2-enheden.\nSwitchen leveres med Dell RCS (Remote Console Software), et gennemafprøvet administrationsprogram, der fungerer på tværs af platforme og giver et enkelt adgangspunkt for hele dit system. Denne brugervenlige Java-baserede software kan bruges lokalt eller med fjernadgang via en IP-forbindelse. Med RCS kan administratorerne nemt konfigurere switchsystemet og vælge forskellige servere. Desuden har switchen et OSCAR® -interface (On-Screen Configuration and Activity Reporting), der bruges til analog kontrol fra den lokale arbejdsstation.\nEt valgfrit tilbehør til denne switch er Dell PEM-modulet (Port Expansion Module), som er en passiv enhed, der kan monteres ved siden af rackets kantliste. Der tilsluttes et PEM-modul til én systemport på 2161DS-2 og derefter 8 servere. Med et PEM-modul tilsluttet til hver af de 16 porte på 2161DS-2 udvides den samlede systemkapacitet til 128 servere.\nTilslutningsmuligheder - digitale og analoge stier\nFlashopgradering - designet til fremtidig hardwarekompatibilitet\nFleksibilitet - giver adgang til og kontrol over flere servere fra en enkelt skærm med det Java-baserede program RCS\nSkalerbarhed - giver kontrol over op til 128 servere via en enkelt netværksforbindelse\nPladsbesparende design - fylder 0U i et Dell rack\nCAT 5-kabelføring - reducerer pladsforbruget til kabler\nDelingstilstand - giver fjernbrugere mulighed for at dele en fjernsession på den samme server