330009698Phoenix-940e984612019-04-21T00:00:00Køkkenmedarbejder til flere restauranter\n2019-06-02T03:53:02.740 Til vores 4 steder søger vi køkken medhjælpere! Restaurant Hellerupsejlklub Restaurant Couloir Restaurant Lynetten Bistro Couloir Det er ik nødvendigt du er uddannet - men erfaring er forventeligt. Ku du se dig selv en af disse steder - så skriv endeligt. Kasper@couloir.dk Forventninger: Mødestabil Kan håndtere stress Du kan tænke selv Erfaring med både a la carte og selskaber Vi tilbyder: Et uformelt arbejdsmiljø Gode kollegaer En MASSE frihed under ansvar Indflydelse på egen arbejdsdag Ordnede forhold og fri weekend hver anden weekend Mulighed for mange timer Løn efter kvalifikationer. Her er historien om os Couloir-eventyret startede i de franske alper i 2006, hvor baren Couloir åbnede. Et par år senere forsatte eventyret ved Amager Strand, hvor man forsøgte at skabe den samme stemning som i alperne. Dette var et større projekt end som så, og I 2011 ændrede man ejerkreds således at Kasper og Anders overtog tøjlerne og den dag idag stadig er drivkraften bag Couloir. Efter et par succesfulde år ved vandet, flyttede man I 2014 2015 til nye lokaler og her ligger man stadig. De nye lokaler er beliggende I bunden af strandens flotteste bygning, Øresund Tower, og Couloir er gået fra at være en mindre cafe til at være spisested med ambitioner. I efteråret 2014 overtog Couloir driften af Restaurant Lynetten og den dag i dag driver Anders og Kasper både Couloir og Lynetten to restauranter med tætte relationer. I starten af 2017 blev to til tre Vores passion til økologisk kaffe og lækre limonader er vokset, hvilket har medvirket til at vi har kastet os over et nyt projekt Couloir No.35 er blevet en realitet! På Sankt Peder stræde nr. 35 i kælderen har vi slidt og slæbt, bygget og skabt af lækre genbrugsmaterialer har vi lavet det vi selv mener er Strædets bedste kaffebar, med både sjæl og charme! Her serverer vi lækker kaffe, lune sandwich, hjemmelavede limonader og meget meget mere Kom ind og besøg os, vi er selv meget stolte! I sommeren 2017 blev 3 til 5, vi satsede alt og åbnede to steder mere vi blev tilbudt to perler vi ikke kunne sige nej til. Restaurant Hellerup Sejlklub et stenkast fra Øresund og med en helt fantastisk terrasse. Vi har fundet et fantastisk team af kokke, som her laver dansk mad med et twist. Bistro Couloir en lillesøster til Couloir. På det nyåbnede CPH Studio Hotel laver vi bistro-mad når det er bedst, enkle retter lavet af gode råvarer. Vi er selv pjattede med indretningen, New Yorker når det er bedst! At drive et spisested er ikke bare et arbejde, men derimod en passion og en drøm, og det er denne drøm vi hver dag forfølger. Vores mål for Couloir er at være det fortrukne spisested på Amager for rigtig mange mennesker, dette skal ske gennem god mad til fornuftige priser. At udleve en drøm som denne er ikke muligt uden at have gode medarbejdere, og vi mener selv vi er så heldige at have de bedste. Alle vores medarbejdere er valgt ud fra deres person og deres lyst til at forfølge vores drøm sammen med os! Vi håber vi lever op til jeres forventninger en ting er sikkert, vi gør altid vores bedste Anders Vang Kasper Nielsen11jobnet940e9846100000000000IDK_OFIR_02DKDanmark228DKK2019-06-16T00:00:0000010EuropaDanmarkSjælland & øerStorkøbenhavnKøbenhavn3511702COULOIR ApS11Amager Strandvej 1122300København SDKDanmark0\nKasper@couloir.dkDKDanmarkDKDanmark8Fuldtid46Permanent747660JobNet4977313497731310021-04-20190https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntrySearchedCount&feedId=dc2beb84&entryId=940e9846https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntryDisplayCount&feedId=dc2beb84&entryId=940e9846https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationInitiatedCount&feedId=dc2beb84&entryId=940e9846&page=ShowJob&component=SendApplicationButtonhttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationAppliedCount&feedId=dc2beb84&entryId=940e9846&page=EmailApplyForm&component=SendApplicationButtonhttps://static.matchwork.com/company/logo/DK/ORS/SoMe/Service_detail_og_restauration/Hotel_og_restauration/2.jpgKøkkenmedarbejder til flere restauranter12007991Dansk3Læse/ tale913220Køkkenmedhjælper18Hotel og restauration361545161Kasper NielsenKasper@couloir.dkDKDanmarkDKDanmark330099991Ufaglært køkkenpersonaleBasic Vi har stor efterspørgsel på ufaglært personale til vores kunders mange personalerestauranter. Derfor mangler vi lige dig! Har du mange års erfaring inden for madlavning, og vil du være med til at skabe en god madoplevelse i et af vores mange vikariater. Så er det dig, vi står og mangler! Vi har rigtigt travlt og søger derfor ufaglærte til vores kunders personalerestauranter, kantiner og hoteller. Vi har både korte og længerevarende vikariater. Kan du se dig selv i en til tider hektisk hverdag, men hvor medansvar, fællesskab, gode kollegaer, dejlige kunder og udvikling er i højsædet? Lige der, hvor du er medbestemmende i din egen hverdag, og hvor drømme ikke kun foregår i hovedet. Så kom, og lav mad med os, og sæt dit personlige aftryk på, hvordan du synes, at maden skal smage, behage og opleves i en hverdag med mange forskelligartede opgaver. Dine arbejdsopgaver kan typisk bestå af:Tilberedning af kolde og varme retterServering og betjening af vores kunderOpsætning af buffet og salatbarHar du den relevante baggrund, så kontakt os hellere i dag end i morgen. Vi er her for dig, så du kan komme til en uforpligtende samtale hos en af vores rekrutterings- og personalekonsulenter. Send ansøgninger via knappen Send ansøgning eller ring på 53533464. Se mere på vores ansøgersite: https: instaservice.ofir.comVi har stor efterspørgsel på ufaglært personale til vores kunders mange personalerestauranter. Derfor mangler vi lige dig!


“Vi havde INTET musikalsk at tilbyde og så kom a-ha!” – interview med ‘a-ha The Movie’ instruktøren, Thomas Robsahm – City Lights Filmblog\nPosted bycitylightsfilmblog 24. november 2021 24. november 2021 Posted inInterview\nAf: Kasper Rasmussen\nDu var 21 år gammel da a-ha brød igennem. Blev du fan med det samme eller tog det dig lidt tid? – jeg tænker lidt på din dengang “fremskredne” alder.\nJeg spillede selv på dette tidspunkt og lidt før i et synthband, da a-ha brød igennem. Vi spillede dog en lidt mere mørk “goth” stil, inspirerede af bands som Suicide og Birthday Party. Men det at a-ha tog til London for at bryde igennem med synthinspireret musik, fik gjort mig interesseret. Specielt numrene ‘The Sun always shines on T.V.’ og ‘Hunting High and Low’ var fantastiske. Senere udgav de mit favorit A-ha album ‘Scoundrel Days’. Deres comeback med albummet ‘Minor Earth Major Sky’ gjorde også stort indtryk på mig.\nKan du prøve at forklare Norges reaktion på deres verdensgennembrud i 1985?\nDet var på dette tidspunkt helt uhørt i Norge. Norge var på dette tidspunkt nærmest et kulturelt uland. Bare tag de gentagne bundplaceringer i Melodi Grand Prixét med Jahn Teigen. Vi havde INTET musikalsk at tilbyde og så kom a-ha! Pludselig var vi kommet på det kulturelle verdenskort! Vi vandt jo også Grand Prix´et det år med Bobbysocks!.\nDu har stor interesse i dokumentarfilm, så hvorfor en film om a-ha?\nPrimært på grund af mit eget forhold som fan, deres ændring på den norske musikscene og fordi a-ha stadigvæk i dag er langt mere end bare `Take on me´. Specielt i forhold til den engelske presse.\nHvorfor medvirker du ikke selv i filmen som fan eller som fortæller og hvorfor er der ikke kommentarer fra fans i filmen?\nJeg syntes ikke rigtig at det ville fungere i filmen hvis jeg selv skulle medvirke. Filmen skulle også gerne kunne fortælle sig selv. Med hensyn til medvirken af fans, havde vi faktisk kontakt med nogle. F.eks. en leder af en fanklub i Holland, der i starten fungerede. Men da vi så senere lavede interviewet var der for meget baggrundstøj osv., så det blev skrinlagt.\nHvorfor tror du at a-ha besluttede sig for at medvirke i filmen, og var de forbeholdne?\nJeg tror, ligesom jeg, at de var interesserede i at vise omverdenen at de er mere end `Take on me´. Jeg kontaktede først deres manager der i første omgang sagde at det kunne jeg godt glemme. Senere viste Pål så interesse, ham spurgte jeg naturligvis først, senere Morten. Magne hørte jeg intet fra, så jeg tænkte: Øv, det var så det!, men han var bare i starten lidt mere forbeholden end de andre.\nJo tættere du kom på gruppens interne problemer, gjorde det filmens process sværere at arbejde med?\nJa måske specielt i forholdet til Pål. Han var den af de tre der havde de største problemer med at få deres problemer med i filmen. Heldigvis nåede vi ikke ud i de rigtig store opgør. Jeg kendte allerede til problemerne inden filmens start. Morten og Magne endte begge med at syntes om filmen og den ærlige udlevering af problemerne.\nHavde du inden filmens start et favoritmedlem og blev dette ændret under optagelserne?\nNej jeg har aldrig som fan et favoritmedlem, det er ikke noget der interesserer mig.\nVil du sige at Pål er gruppens/filmens største problem?\nNej det vil jeg ikke sige. Han har sin måde at se tingene på. Faktisk er han det medlem der er mest imødekommende og med de fleste jokes. De er alle sammen bare stædige. Pål skrev i øvrigt til mig at grundet filmen er han blevet bedre til tennis, det er typisk hans humor!\nDet virker ikke altid som om gruppen er særligt interesserede i at deltage i filmen og at få kigget på deres interne problemer. Er det et specielt Norsk DNA eller problem? Jo mindre snak des mindre problemer?\nNej jeg tror ikke det er et specielt norsk problem. Det du ser i filmen ER a-ha, det er sådan de er. Selvfølgelig ved de godt at de er på og derfor påtager sig en “maske”, men ellers er det hele meget ærligt. Når man laver en film håber man altid på at få nogle få glimt af sandheden, der kan indfanges. Det er bare ikke altid at tingene udfolder sig som man ønsker.\nFandt du selv løsningen på deres største problemer?\nLøsningen til deres nuværende problemer skulle have været løst for længe siden gennem deres gamle manager John Ratcliff, omkring gennembruddet med `Take on me´. Havde han dengang fået løst problemerne med rettigheder osv. så sad vi ikke her. En anden ting er en større liniefordeling på sangskrivingen bandmedlemmerne imellem. Kan dette løses tror jeg vi har kimen til en fælles succes.\nHvem besluttede at interviewsene skulle indspilles separat?\n– Jeg syntes at det var den mest ærlige måde at få de bedste svar på. Skulle jeg interviewe bandet kollektivt, ville bandet bare “dække sig ind” hos hinanden.\nMagne spiller i slutningen af filmen en spændende og fantastisk sang, ved du om den vil dukke på a-ha´s næste album?\nNej det ved jeg ikke, men den er pt. ude på Magnes seneste solo album `White Xmas Lies´. Sangen hedder ´A Punch-Up on Boxing Day´. Der er mange såkaldte solonumre der burde have været a-ha numre, hvis de ellers kunnet have været nået til enighed. Det bliver nok et mere “ballade” agtigt album, mere melankolsk album, næste gang a-ha udgiver noget.\nSå her til slut vil du så sige at filmen handler om a-ha eller om kunstneriske ambitioner og er du tilfreds med din film?\nJa den ender vel med at handle lidt om begge dele. Alt i alt er jeg ganske tilfreds med filmen, man må jo tage det med som man kan få?\n‘a-ha The Movie’ kan ses i biograferne fra den 25.november


Foredrag om sjælegaver - Frederikssund Kommune\nForedrag om sjælegaver\nFor mennesket i middelalderen var sammenhængen mellem gode gerninger og sjælens frelse et af de mest basale principper. En gave til kirken var en god gerning der kunne frelse sjælen og føre giveren til paradis.\nDa Danmark blev kristent, og kirken rykkede nordpå, fulgte princippet om sjælegaver med men det var ikke uden vanskeligheder. Sjælegaver ofte blev anfægtet af de efterladte, mens kirken forsvarede sin ret til at modtage gaverne.\nDet kan du høre mere om torsdag den 29. januar kl. 19.00 – 21.00 på Frederikssund Museum, Færgelundsvej i Jægerspris hvor cand.mag. i historie Emil Lauge Christensen blandt andet vil fortælle om hvordan samfundet taklede disse stridigheder. Det lader nemlig til at sjælegavestridigheder blev en katalysator for ændringer af dele af det danske samfund; ændringer som gør sig gældende den dag i dag!\nAsser Rig forærer Gud Fjenneslev Kirke som sjælegave. Kalkmaleri i Fjenneslev Kirke.\nPrintet fra: https://www.frederikssund.dk/service/Nyheder/2015/januar/foredrag-om-sjaelegaver


Hvor meget koster det at blive betalt? - Dating\nHvor meget koster det at blive betalt?\nHvor meget koster det at få heldig på en dato? Disse numre vil overraske dig\nIan Stobber 22. april 2016 Del Tweet Vend 0 aktier\nHvis du nogensinde har været på en første date før, så har du sandsynligvis tænkt på disse ting:\nHvor meget datoer koster\nHvor sandsynligt er det, at du tilslutter dig din date bagefter\nHvis du er en virkelig videnskabelig type, overvejede du måske endda en tredje mulighed: Forholdet mellem disse to tidligere emner. Det vil sige, øger sandsynligheden for, at du fuldender datoen med en første date-tilslutning, hvis du bruger mere på en dato - tager din date til en klassificeret virksomhed eller flere steder eller køber dem flere ting -\nHeldigvis producenter af sexlegetøj Adam & Eva har lavet lidt videnskabelig indgravning i emnet o opdage, hvad der, hvis nogen, er forholdet mellem hvor meget du bruger på datoen, og hvor meget du får ud af det, seksuelt set. Og der er nogle interessante kløfter af visdom - så lad os tage et kig:\nWow. Nogle virkelig øjenåbnende statistikker der. Hvis du er som mig, forventede du sandsynligvis en skarpere skelnen mellem mænd, der følte sig presset til sex og kvinder, og mens kvinder på 6% og 18% er omkring tre gange mere tilbøjelige til at føle sig pressede, er de stadig kun adskilt med 12 procent point.\nOgså interessant at bemærke, at de fyre, der mest sandsynligt bliver lagt på den første date, er dem, der ikke bruger noget. Du tror måske, det er fordi luskede snavsæsker får held og lykke, eller måske tænker du på det på denne måde: Hvis du allerede er ret sikker på, at du begge vil udbenes fra start, hvorfor lave en stor olproduktion ud af det ? (Bemærk, at dette kan være vanskeligere at opnå, hvis det er nogen, du mødte i en online dating-app, og personen er en fuldstændig fremmed.)\nUnder alle omstændigheder, hvis du er virkelig ind i din date og du håber, det bliver til en langsigtet ting ... vejen tilsyneladende er at piske tegnebogen ud og få udgifter. Der kan man bare se?


Jaguar E-type! – KUNBILER.DK\nUdgivet af Jens-Christian Hall på juli 29, 2014\nMed sit lave smækre karosseri har E-typen formået at betage folk gennem mere end 50 år. Modellen blev vist første gang på Geneve udstillingen i 1961 foran et måbende publikum, og blev med det samme et symbolet på ”the swinging sixties”. Her sås pludselig en bil, som var mere opnåelig end en Ferrari, og mere stilfuld end en Rolls Royce. Alt sammen til en brøkdel af konkurrenternes priser.\nManden bag E-typen var Jaguars grundlægger William Lyons, som siden 1922 havde været hjernen bag mærkets succes. Siden mærkets unge år havde Jaguar altid stået for stil og elegance, og E-typen var bestemt ingen undtagelse. De svungne linier i designet, som var et William Lyons kendetegn, kom fuldt ud til sin ret i det lave strømlinede karosseri. Modellens forholdsvis lave pris skyldtes Lyons geniale sans for forretninger. Stod han med to ens bildele i hånden, hvor den ene var billig og den anden dyr, valgte han den billige for at sænke produktionsomkostningerne. Den taktik gjaldt ikke bare E-typen men ligeledes andre Jaguar modeller. At den taktik så senere gav flere problemer med holdbarheden af dele, er en anden sag… Modellen var i sit design inspireret af datidens racer, Jaguar D-type, og havde grundlæggende den samme type motor installeret. Den såkaldte XK motor var dog knap så hidsig i E-typen.\nLyons med E-typen i 1961. Foto: Jaguar\nDen 3.8 liters rækkesekser på 265HK skulle ifølge pressematerialet kunne klare 150mph eller det der ca. svarer til 240 km/t. For at teste påstanden prøvekørte det engelske Autocar bilen på et lukket stykke motorvej, og journalisterne nåede den påståede topfart, men det skulle senere vise sig, at det var i en lettere udgave end standard modellen… Ikke desto mindre blev bilen en succes, og gennem mange år satte den standarden for præstationer og køreegenskaber. Gennem sin levetid kom bilen officielt i tre serier. Serie I (1961-64), som i sin form eksisterede i både ”fixed head coupé” og roadster form med 3,8 liters motor. I 1964 blev modellerne med de samme karosseri varianter introduceret med en 4,2 liters udgave af XK-motoren, der bl.a. gav motoren et bedre moment. Senere blev en 2+2 model introduceret med samme motor. Fra 1964-67 fortsatte modellen stort set uændret med samme karosseri, men undervejs introduceredes en model med forlygter uden glasoverdækning, samt andre detaljeændringer, tilsyneladende for at tilfredsstille de strenge amerikanske sikkerhedskrav. Den uofficielle betegnelse for modellen var E-type serie 1½.\nSerie II modellen blev introduceret i 1968, og endnu engang var der kosmetiske ændringer, såsom åbne forlygter og ændrede større baglygter for igen at leve op til amerikanske krav. Modellen havde allerede dér mistet lidt af den oprindelige rå charme. I serie II trim fortsatte modellen med samme motor og karosserivarianter indtil 1970, hvor den nye serie III V12 udgave af modellen blev introduceret.\nLyons med en Serie II foran sit hjem. Foto: Jaguar\nSerie III fra 1972. Foto: Jaguar\nMotoren var vokset til 5,3 liter med hele 272HK. Karosseriet var vokset i bredden, og de næsten feminine former havde fået et lidt “småbuttet” look. Uheldigvis blev V12 modellen introduceret få år før oliekrisen, og den store benzintørstige model fik ikke den tiltænkte succes. Produktionen stoppede helt i 1974, og en æra indenfor Jaguars sportsvogne var foreløbig slut. I 1997 forsøgte de sig med XK8 som en efterfølger, men mange betragter den nye F-type fra 2012 som den egentlige arvtager til E-type.\nDet hele startede med en ophedet diskussion på kontoret hos Enzo Ferrari. Tilbage i start 60’erne var Ferruccio Lamborghini en meget velhavende traktorproducent, og han havde samtidig smag for eksklusive italienske sportsvogne. Det var derfor Læs mere…


Plug-in hybrid - Alt du bør vide om plug-in hybridbiler - Book prøvetur\nEn plug-in hybrid er i bund og grund det samme som en almindelig hybridbil, men i modsætning til hybridbilen, kan du selv lade batteriet i plug-in hybriden op. En plug-in hybrid kan lades op fra en ladestander enten der hjemme eller ude, eller i nødstilfælde fra en stikkontakt.\nEn plug-in hybrid kan fungere som ren elbil over korte distancer, derefter fungerer den som en hybridbil, hvor den kører både på brændstof og el.\nPlug-in hybridbilerne er udstyret med større batteri end en hybridbil, men et mindre batteri, end man finder i en elbil. Vores plug-in hybrid kan køre op til 63 km på ren el på et fuldt opladt batteri.\nMå jeg oplade min plug-in hybrid fra en almindelig stikkontakt?\nDer følger oftest en 230 Volt-lader sammen med bilen - det såkaldte mormorkabel. Sikkerhedsstyrelsen anbefaler dog, at man ikke bruger den almindelige stikkontakt til opladning, fordi der er risiko for overophedning af husets elinstallation.\nBoligernes el-net er ikke designet til at håndtere den store belastning, der opstår under flere timers opladning. Du bør derfor betragte 230 Volt-laderen som en nødløsning.\nVælger du at oplade din plug-in hybrid fra en stikkontakt med det såkaldte mormorkabel, skal du være opmærksom på, at stikkontakten skal have jordforbindelse. Mormorkablets stik er ofte udstyret med jord-hanstik (det 3. ben i stikket), men det er ikke alle stikkontakter, der er forbundet til jord, selvom stikkontakterne er udstyret med hul til jordbenet. Undersøg derfor om stikkontakten har jordforbindelse. Har stikket ikke det, anbefaler vi, at du undlade at bruge stikkontakten.\nNej. Alle højvoltkomponenter i bilen - herunder batteripakken - er særskilt isolerede fra resten af ledningsnettet, hvilket betyder, at risikoen for kortslutning er minimal.\nYderligere kontrolleres alle højvoltkomponenterne løbende under kørsel, hvilket resulterer i, at batteripakken frakobles, hvis batteritemperaturen bliver for høj, der opstår kortslutning i ledningsnettet eller i andre højvoltkomponenter samt øvrige ved driftsforstyrrelser.\nHvad skal jeg overveje, før jeg køber en plug-in hybridbil?\nMange overvejer en plug-in hybrid, fordi de gerne vil have en elbil, men ikke vil lade sig begrænse af rækkevidde og ladetid. Plugin-hybriden kan køre som elbil på korte afstande, og når du kører langt, kan den blot fortsætte på benzin eller diesel.\nHvor langt kan en plug-in hybridbil køre på el?\nVores plug-in hybrid, Hyundai IONIQ, kan køre op til 63 km på el, før den slår benzinmotoren til.\nUdetemperaturen - i koldt vejr kører bilen kortere på el, og i strenge frostgrader kan du risikere, at bilen slet ikke kan køre på el\nHvor meget strøm, der er på batteriet\nDit kørselsmønster - høje hastigheder på motorvej kan få bilen til at gå over på brændstof\nHvor meget du bruger ventilationssystem, sædevarme og andet strømkrævende udstyr\nDu skal forvente at bilen kører kortere på el ved motorvejskørsel og om vinteren.\nHvordan varmes kabinen op i en plug-in hybridbil?\nI nogle plugin-hybrider sker opvarmning af kabinen via en varmepumpe eller højvoltvarmer, der bruger el fra højvoltbatteriet til at opvarme kabinen. Det kræver dog, at der er tilstrækkeligt med el, for at varmepumpen eller elvarmeren virker.\nEllers starter forbrændingsmotoren, for at du kan få varme i kabinen. En fordel ved varmepumpen eller elvarmeren er, at kabinen kan varmes op, mens batteriet oplades, og du dermed kan komme ud til en opvarmet og opladet bil. I nogle biler kan du endvidere opvarme kabinen, selvom bilen ikke står til opladning. Her skal du programmere opvarmning i bilens computer eller aktivere opvarmning via en app.\nNej – batteriet tager ikke skade. Plug-in hybrid tåler ”sjat opladning” på samme måde som fx din telefon.\nHvilken type kørsel er bedst egnet til en plug-in hybridbil?\nEn plug-in hybridbil er virkelig velegnet til kørsel i byen, fordi du kan køre på ren el og dermed undgå af forurene lokalt.\nPlug-in hybriden kan køre alene på el på landevejen. Her vil du også kunne opnå en fornuftig rækkevidde på batteriet.\nBemærk, at motoren vil starte af og til i biler uden varmepumpe eller elvarme.\nEn plug-in-hybridbil kan godt køre på el ved de høje hastigheder. Her vil du dog kunne opleve, at forbrændingsmotoren slår til bl.a. ved acceleration.\nTypisk vil batteriet blive ladet op, når man kører på motorvej.\nPasser en plug-in hybrid til dig? Morten er klar til at hjælpe dig med at klarlægge dit behov og finde det bedste elektriske alternativ!\nBook en prøvetur og oplev den grønne energi.


utils prefix normal JERNESALT - indvandring01\nFlertallet i det af den borgerlige mindretalsregering (den såkaldte 'Firkløverregering' under Poul Schl�ter) nedsatte udvalg var af den opfattelse af udlændinges retsstilling nok skulle forbedres, men ikke så meget at det i realiteten udhulede fremmedarbejderstoppet. Embedsmændene frygtede at Danmark ville blive en magnet for indvandrere, hvis de fik tildelt de foreslåede retskrav. Mindretallet med Flygtningenævnets formand, den senere ombudsmand Hans Gammeltoft-Hansen i spidsen, kæmpede imidlertid energisk for indvandrernes og asylansøgernes menneskerettigheder, og Gammeltoft Hansen understregede i et interview dengang ganske klart at han havde mødt mange asylansøgere, men aldrig følt sin egen nationale identitet truet af dem. Tværtimod. Han ønskede derfor fortolkelige 'gennemsnitsregler, der kunne forebygge udvisning af for mange asylansøgere der stod i fare for at få en ond skæbne ingen ønskede.\nDen liberale fløj der ville have lempet reglerne for indvandring betragtede sig reelt som de egentligt humanister der kæmpede for de universelle menneskerettigheders forvandling til kosmopolitiske rettigheder der i princippet skulle gælde for alle mennesker overalt på jorden. Den nationale fløj der ville bevare restriktioner betragtede sig ikke som inhumane, endsige fremmedfjendtlige, men ville blot ikke have fortolket menneskerrettighederne som kosmopolitiske, men fastholde dem som gældende d�r hvor de enkelte individer nu engang har statsborgerskab. Menneskerettigheders universalitet betyder ifølge denne fløj alene at de er idealet for alle mennesker overalt på kloden, men ikke at de skal kunne påberåbes uden for den stat det enkelte individ har borgerskab i. Bliver et menneske af den ene eller anden grund flygtning, skal det hjælpes med humanitær indsats, men ikke have permanent borgerskab i et andet land, medmindre det kan bidrage til dette lands egen trivsel. Ingen af debattens parter formulerede dog deres synspunkter særligt klare og derfor blev de begge i vid udstrækning misfortolket.\nDet skal i denne sammenhæng ikke forbigås, at de velmenende humanistiske universalister ikke har som erklæret hensigt at ville undergrave nationalstaten, men at de gør hvad de gør i inderlig overbevisning om at de på �n og samme gang fremmer de fremmede menneskers interesser og det nationale fællesskabs åbenhed og udvikling. De ser ikke de langsigtede konsekvenser af deres humanitære indsats, og bliver derfor klare eksempler på den universelle følge af 'loven om utilsigtede virkninger': Enhver lovgivning vil altid have utilsigtede virkninger ved siden af de tilsigtede - og den vil vel at mærke også undertiden kunne få så store utilsigtede virkninger at disse i det lange løb kommer til at medføre samfundsforandringer som lovgiverne ikke selv ville betragte som ønskelige hvis de havde forudset dem.


BOGANMELDELSE: Familien er alt hvad vi har… 3 generationer – 3 kvinder af Merete Espersen | Bogrummet\naf Splint d. 15. september 2019\nDenne bog handler om en familie af stærke kvinder, kan man vist roligt sige. Det er tre generationer, og det er forfatterens egen familie tilbage i tiden man hører om. De tre kvinder der beskrives har hver sin del i bogen, og derfor er nogen af tingene de samme men set fra forskellig vinkel. Det er en ret interessant måde at skrive sin slægtshistorie på. Man er med under fødsler, dødsfald, sygdom, flytninger mm. Og man er ikke i tvivl om, at det har været et stort arbejde for forfatteren at finde ud af det hele og få en sammenhæng i det. Meget af historien omhandler Odsherred og København. Familien er “ægte sjællændere” og det skinner igennem på en yderst fin måde. Man får nogen fine beskrivelser af tiden som der blev levet i, og man kan levende forestille sig hvordan det har været ikke altid at have mad nok på bordet.\nEn ekstra korrekturlæsning ville ikke skade, men det er ikke skæmmende for bogen og man kan ikke undgå at blive berørt undervejs, især da Josephine, som er den første kvinde i bogen, slutter sine dage. Man glæder sig på familiens vegne når der sker fremgang, og man sørger med dem når børn dør. Man får her en lidt unik mulighed for at sætte sig ind i hvordan den tid var at leve i. Og den gør klart en mere taknemmelig for hvordan man har det i dag i forhold til. Vi har så mange goder og et noget lettere liv. Men der er en grundlæggende kærlighed i familien, som virkelig skinner igennem og som gør det til en fornøjelse at læse.\nEn rigtig fin bog, og den kan helt sikkert anbefales, hvis man er interesseret i at læse om en familie som har klaret sig på godt og ondt igennem tiden. Samtidig er det en fin fortælling om hvor hårdt man som kvinde har skullet arbejde gennem tiden for at kunne sørge for hjem, børn og sig selv. En fortælling som viser at kvinders rolle altid har været større end den værdi, vi måske har tillagt samme.


Sygeplejerskernes formand: En politisk aftale om ligelønspulje kan være løsningen | Information\nFormand for Dansk Sygeplejeråd, Grete Christensen, taler foran flere hundrede demonstrerende sygeplejersker.\nDansk Sygeplejeråd har ikke en opskrift på, hvad der skal til for at stoppe sygeplejerskestrejken, som nu har stået på i over fire uger.\nMen en vished om, at der ikke nu, men på sigt kan komme højere lønstigninger til sygeplejerskerne, vil formentlig være nok til at stille sygeplejerskernes medlemmer tilfredse.\nDet mener Grete Christensen, som er formand for Dansk Sygeplejeråd.\n»Det er regeringen, der skal komme med nogle ekstra penge, og derfor bliver det nok svært at åbne for mere i løn nu og her, hvor de andre overenskomster er lukket. Så det vigtigste bliver at få trygheden i, at der kommer flere penge på sigt,« siger hun.\nPå den måde bakker hun op om Enhedslistens opfordring til regeringen om at komme hjem fra sommerferie, så partierne kan sætte sig om forhandlingsbordet og skaffe flere penge til en lønpulje for offentligt ansatte.\n»De (regeringen, red.) bliver nødt til at indse, at de er en del af den her konflikt, fordi det er Christiansborg, der giver lønrammerne til de her forhandlinger,« sagde politisk ordfører Mai Villadsen til Ritzau onsdag.\n21. juli, 2021 - 21:47\nAltså ... sygeplejerskernes månedsløn\nhar i mange år været bagefter, så jeg\nforeslår, at deres løn forøges med 20%\nfra nu af og fremover, og så tager vi\n(samfundet) den derfra :-) ...\n21. juli, 2021 - 21:49\n21. juli, 2021 - 22:41\nJeg opfatter at sygeplejerskernes løn af mange borgere fremstår som mere end "rigelig". Er det mon fordi man ikke ved hvor ussel grundlønnen er, nemlig 28.600 om måneden i dagtimer, inklusive pension? Og - er det også fordi, man ikke anerkender at lønnen selvfølgelig stiger med tillæg for aften, nat og helligdagsarbejde? Som den jo naturligvis også gør for alle andre faggrupper!\nJeg er af den opfattelse at, hvis grundlønnen var højere så ville flere søge faget og også søge tilbage til det, hvilket ville spare penge til vikardækning og tillæg til dobbeltvagter. Arbejdsgiverne bør vel kunne indse dette?\nSå til sygeplejerskerne - ud og fortæl hvad jeres grundløn er for et fuldtids job i dagtimer - og spørg så tømreren, mureren, maleren, skolelæreren osv. om de vil arbejde for en sådan løn. Så kommer den folkelige opbakning.\nGert Friis Christiansen, Thomas Tanghus, Inge Lehmann, Werner Gass, Niels Makholm, Holger Nielsen, Rolf Andersen, Jane Jensen, Susanne Kaspersen, Peter Høivang og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n22. juli, 2021 - 00:56\n"Jeg opfatter at sygeplejerskernes løn af mange borgere fremstår som mere end "rigelig". Er det mon fordi man ikke ved hvor ussel grundlønnen er, nemlig 28.600 om måneden i dagtimer, inklusive pension?"\nAltså 28.600 er dén grundløn m. pension, som udgør startlønnen. Er boligprisernes himmelflugt og reduktionen af almennyttige boliger problematisk? Er momsen på fødevarer problematisk? Er øget brugerbetaling på en række offenlige ydelser et problem? Boligstøttens stramninger? Disse, og mange andre ulighedsforcerende udviklinger, bør jo adresseres samtidig med løndiskussionen i det offentlige. Desuden mangler der grundlæggende et udsyn til at lønudviklingen (for ikke at nævne formueudviklingen, som er langt kraftigere) i visse dele af den private sektor er ligeud vanvittig - og at den politiske elites ledelse af den offentlige sektor (og dermed også de ressource- og arbejdsmiljøvilkår som udgør langt den største problematik iht. rekruttering og fastholdelse af kvalificerede ansatte) ikke forandres via lønkampe.\nDan Ysnæs, John Andersen, Jan Fritsbøger, Marianne Stockmarr, Birthe Drews, Holger Nielsen, Kim Houmøller og jens christian jacobsen anbefalede denne kommentar\n22. juli, 2021 - 07:55\nLigelønpulje? En indforstået reference til et partiprogram. Vi er sikkert flere, der ikke lige kan kender Enhedslistens partiprogram. Hvordan fungerer den pulje ? At hver gang en mand indenfor sektoren får en løn der er højere end kvinden i tilsvarende stilling - så udlignes denne lønforskel?\nForhåbentlig ikke på den måde...\nHans Aagaard, Holger Nielsen og Jesper Frimann Ljungberg anbefalede denne kommentar\n22. juli, 2021 - 08:37\nEnig, det må være lige løn for lige arbejde, lige meget hvilket køn man har. Hvis/når der er diskrimination, så må dette elimineres ikke understøttes via en pulje af penge, som alt andet end lige vil fremme ulige løn.\nVi kan jo ikke belønne offentlige arbejdsgivere for, at lave forskelsbehandling. Vi skulle meget gerne nå til et sted, hvor man netop får lige løn for lige arbejde.\n22. juli, 2021 - 09:21\nJeg synes faktisk du tager fat på et overset og vigtigt perspektiv, nemlig at en ting er lønnen noget andet er 'hvad koster det at leve".\nMængden af unødig flytten rundt med borgernes penge, pga. NPM (altså at det offentlige skal være en forretning), og dette har spredt sig helt ind i folketinget og basalt blevet til 'hvad politik defacto er'. At man flytter rundt på penge, så man kan sige at man har gjort noget. 'Vi har givet en milliard til XXX'. Også så selvom det at give den milliard til XXX så har kostet en 500 millioner i administration.\nEt godt eksempel her er offentlig transport, som med mindre man skal fra den ene ende af landet til den anden og ved det i god tid, jo koster en formue. Og hvor vi har et offentligt transportfirma(er), der kører reklamer på TV, har et milliard dyrt billet system, massevis af bestyrelser og direktører og andet... ja..\nDet med fra den ene ende til den anden, er fordi jeg skulle med ungerne fra VestJylland til enden af den rådne finger i fem finger planen, og det kostede den nette sum af 99 kr i en Orange billet. Eller cirka det samme som en normal billet fra min lokale station i hovedstadsområdet til KBH H.\nDet er på tide at vi får ryddet op i hele det misk mask, for det vil frigøre en masse arbejdskraft, og få elimineret nogle af alle de konstruktioner, hvor penge stille og roligt siver ud af statskassen.\nJeg ved ikke, om deres lønkrav er rimelig eller ej. Men mon ikke nærmere det er en kamp om bedre arbejdsforhold, og mere respekt for deres store arbejde, men jeg har ikke set noget indlæg om, hvor det problem kommer fra. Som jeg ser det, starter deres dårlige arbejdsforhold helt tilbage til den sundhedsreform som LLR indførte i 2007, der blev nedlagt, jeg ved ikke, hvor mange sygehuse, der skulle samles i Supersygehuse, resultat blev at de skulle løbe stærkere, flere besparelser osv. Det hele gav et dårligere arbejdsmiljø, men S kan ikke sige: Det er ikke vores skyld, fordi de sagde selv ja til reformen. Det samme med politireformen, der blev fyret, jeg ved ikke hvor mange betjente, resultatet viser sig nu, hvor der mangler betjente. Det samme med SOSU området, de løber også hurtigt, og ingen af dem har tid til, at spise deres madpakke, og gå på WC. Giv dem bedre arbejdsmiljø, og jeg tror det halve af problemet er løst. Jeg tænker på, om der er nogen der har set nogen steder, hvor EL vil finde de 5 milliarder, de fabler om, det evige hvem skal betale deres forslag. Skatte eller afgift forhøjelser eller hvor er deres pengetræ?\nPeter Høivang og Peter Hansen anbefalede denne kommentar\n22. juli, 2021 - 10:12\n"Men mon ikke nærmere det er en kamp om bedre arbejdsforhold, og mere respekt for deres store arbejde, men jeg har ikke set noget indlæg om, hvor det problem kommer fra."\nSå må du til at læse lidt mere intensivt i kommentarerne; flere peger på politikudviklingen (herunder neoliberalismens NPM-regimente) som en afgørende årsag - og jeg vil gætte (!) på at en del sygeplejersker har stemt på bl.a. Socialdemokraterne og de Radikale, som sammen med deres elitære kollegaer i de traditionelt magtbærende partier har været stærke drivkræfter bag denne udvikling.\n"Som jeg ser det, starter deres dårlige arbejdsforhold helt tilbage til den sundhedsreform som LLR indførte i 2007, der blev nedlagt, jeg ved ikke, hvor mange sygehuse, der skulle samles i Supersygehuse, resultat blev at de skulle løbe stærkere, flere besparelser osv."\nStrukturreformen, som bl.a. blev realiseret mhp. at imødekomme gældende krav til markedsgørelse/udlicitering af offentlige sektorer og opgaveløsninger fra EU-systemet (som i takt med neoliberalismen har funderet sig som en nødvendig konstruktion i almindelighedens uhellige øje), var blot endnu en driver i omkostningseffektiviseringsregimentet, hvis analytiske klangbund er en husholdningsøkonomisk forståelse af samfundsøkonomien.\nJeg gætter (!) på at en stor del af sygeplejerskerne, foruden størsteparten af Informations kommentariat) slet ikke kan se sig ud af EU-udviklingen; de støtter den og hælder vand ud over eget hår med forhåbninger om humanistisk/demokratisk indeksering, mens strukturerne for opretholdelsen af social stabilitet og værdifællesskaber, som rækker ud over monetære forbrugernetværk og de stærkestes materielt-kulturelle selvrealisering, eroderer under dem.\njens christian jacobsen, Ebbe Overbye og Jan Fritsbøger anbefalede denne kommentar\n22. juli, 2021 - 10:22\nHolger, altså EL mener vist grundlæggende at besidderklassen ( dem som lever fedt af alt det de ejer og af "andre menneskers" arbejde ) godt kunne bidrage lige så meget som vi andre pr tjent krone,\nså deres pengetræ er der hvor stort set alle pengene faktisk er,\nhvilke værktøjer de vil benytte er vist lige meget hvis det medfører et mere retfærdigt samfund,\nfor et stykke tid siden havde "tanten" en stort opsat artikel på forsiden, hvor budskabet var at de rigeste 10% betalte 40% af alle skatter i DK,\nmeningen var at skabe grobund for fjernelse af topskatten, er vel derfor de "glemte" at nævne at de samme 10% får 80% af alle indtægter, dermed betaler vi andre ( de øvrige 90% ) 60% af alle skatter ud af vores 20% af indtægterne.\nHolger Nielsen, Dan Ysnæs og Inge Lehmann anbefalede denne kommentar\n22. juli, 2021 - 10:43\nKrister, hold da op, er en løn på 28,000 en ussel startløn ? jeg får det halve !\nog jeg føler mig faktisk ret privilegeret og mangler bestemt ikke noget,\njeg ser snarere problemet som overbetaling i visse mandefag, og jeg har faktisk fuld forståelse for sygeplejeskernes frustration over diskriminationen,\njeg mener så bare at øget indkomst er lidt problematisk i et land hvor alle er overprivilegerede og lever med en ekstrem overflod som det normale,\nnok fordi mit perspektiv er globalt snarere end nationalt.\nder bør slet ikke være vækst i lande som DK, af mange grunde,\ner især vigtigt at vi får stoppet grådighedssegmentets vilde vækst, nu må det være NOK.\nHolger Nielsen, jens christian jacobsen og Krister Meyersahm anbefalede denne kommentar\n22. juli, 2021 - 11:24\nEr der ikke lige løn indenfor de enkelte fag i det offentlige?\nJeg tjener ihvertfald ikke mere end mine kvindelige kolleger.\n22. juli, 2021 - 11:26\nDet halve af 28.000 er vel 14.000. Er det din løn for et 37-timers job? Vil du forklare?\nHenrik Mielche og Inge Lehmann anbefalede denne kommentar\n22. juli, 2021 - 17:48\nKrister, jeg er såmænd bare folkepensionist, men helt uden private pensionsordninger, ud over de 170 kr jeg får fra atp. men da jeg var på arbejdsmarkedet var jeg heller ikke specielt vellønnet men altså ikke utilfreds med lønnen, jeg er nemlig IKKE det mindste grådig.\nHolger Nielsen, Erik Pedersen, Krister Meyersahm og olivier goulin anbefalede denne kommentar


Fra: Bekendtgørelse om uddannelse til professionsbachelor som lærer i folkeskolen Undervisningsministeriet - PDF\nDownload "Fra: Bekendtgørelse om uddannelse til professionsbachelor som lærer i folkeskolen Undervisningsministeriet"\n1 FAGBESKRIVELSE Praktik Bilag 1 Praktik Fra: Bekendtgørelse om uddannelse til professionsbachelor som lærer i folkeskolen Undervisningsministeriet Fagets identitet Faget praktik har en grundlæggende betydning for uddannelsens professionsrettede karakter, og faget har dermed den sammenbindende funktion for undervisningen i uddannelsens fag og den studerendes arbejde på praktikskolen. Faget praktik er karakteriseret ved to centrale kompetencer. Dels praktisk/pædagogisk kompetence, der retter sig mod lærerens arbejde med børn og unge, dels analytisk kompetence, der retter sig mod at undersøge egen og andres praksis med henblik på en fortsat udvikling. Faget har derfor fokus på forholdet mellem praktiske og teoretiske erfaringsdannelser som forudsætning for den studerendes egen almene lærerfaglige læring og udvikling. Mål Målet er, at den studerende opnår kompetence til at 1. planlægge, gennemføre og begrunde undervisning, herunder at træffe beslutning om formålstjenlige undervisnings- og arbejds- og organisationsformer med inddragelse af it 2. beskrive elevforudsætninger for såvel enkelte elever som for grupper af elever, 3. lede og udvikle klassens faglige og sociale fællesskab i et demokratisk perspektiv, 4. planlægge i langsigtede og kortsigtede perspektiver, herunder planlægge i vekselvirkning mellem enkeltfaglige forløb og forløb i tværgående emner og problemstillinger i samarbejde med kolleger og elever, 5. evaluere elevernes læring med anvendelse af formålstjenlige evalueringsmetoder, 6. samarbejde med elever, forældre, kolleger og andre ressourcepersoner, 7. observere, beskrive og dokumentere undervisning og andre processer i skolen, og at 8. analysere undervisning og læring med henblik på udvikling af egen undervisning og skolens virksomhed som helhed med inddragelse af professions-, udviklings- og forskningsforankret viden. Målet for det samlede praktikforløb på hver årgang er, at den studerende opnår kompetence til at anvende de centrale kundskabs- og færdighedsområder, der er beskrevet for hvert studieår. Centrale kundskabs- og færdighedsområder Praktikkens indhold er områder, der vedrører lærerens opgave og ansvar, planlægning, gennemførelse, evaluering og udvikling af undervisning, elevers sociale udvikling og samarbejde med forskellige parter. Områderne danner grundlag for samspillet med uddannelsens øvrige fag, både i forbindelse med forberedelse, gennemførelse og efterbehandling af praktikken. Områderne angiver det indholdsmæssige grundlag for et professionsbaseret samvirke mellem uddannelsens teori og praksis. 1\n2 1. STUDIEÅR Indholdet er arbejdet med relationen lærer elev, lærer klasse og lærerens kommunikation og formidling samt læreropgavens etik og klasseledelse. Elevers forskellige faglige, kulturelle og sociale forudsætninger. Udvikling af klassens sociale liv og læringsmiljø Ledelse af undervisning og udvikling af klassens sociale liv. Arbejdet med korte undervisningssekvenser inden for en ramme sat af praktiklæreren og anvendelse af forskellige organisationsformer i undervisningen. Kendskab til anvendte evalueringsformer på praktikskolen. Kendskab til og arbejde med skolens normer og retningslinier for forældresamarbejde og kortere skriftlig kommunikation med forældre. Lærersamarbejdet om klassen. Observation, analyse og vurdering af praksissituationer og elevadfærd. 2. STUDIEÅR Lærerens feedback til elever, lærerens rammesætning af undervisning og af elevers læring samt lærerens opmærksomhed på den enkelte elevs trivsel og udvikling. Elevers forskellige forudsætninger som grundlag for planlægning af undervisning. Ledelse og udvikling af klassens sociale liv og læringsmiljø Ledelse af undervisning og udvikling af klassens sociale liv. Lærerens forskellige måder at forholde sig på, der kan styrke klassens sociale liv og læringsmiljø. Arbejdet med undervisningsforløb i samarbejde med praktiklæreren med variation i pædagogiske og faglige metoder, udarbejdelse af undervisningsplaner i overensstemmelse med skolens og skolefagenes bestemmelser og regelsæt. Inddragelse af forskellige evalueringsredskaber, herunder test. Deltagelse i planlægning af forældresamarbejde, skriftlig information af forældre om undervisningsplan samt skolens organisering af samarbejde i forskellige fora, herunder forskellige former for samarbejde mellem undervisere. Observation, analyse og vurdering af praksisforløb og elevers læring. 2\n3 3. STUDIEÅR Læreren som deltager i kollegialt samarbejde og som deltager i skolens samlede udvikling. Lærerens samarbejde med psykologiske og specialpædagogiske ressourcepersoner. Lærerens indsats i forhold til elever med særlige vanskeligheder, herunder skrive- og læsevanskeligheder. Ledelse og udvikling af klassens sociale liv og læringsmiljø Lærerens arbejde med støtte og udvikling af klassens sociale liv og læringsmiljø, herunder konfliktløsning. Selvstændigt arbejde med længerevarende, differentierede undervisningsforløb i samarbejde med klassens øvrige lærere, inddragelse af de studerendes selvvalgte undervisningsmaterialer og elevernes medvirken i planlægning af undervisning. Lærerens arbejde med individuelle elevplaner. Deltagelse i forældremøde og elevsamtaler, samarbejde med eleverne, samarbejde med klassens øvrige lærere samt samarbejde med forskellige ressourcepersoner, der fungerer i tilknytning til en skole. Observering, analyse og vurdering af praksis med begrundet valg af undersøgelsesmetode. 4. STUDIEÅR Lærerens arbejde med årsplaner i samspil med alle klassens fag og læreren som iværksætter af pædagogiske handlinger og udviklingsarbejder. Intervention og opfølgning i forhold til elever med læringsvanskeligheder. Ledelse af undervisning og udvikling af klassens sociale liv og læringsmiljø Den studerendes selvstændige arbejde med klassens sociale liv, herunder intervention og relationsstøtte. Den studerendes selvstændige ansvar og arbejde med forløbsplaner og årsplaner samt det selvstændige ansvar for længerevarende undervisningsforløb. Differentieret og formålsrettet anvendelse af evaluering på alle niveauer, herunder samspillet mellem formative og summative evalueringsformer. Den studerendes selvstændige ansvar for dele af forældremøder og deltagelse i skole-hjemsamtaler. Den studerendes deltagelse i samarbejde med interne og eksterne samarbejdsparter om skoleudvikling. 3\n4 Observation, analyse og vurdering af egen praksis med henblik på handling og udvikling. Samspil mellem praktik og uddannelsens øvrige fag Den studerendes arbejde med mål, dokumentation og evaluering af egen læring og lærerfaglige udvikling i praktikken er et fællesområde for praktikken og læreruddannelsens øvrige fag. Forudsætninger for observation, analyse og dokumentation af lærervirksomhed, herunder undersøgelse af undervisning, samarbejde og kommunikation i skolen udvikles i samarbejde mellem praktikken og uddannelsens øvrige fag gennem alle studieår. Med udgangspunkt i praktik arbejder den studerende med elevers skrive- og læsekompetence i forhold til faglige tekster. Praktikken på 4. årgang kan i særlig grad bidrage til den studerendes arbejde med professionsbachelorprojektet. Praktik Studieordningsbestemmelser for Læreruddannelsen i Århus Faget praktik er et grundlæggende element i læreruddannelsen. Det er i praktikperioderne de studerende møder skolens virkelighed og får mulighed for at afprøve og udfordre nogle af de kompetencer, som de har tilegnet sig i de øvrige fag i læreruddannelsen. Faget praktik studeres således både i skolen og i uddannelsen, idet de studerende begge steder kan reflektere over forholdet mellem teori og praksis. Praktik danner udgangspunkt for sammenhængen og progressionen i læreruddannelsens øvrige fag. Bestemmelserne om praktik, dvs. fagets identitet, mål, centrale kundskabs- og færdighedsområder, samspil mellem praktik og uddannelsens øvrige fag samt praktikkens nærmere organisation og indhold fremgår af Bekendtgørelsens bilag 1. Praktik er et partnerskab: Praktikken er på Læreruddannelsen i Aarhus organiseret inden for rammen af en kontraktlig aftalt partnerskabsmodel, dvs: at praktik finder sted som et tre-årigt kontinuerligt partnerskab mellem forskellige aktører, hvor samarbejde og dialog mellem skoler og læreruddannelse står centralt at tilknytning til praktikskolen er muligt i løbet af hele studie- og skoleåret og ikke alene i praktikperioderne at samarbejdet om praktik understøttes i tre kategorier af møder: o mødesteder, hvor mentor, praktikansvarlig underviser og studerende mødes om et lærerfagligt indhold o samarbejdsgruppemøder, hvor mentor, praktikansvarlig underviser og repræsentanter fra de studerende mødes og planlægger og koordinerer praktikken o følgegruppemøder, hvor ledelse fra praktikskolerne og LIA med repræsentanter fra studerende og undervisere mødes og drøfter overordnede temaer omkring organiseringen af praktikken Aktørerne omkring partnerskabet er: - Praktiklæreren, der samarbejder med, vejleder og vurderer den studerende i forhold til kon- 4\n5 krete undervisningsopgaver i klasserummet. - Mentor, som står for den mere overordnede vejledning i forhold til den studerendes lærerfaglige udvikling og i forhold til evt. samarbejdsproblemer eller andre vanskeligheder i praktikforløbet. - Skoleledelsen, der har det overordnede ansvar for og tilsyn med praktikken på praktikskolen. - Den praktikansvarlige underviser på læreruddannelsen, der varetager koordinering af praktikken på holdniveau. - Praktikkontoret, der varetager den overordnede koordinering, samarbejde og udvikling af praktikken. Praktik er mange forskellige studieaktiviteter: Faget praktik er karakteriseret ved to centrale kompetencer. Dels den praktiske kompetence: at kunne handle i praksis, og dels den analytiske kompetence: at kunne reflektere over praksis. Derfor rummer faget praktik mange studieaktiviteter: - både individuelt og fælles. - Observation af egen og andres undervisning og praksis. - Vejledning og rådgivning med mentor og praktiklærer. - Deltagelse i andre læreropgaver end undervisning. - Deltagelse i mødesteder, hvor både praktikskole og læreruddannelse er repræsenteret. - For- og efterbehandling af praktikperioder, herunder udarbejdelse af praktikportefolio. - Vejledning og refleksion over praksis i undervisningen på læreruddannelsen. Praktik er progressionen i læreruddannelsen: Progressionen i læreruddannelsen er forankret i faget praktik, jf. Bekendtgørelsen 22 & 23 og beskriver, hvordan den studerende år for år i et stadigt stigende omfang og i forhold til stadigt mere komplekse opgaver tilegner sig lærerfaglige kompetencer. I Aarhus har vi valgt at rammesætte og understøtte den studerendes uddannelsesforløb gennem et forløb af fire trin. Hvert trin angiver et fokusområde for det enkelte studieår, men forudsætter og bygger videre på de foregående studieår frem mod tiltagende selvstændighed og ansvar i både handlen i og refleksion over praksis: 1. studieår: Indblik og kundskab den medvirkende iagttager. På uddannelsens 1. studieår er det målet, at den studerende: - Introduceres til og opnår grundlæggende indblik i lærerfaget og uddannelsen. - Opnår basale kundskaber om professionen, uddannelsen og det grundlag, folkeskolen og læreruddannelsen bygger på. - Styrkes i sin iagttagelse af og nysgerrighed på lærerfaget og uddannelsen og opnår kompetence til at medvirke aktivt i studiet. 2. studieår: Indsigt og etik den undersøgende deltager På uddannelsens 2. studieår er det målet, at den studerende: - Bygger videre på og udvider grundstudierne fra 1. studieår. - Opnår indsigt i lærerarbejdets etik. - Opnår kompetence til at deltage i studiet på en undersøgende måde. 3. studieår: Erfaring og forståelse den reflekterende udøver 5\n6 På uddannelsens 3. studieår er det målet, at den studerende: - Bygger videre på og udvider studierne fra uddannelsens først to studieår. - Trækker på sine erfaringer med og udviser forståelse for lærerfagets og uddannelsens kompleksitet. - Opnår kompetence til at udøve reflekteret studie- og lærerpraksis. 4. studieår: Ansvar og kunnen den selvstændige initiativtager På uddannelsens 4. studieår er det målet, at den studerende: - Bygger videre på og udvider studierne fra uddannelsens først tre studieår i perspektivet ny lærer på vej. - Med viden og kunnen agerer med selvstændighed og ansvar i studier ved læreruddannelsen såvel som i lærerfaget i skolen. - Opnår kompetence til at tage selvstændige, lærerfaglige initiativer af relevans for uddannelsen og for professionen. Praktik skal bestås: Den studerendes kompetencer i faget praktik skal løbende bedømmes for hvert studieår med Bestået eller Ikke-bestået. Der indstilles til bedømmelse både fra praktikskolens ledelse og den praktikansvarlige underviser i læreruddannelsen. Se under Andre forhold : Bedømmelse af praktik. Nærmere information om indhold og organisering af praktikken kan findes på praktikintra. 6\ntemahæfte: praktikbedømmelse læreruddannelsen i Århus Via university college\ntemahæfte: praktikbedømmelse læreruddannelsen i Århus Via university college PRAKTIK I LÆRERUDDANNELSEN Temahæfte PRAKTIKBEDØMMELSE 2 praktikbedømmelse VIA University College Læreruddannelsen i Århus Indhold


Hvad må der komme i affaldsbeholderne?\nHits: 20633 Sitemap\n- Arkiv Mosebryg\nInterview med Tenna og Thomas\nDer hersker tilsyneladende forvirring om, hvad restaffald er, idet nogle beboere bakser med store kasser og poser, som presses ind i rummet på restaffaldbeholderne. Dette har medført "forstoppelse" i den øverste del af systemet og efterlader låget åbent.\nRestaffald er det affald, man før havde i sin husholdning i posen under vasken (eller andet sted) minus bioaffald. Kommunen har i deres informationsmateriale givet eksempler på restaffald:\nPizzabakker (kan med fordel gøres våde og pakkes sammen)\nEengangshandsker og -vaskeklude. Bleer.\nHygiejnebind og andet affald fra badeværelset (fx vatpinde)\nAske (pakket ind), støvsugerposer (pakket ind)\nDet er altså ikke tilladt at kaste andet restaffald ud i restaffaldscontainerne, end der kan være i en almindelig affaldspose. Alt andet affald, fx store papæsker og andet større affald, haveaffald, plasticemballage samt kasserede husholdningsmaskiner o.l. skal som sædvanligt køres på genbrugsstationen (omlasten).\nAlle beboere i foreningen er ansvarlige for at hjælpe hinanden med denne nye udfordring. Når man møder en, som "propper" containeren, så indled endelig en dialog. Vi kommer kollektivt til at betale, hvis vi skal have en reparatør i spil.\nP.S.: Hjælp også naturen: Husk, at man KUN må bruge de grønne bioposer til madaffald.\nLæs mere om affaldshåndtering


» Billige Sackit Moveit på nettet – Se hele listen her\nEr du på udkig efter sackit moveit? Vi anbefaler følgende webshops…\nRaadvad KnivsætRåkostjernRåkostmaskineSackit HøjttalerSackit HøretelefonerSackit SækkestoleSackit Touchit HeadphonesSackit Woofit GoSafaristolSaftcentrifuge\nDesignfund.dk er i dag iblandt de største netshops der sælger boligartikler. Firmaets udvalg består af ca. 4000 varer fra flere mærker. Webbutikkens Trustpilot-vurdering på 8,9 ud af 10 tilkendegiver utrolig kundetilfredshed. Tallet er baseret på 826 bedømmelser, hvoraf 583 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 12763 personer tilhængere af Designfund.dk, og herpå har butikken modtaget 31 evalueringer med en middel bedømmelse på 4,2 ud af 5, som ligeledes er utrolig godt.\nDubuy.dk er pt. imellem de største internet selskaber inden for boligartikler. Virksomhedens sortiment udgøres af mere end 18000 varer fra diverse producenter. Firmaets Trustpilot-rating på 8,7 af 10 indikerer stor kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 2677 bedømmelser, hvoraf 2129 af disse giver topkarakter. På Facebook er 15637 brugere tilhængere af Dubuy.dk, og her har webbutikken modtaget 535 ratings med en middel bedømmelse på 4,35 af 5, hvilket lige så vel er aldeles overlegent.\nMoebelKompagniet.dk er i dag en af de mest populære online webshops inden for boligartikler. Webshoppens sortiment omfatter på den anden side af 1500 varer fra diverse mærker. Netshoppens Trustpilot-bedømmelse på 9 ud af 10 røber enorm kundetilfredshed. Scoren er baseret på 239 ratings, hvoraf 206 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 9539 mennesker fans af MoebelKompagniet.dk, og herpå har butikken modtaget 109 ratings med en gennemsnitlig vurdering på 4,9 af 5, hvilket også er virkelig flot.\nIllux.dk er i dag iblandt de mest populære online varehuse inden for boligartikler. Butikkens udvalg består af på den anden side af 1000 produkter fra forskellige producenter. Webshoppens Trustpilot-evaluering på 9,2 af 10 markerer stærk kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 235 evalueringer, hvoraf 194 af dem giver topkarakter. På Facebook er 7513 brugere fans af Illux.dk, og her har netshoppen modtaget 44 anmeldelser med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,7 ud af 5, hvilket ligeså er særdeles flot.\nWallstickerland.dk er aktuelt imellem de førende internet handler der sælger boligartikler. Butikkens udvalg rummer ca. 500 produkter fra forskellige mærker. Deres Trustpilot-bedømmelse på 7,8 af 10 røber utrolig kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 59 evalueringer, hvoraf 41 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 39170 personer fans af Wallstickerland.dk, og herpå har de modtaget 32 ratings med en middel bedømmelse på 4,3 af 5, som ligeledes er meget beundringsværdig.\nSackit Moveit efterspørges på internettet\nFlere online varehuse tildeler i vore dage et bredt udvalg af muligheder for fragt. En der er meget almindelig er på nuværende tidspunkt levering til et afhentningssted, hvor det nemlig er ret fleksibelt for dig at kunne hente varerne når der er mulighed for det. Fragtmetoden er altså ekstremt fleksibel, og desuden desuden den mest prisbevidste form for levering.\nDu bør omvendt tænke over at få produkterne leveret hjem til hvor du bor eller ud til din arbejdsplads. Løsningen bliver tit en tak mere pebret, men tillige ekstremt praktisk. Den prisbilligste slags levering af sackit moveit kan ikke modsiges at være at du selv henter ordren, men den løsning stiller krav om at du fysisk befinder dig lige ved sackit moveit internet webshoppens tilholdssted.\nLeveringstiden kan i nogle tilfælde være super vigtig ifald man skal bruge dine nye varer inden for få dage, og i det øjemed er det fuldkommen klogt at du studerer det anslåede leveringstidspunkt på den vedkommende vare.\nEn lang række sackit moveit internet shops giver muligheden for dag-til-dag levering på en hel del produkter, hvilket dog er påkrævet at ordren lægges tidligere end et fastsat tidspunkt, således at de har en chance for at nå at få sackit moveit pakket forinden pakkemedarbejderne får fri.\nNogle e-butikker garanterer gebyrfri levering, men i reglen forudsætter det at du shopper for en konkret pris. I øvrigt skal du tage den prisbilligste fragtform, hvilket typisk – uafhængig om du er ved Helsingør, Værløse eller Ebeltoft – vil blive at få leveret produkterne til en pakkeshop.\nDet er jo efterhånden ekstremt smertefrit for almindelige mennesker at sammenligne priser på sackit moveit i blandt forskellige e-forretninger, og til tak har utallige internet firmaer været nødt til at tvinge udsalgspriserne på mange af deres produkter – til børn, og ligeledes til voksne – markant, og endda nogle gange frembyde levering uden beregning.\nMen det kan immervæk blive gavnligt at efterprøve nogle forskellige online forhandlere efter sackit moveit rabatkoder forud for at du gennemfører dit køb, så du er på den sikre side med at antage den bedste pris.\nMan bør bare være så påvagt, at i tilfælde af at en e-butik reklamerer sackit moveit for en udsalgspris der anses for utrolig fremragende, er det i nogle tilfælde være et kendetegn på en uægte online butik. Køb med gængse betalingskort er ikke desto mindre omfavnet af en anordning, der sikrer folk overfor fup online firmaer.\nVi tilråder generelt betalinger med kort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed kunne du drage fordel af en afdragsløsning fra f.eks. ViaBill, i tilfælde af at du ser en fordel i at afbetale regningen i flere bidder.\nFør folk bestiller sackit moveit i en butik kunne man i reglen overveje forhandlerens handelsbetingelser, dog er det mange gange ikke videre spændende.\nEn nem løsning kan derfor være at bemærke hvorvidt e-forretningen er medlem af e-mærke ordningen, grundet at det bør være en sikkerhed for at internet butikken accepterer de danske regler, samt at forretningen jævnligt revideres af eksperter der er indført i de gældende love. Derudover giver det dig lejlighed til support, for så vidt du møder problemstillinger i processen med dit indkøb.\nTilmed foreslåes det at kunden er vidende om de mest basale bestemmelser der er gældende for transaktionen, til eksempel den bytteret på sackit moveit internet virksomheden tilbyder. I den forbindelse er det ydermere relevant, at man stadig sikrer sin ordrekvittering, således man til enhver tid vil kunne påvise ordren, uanset om du skal shoppe til en herre eller dame.\nTrustpilot frembringer absolut fordelagtige chancer for at eftersøge en stor portion andre kunders domme og på grund af dette slår vi et slag for, at du gransker webbutikkens sackit moveit kritik forud for at du bestiller.\nFacebook forærer dig derudover ret så passende genveje til at få kendskab til e-firmaets kundefokus. Tilmed ses en række internet outlets som giver kunderne mulighed for at sammensætte en evaluering af deres købsoplevelse, hvilket på samme måde må anvendes til at afveje kundernes tilfredshed.\nHjemmesiden er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi har et tæt samarbejde med mange netshops i form af at vi markedsfører firmaernes varer, og tager kommission hvis en af de besøgende på vores side realiserer en handel.\nOrientering vedrørende sackit moveit og internet varehuse i Danmark ajourføres ofte, men vi tager forbehold for reguleringer der potentielt er lavet efter at vi senest opdaterede de anvendte data.


E.ON søger Sales Advisor til eMobility Solutions - E.ON\nE.ON søger studentermedhjælper til eMobility Solutions\nStartdato: Hurtigst muligt – søg senest d. 30. juni 2021, men hellere i dag.\nDet er vores forpligtelse at konvertere til 100 % vedvarende og genanvendt energi inden 2025. Det er ikke en lille ambition. Derfor har vi brug for banebrydende medarbejdere, der er modige nok til at gøre en forskel. For eMobility-forretningen i Norden betyder det at tilbyde personlige, relevante og enkle løsninger til vores kunder og hjælpe dem med at stille om til bæredygtighed.\nSøg stillingen allerede i dag ved at sende ansøgning og CV direkte til Team Leader, Sales Denmark, Troels Kent Christensen: troels.christensen@eon.dk. Vi indkalder løbende til jobsamtaler og forventer, at du starter i juli måned eller hurtigst muligt.\nHar du spørgsmål til stillingen, så ring gerne til Troels Kent Christensen på +45 3038 6143.\nE.ON Danmark A/S beskæftiger cirka 65 medarbejdere og har hovedsæde i moderne lokaler centralt på Frederiksberg nær metro og s-tog. Vi tilbyder god kantineordning, hjemmearbejdsplads, personalegoder og rare kollegaer.


SIF var en skygge af sig selv - silkeborgnyt.dk\n14. marts 2022 - 10:00 Skriv kommentar \nSIF var en skygge af sig selv\nSilkeborg IF leverede sæsonens hidtil dårligste præstation i Randers\nFODBOLD SIF kunne slet ikke finde melodien i søndagens udekamp mod Randers FC. Kronjyderne vandt med 2-1 og sikrede dermed den sidste plads i top-6 foran de 5108 tilskuere på Cepheus Park.\nSIF’erne fik en skidt start på opgøret, og Randers satte sig hurtigt på begivenhederne. Værterne kunne allerede have taget føringen i det tredje minut, men Tosin Kehinde måtte se et farligt skudforsøg blive blokeret ved straffesparkspletten.\nFire minutter senere begik André Calisir en brøler i opspillet, hvor SIF-stopperen forsøgte at spille Andreas Oggesen, der løb med ryggen til. Hjemmeholdet brød bolden, og Tosin Kehinde blev spillet fri i feltet, hvor han gjorde det til 1-0 med en flad afslutning.\nI det 12. minut kunne ondt være blevet værre for SIF’erne, da Björn Kopplin modtog bolden ved feltet. Han tog et træk ind i banen og tog sigte mod det lange hjørne, men bolden prellede af på overliggeren, og gæsterne slap med skrækken.\nEfter et lille kvarter vågnede SIF’erne kortvarigt anført at Nicolai Vallys. Med en god vending og et par gode træk førte SIF-profilen bolden ind i feltet, og ad omveje endte den foran Sebastian Jørgensen. Randers-defensiven nåede dog akkurat at afvise til et hjørnespark.\nNicolai Vallys kom selv frem til to lovende afslutninger i første halvleg, men i begge tilfælde måtte han se bolden gå forbi Randers-målet.\nGæsterne havde mere end svært ved at få det velkendte pasningsspil til at glide på det ujævne underlag, og i det 34. minut måtte Nicolai Larsen diske op med en god redning for at forhindre Stephen Odey i at gøre det til 2-0.\nSIF kom bedre ud til anden halvleg, men fik ikke for alvor truet Randers-målet. I forsøget på at ændre slagets gang blev Stefán Teitur Thórdarson sendt på banen i det 55. minut, hvor han afløste Andreas Oggesen.\nEfter en lille times spil fik SIF en gylden mulighed for at udligne. Anders Klynge serverede bolden for Nicklas Helenius, men topscoreren tøvede for længe og fik ikke afsluttet i feltet.\nHalvandet minut senere blev det i stedet 2-0, da Stephen Odey tog et godt træk forbi Tobias Salquist og sparkede bolden fladt forbi Nicolai Larsen, som ellers var tæt på afværge.\nSIF-træner Kent Nielsen reagerede ved at sende Pelle Mattsson på banen. Ud gik midtbanemotoren Mark Brink, der havde spillet en kamp langt under vanligt niveau. I samme ombæring fik Søren Tengstedt chancen, da han afløste Anders Klynge.\nI det 81. minut truede SIF’erne på en dødbold, da Stefán Teitur Thórdarson kom først på et hjørnespark fra Sebastian Jørgensen. Bolden dumpede dog ned på oversiden af overliggeren og gik ud til et målspark.\nI overtiden fik Sebastian Jørgensen pyntet på stillingen, da han gjorde det til slutresultatet 2-1 med et skud uden for feltet, der blev afrettet på vej mod netmaskerne.\nNederlaget efterlader SIF på sjettepladsen med 31 point, mens Randers og AaB har 32 point. Sidstnævnte møder OB på udebane mandag aften.


Rogelli Tocca - Cykelhandsker - Fall/Vinter - Sort - Str. 3XL - Rogelli PrisGaranti\nHjem / Butik / Handsker til vinter / Rogelli Tocca – Cykelhandsker – Fall/Vinter – Sort – Str. 3XL\nVarenummer (SKU): 8717849012720 Kategori: Handsker til vinter Tag: Rogelli\nMange leder efter den billigste Rogelli Tocca – Cykelhandsker – Fall/Vinter – Sort – Str. 3XL på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop\nRogelli Tocca – Cykelhandsker – Fall/Vinter – Sort – Str. 3XL med prisgaranti\nRogelli Tocca – Cykelhandsker – Fall/Vinter – Sort – Str. 3XL har i lang tid været en af de bedst sælgende. Handsker til vinter er blandt de bedst sælgende kategorier. Cykelpartner er kendt som shoppen med de rigtige mærker til de rigtige priser. Produktet du ser på her leveres med luksuriøse 365 dages returret. Har du svært ved at finde det rigtige cykeludstyr, kan løsningen være at købe vare her på siden, og du er ikke den eneste, der har købt det her. Det spiller også ind i beslutningen, at der er prisgaranti på Rogelli Tocca – Cykelhandsker – Fall/Vinter – Sort – Str. 3XL fra vores eftertragtede mærke Rogelli, som er kendt i cykelverdenen. Når kilometerne rask væk forsvinder under hjulene, skal du huske at have noget vand med. Denne væske kan fx være smagen af blåbær gennem energidrik.\nRogelli Tocca – Cykelhandsker – Fall/Vinter – Sort – Str. 3XL med et helt års returret\nRogelli Tocca – Cykelhandsker – Fall/Vinter – Sort – Str. 3XL er tilføjet i shoppen på grund af den store efterspørgsel i den eftertragtede varegruppe Handsker til vinter. Din pakke kommer hjem til dig med hele 365 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din Rogelli Tocca – Cykelhandsker – Fall/Vinter – Sort – Str. 3XL hos den populære shop Cykelpartner, som er den foretrukne shop blandt online shoppere. I det store udvalg af varer er der helt sikkert noget for dig, som jo fx kan være denne vare. Ved at købe dine varer i en webshop er priserne bedre- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nRogelli Tocca – Cykelhandsker – Fall/Vinter – Sort – Str. 3XL med online fordele\nHver eneste gang, du shopper online i en dansk webshop, får du nogle bedre betingelser, end hvis du handler i en fysisk butik. Produkter der handles i en dansk shop, skal have 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, og du kan finde webshops der giver mere og nogle giver endda et helt års returret. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og prissammenlignen er let at foretage, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Når du har handlet dine produkter, kommer de hjem til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så vælg det, der passer bedst til dig. I onlineshoppen er der ingen kø så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.


"Motion og det at være ude i naturen hjælper. Det er aktiviteter, der gavner det mentale helbred," lyder det fra Christian Poll, der er folketingsmedlem for Alternativet. Pressefoto\nStress er en voksende folkesygdom, som 430.000 danskere angiver at være ramt af i større eller mindre grad. Sundhedsprofil 2017 viser, at 22 procent af den voksne befolkning i Hillerød angiver at have et højt stressniveau. Det er knapt 30 procent flere end i 2013.\nDet hjælper at gå til psykolog for komme stressen til livs. Alternativet foreslår, at der skal kunne henvises til alle godkendte psykoterapeutiske behandlere for at undgå lange ventelister hos psykologer og psykiatere. Motion og det at være ude i naturen hjælper. Det er aktiviteter, der gavner det mentale helbred. Kultur kan også med fordel inddrages. Alternativet ønsker at udvide behandlingsspektret ved at gøre henvisning til kultur, natur og motion på recept muligt. Hillerøds rige kulturliv og omgivende natur giver gode muligheder.\nFysisk og mental nedslidning er årsag til, at mange ikke kan holde til et arbejdsliv inden de når pensionsalderen. Der er fremsat forslag om tilbagetrækningsreform, altså at kunne stoppe når man er nedslidt. Alternativet forelår, at der over en årrække omstilles til 30 timers arbejdsuge. Det vil bl.a. mindre slid i hele arbejdsforløbet.\n“Integration er et personligt ansvar – ikke kommunens!”\n"Selvfølgelig skal kommunalpolitikerne varetage lokale interesser"\nPubliceret 25 May 2019 15:00


Jørgen Leth: »Jeg vil have, at digtet slår igen« | Information\nJørgen Leth sidder og ligner Jørgen Leth – umiskendeligt. Det hvide hår, de sorte briller og det blå let isnende blik. Ved hans side står en stok med et stort hovede af sølv.\nHan læser op fra sin nye digtsamling Det bliver ikke væk. Han læser op af det første digt, men han stopper sig selv. Han har begået en fejl. Han begynder forfra, men stopper sig selv igen. Og igen. Han vil finde den rette skandering, den rette rytme i digtet. Til sidst læser han digtet Der er langt til det øjeblik op. Fejlfrit. Sådan begynder det.\nEller nej. Det begynder tidligere. Det begynder med, at Jørgen Leth har glemt vores aftale. Han sidder ude i sit studie i Strandgade 6 og klipper den film, som skal komme til efteråret. Han er ked af det, men afbryder ikke sit arbejde. Filmen er vigtig og skal være færdig.\nVores interview starter i dette spænd mellem Jørgen Leths livs nye yderpunkter: En kunstner, der ifølge ham selv aldrig har været travlere, men også en kunstner, hvis krop er begyndt at svigte ham. Jørgen Leth producerer, mens han går i opløsning.\nDigtsamlingen Det bliver ikke væk er en hård lille sag. På bare 57 sider er Jørgen Leth skarpere, end han har været længe, mens digtene samtidig er lethske i deres egenartethed.\nDigtene er fyldt med karakteristiske formuleringer som »Det er ikke rart«, »Det går nok« eller »Det kan jeg godt lide«. Man hører den lidt nasale udtale for sit indre øre.\nDet kan godt være, at de gammelkendte formuleringer ved første øjekast føles trygge, men så stopper det kendte og det rare også. Digtsamlingen er en bog om at være på vej mod døden. Det skjuler Jørgen Leth ikke. Slet ikke. I et af Gyldendals mødelokaler fortæller han om, hvorfor han har skrevet Det bliver ikke væk:\n»Det er både sjovt og sørgeligt, at man opløses. Det er det, jeg står for i den digtsamling. En realistisk oplevelse af forfaldet. Det kan jeg rigtig godt lide, og det står jeg ved. Bogen er en logisk udvikling af mit liv. Den melankoli, som findes i bogen, er jo ikke tilstræbt. Melankolien kommer af virkeligheden og dødens nærvær«.\nOg døden er nærværende i den lille sorte bog. Det indledende digt, som Jørgen Leth læser op for mig, nævner alderdommens komplikationer eksplicit, men stemmen er ikke resigneret eller apatisk. Nej, den er snarere tør og humoristisk konstaterende, når det lyder:\n»At være vågen, vågen om natten / Selvfølgelig er jeg det / Hvad ellers? / Havet summer udenfor / Det vænner jeg mig til / Det er ikke rart og det skal det nok / Heller ikke være / Sådan er det, sådan er det bare.«\nDer er livskraft i disse digte, men det omhandler jo også helt åbenlyst, at denne kraft er ved at slukkes. Det er de fejl, som Jørgen Leth begår i oplæsningen også et udtryk for, og sådan kommer vi ind på at snakke om hans letgenkendelige stemme.\nJørgen Leth er en kunstner, der ifølge ham selv aldrig har været travlere, men også en kunstner, hvis krop er begyndt at svigte ham. Han producerer, mens han går i opløsning.\nDet er ikke den stemme, som du kender fra Tour de France, men den stemme, som præger alle hans digtsamlinger, og den indre stemme, som han bruger, når han skriver. Da Jørgen Leth har sat sin kaffekop ned med begge hænder, fortæller han:\n»Jeg kan selv høre min stemme, når jeg skriver. Jeg kan høre mig selv sige digtene. Det er mit filter. Det er min ordning af stoffet. Jeg kan med den stemme mærke selv de mindste ting. Jeg kan høre det hele i stemmen, og jeg skriver altid impulsivt. Jeg kunne aldrig finde på at rette i et digt.«\nDen lader vi lige stå et øjeblik. Jørgen Leth redigerer aldrig sine digte, fordi han kan høre digtets lyd fra starten af. Det er en helt ekstrem kunstnerisk selvtillid. En selvtillid, der flere gange slår ud i interviewet, hvor Jørgen Leth roser sine egne bøger og film og en enkelt gang får sammenlignet sit seneste prosaværk Men jeg er jo her med den irske nobelprismodtager Samuel Beckett, mens han spørger mig:\n»Det må jeg gerne, ikke?«.\nOg selvfølgelig må Jørgen Leth det, fordi denne selvtillid hele tiden balanceres af en nagende tvivl og en besættelse af fejl. Han holder en lille pause, inden han fortsætter og siger:\n»Jeg ser altid fra mit eget perspektiv. Jeg synes ikke, at jeg ved noget. Jeg føler mig dum. Det er en skælvende tvivl, som altid har været til stede i mine digte. Jeg føler mig altid nøgen, når jeg udgiver noget. Men jeg kan godt lide at udsætte mig selv for den tvivl og den tomhed, som det at skrive også er. Det er en gysende risiko. Det kan jeg rigtig godt lide.«\nDet kan godt være, at Jørgen Leths hukommelse er blevet mangelfuld, men han holder meget af de fejl, som den hullede hukommelse giver ham. Den gør ham produktiv, og han bruger aktivt opløsningen af sit sind, når han skriver.\nI Det bliver ikke væk er der tre volapykagtige digte, der simpelthen er skrevet, fordi Jørgen Leth ikke længere kan følge med i sit eget skrivetempo. Så er vi tilbage ved, at han aldrig redigerer et digt. Han lod simpelthen de her fejlfyldte digte stå, fordi de afspejler hans krops tilstand så sandt som muligt. Hukommelsens svigt, hændernes fejlagtige placering på tastaturet.\nAt få sproget til at ske\nJørgen Leth er en langsom oplæser. Den enkelte linje får luft og plads. Det må ikke være hektisk, og det skal helst bare flyde. Der skal være en sensuel fornemmelse af sproget. Digtet skal ikke være låst af en eller anden fornuftig æstetisk strategi, men først og fremmest formidle en følelse.\nHan skriver på indfald og opståede stemninger. Han har aldrig nogen plan, når han skriver, men vil bare have at sproget skal slå smut:\n»Mit mål er først og fremmest at få digtet til at ske — at få sproget til at ske. Jeg vil helst have, at der kommer nogle tilfældigheder ind. Jeg vil ikke have en fast form. Jeg synes, at rimskemaer og sonetkranse er et bur. Det vil jeg ikke have. Digtene skal stå og skælve mod hinanden. Jeg vil sprænge det hele i stumper og stykker.«\nSelv om Jørgen Leth er tilfreds med sin nye digtsamling, som han kalder den hårdeste bog, han har skrevet, så er han langtfra tilfreds med sit samlede opus. Han synes ikke, at han har nået nok, og selv om jeg indskyder, at det altså lyder åndssvagt for en, der har udgivet et hav af film, bøger og plader, så insisterer han på, at han er plaget af dårlig samvittighed:\n»Jeg har ikke rigtig gidet at tage fat i noget større, og det bebrejder jeg mig selv. Der går for eksempel for lang tid imellem mine film. Jeg kan ikke engang huske, hvornår jeg lavede den sidste.«\nPå den anden side er Jørgen Leth også glad for den uro, der har været i hans livs struktur.\nHan priser sig lykkelig over, at folk ikke kan sætte et ur efter, hvornår han udgiver noget nyt, men at det kommer i sådan nogle udbrud, som det gør nu, hvor der i 2019 udkommer en ny plade med Vi sidder bare her, digtsamlingen Det bliver ikke glemt og altså en film til efteråret, der er en opfølger til klassikeren Livet i Danmark. Jørgen Leth kalder sin utilfredshed for sin motivation og siger:\n»Jeg er hele tiden bange for, at jeg kommer til at lave ingenting. Jeg vil ikke opsluges af ingenting. Det er en del af mit livs drama. Alt, hvad jeg har lavet, kunne jo også ikke være lavet. Derfor hedder digtsamlingen også Det bliver ikke væk. Det er en insisteren på, at det, jeg har lavet, ikke kan forsvinde. På den anden side er det også et spørgsmål. Hvad er det, der ikke bliver væk? Livet? Mit værk? Jeg ved det ikke.«\nDet kan godt være, at Jørgen Leths hukommelse er blevet mangelfuld, men han holder meget af de fejl, som den hullede hukommelse giver ham. Den gør ham produktiv, og han bruger aktivt oplsøningen af sit sind, når han skriver.\nDen dårlige gang giver gode digte\nVi kommer ikke udenom det. Jørgen Leth har snakket om det i flere år. Han går dårligt, og det er en stor sorg for ham. Flere af digtene i Det bliver ikke væk handler om det, og i et af dem lyder det:\n»Hvad kan jeg nå på tyve minutter? / Komme i gang med at gå / Bare en enkelt tur / Man skal ikke slide sine skridt op / Fødderne skal ikke falde af / eller slide sit sprog / Det går ind i sproget / Det med ikke at blive slidt op / Går i sproget / Gå i gang«.\nUd over det helt oplagte ordspil på at gå, der hele tiden forvandler sig i digtet, så sammenskriver digtet også det at gå som et centralt motiv i Jørgen Leths forfatterskab. Det er måske derfor, han selv oplever det som en stor sorg, at han ikke længere er i stand til at bevæge sig frit i samme grad.\nHer mod slutningen af interviewet fortæller han om det, som han selv oplever som et stort chok:\n»Det er jo frygteligt, men jeg har besluttet mig for, at det jo nok går. Men jeg kan ikke lide det. Hele livet har jeg interesseret mig for bevægelse. Både min egen og som æstetisk fænomen. Jeg elsker det stiliserede ved bevægelse, at noget flytter sig fra det ene sted til det andet. Det er jo også det smukke ved cykelløb. Det er en meningsløs bevægelse – rent vanvid – men det er så forbandet smukt. Det er skidegodt tænkt.«\nJørgen Leth understreger også, at hans dårlige gang giver gode digte. Den modstand, som hans kropslige vanskeligheder giver ham, fungerer som en slags benspænd for ham. Et benspænd, som han hver dag skal overvinde, men som i sidste ende udmønter sig i skrift:\n»Jeg besinder mig på, at jeg ikke går ordentligt. Det har givet meget mørke i mit liv, som jeg ikke vil udpensle her. Det hele står jo i bogen. Det bliver patetisk, hvis jeg udpensler det. Men jeg vil sige, at jeg overvinder mørket ved at skrive mine digte. Digtet er en hjælp, en slags åndelig stok for mig.«\nDerfor er det også en digtsamling, som Jørgen Leth har valgt at skrive i denne omgang. Prosaen siger ham ikke noget længere. Han føler, at han har ramt en grænse, og han læser næsten ikke prosa længere. Det er digtene, som taler til ham, og som har det rette punch for at formidle det melankolske materiale.\n»Det kan godt være, at det er en banal tankegang, men jeg tror ikke, at prosaen ville kunne bære, at jeg skulle skrive om at blive gammel. Det ville for alvor blive patetisk. Nej, digtet er noget andet. Det kan slå. Jeg vil have, at digtet slår igen. Altid.«\nTrofast over for det mangelfulde\nJørgen Leth har skrevet på Det bliver ikke væk i næsten et år. Han har løbende sendt digtene til sine to redaktører hos Gyldendal, og da han havde en ordentlig bunke, tilbød de ham, at han enten kunne udgive et stort rapsodisk værk med alle de nye digte eller en lille kondenseret størrelse med et skarpt udvalg.\nJørgen Leth valgte det sidste. Måske fordi han endnu ikke har brug for en stor og sidste digtsamling. Han mener ikke selv, at han er færdig med at skrive:\n»Jeg vil stadig eksperimentere. Jeg er blevet meget mere grænsesøgende med alderen, og jeg er til stadighed i gang med en udforskning af mine egne grænser. For mig er den udforskning vigtig i modsætning til den mere moraliserende del af dansk litteratur. Jeg har ikke noget behov for at opdrage, men jeg har brug for at fortælle om tingene, der hvor jeg ser dem fra. Det er det vigtigste, jeg kan sige om det.«\nOg måske har Jørgen Leth ikke brug for at opdrage, men det er svært ikke at læse en opsang til dansk litteratur ind i den kommentar. Jørgen Leth savner flere eksperimenter og mindre moral.\nDen aldrende digter ville altså ikke have en stor digtsamling, og derfor stikker især ét digt ud i digtsamlingen. Jeg må spørge til det. Det bliver mit sidste spørgsmål.\nDigtet handler om realityprogrammet Landmand søger kærlighed, hvor enlige danske landmænd søger kærligheden på TV 2. Programmet er enormt populært og har en slags kultstatus på grund af det voyeuristiske indblik, man får i livet på landet i Danmark anno 2019, der ikke altid virker helt nemt. Men Jørgen Leth kan altså ikke lide det og skriver om det:\n»Ligesom at se landmand søger kærlighed / Det er bare for dumt / De dumme stuer med møbler og fotografier / Kedsomhedens skånsomt spredte lys.«\nDa Jørgen Leth var i Deadline fredag den 12. april, læste han netop dette digt op. Det gjorde ham nervøs, at folk skulle tro, at han er højrøvet, og at han ville få en offentlig afklapsning for at være snobbet. Vi snakker om programmet, og han siger, at han egentlig burde kunne lide det:\n»Det er da en fantastisk titel. Wauw. Det er da helt vildt. Landmand søger kærlighed. Måske jeg burde se mere, jeg kan jo i virkeligheden godt lide den kedsomhed – langsommeligheden. Rytmen, fejlene og pauserne.«\nSå er vi tilbage ved den indledende oplæsning, der gik hakkende i gang. De forsigtige forsøg på at finde den rette rytme og give ordene den plads og de pauser, som de skulle have. Han er ikke pinlig over det. Han glemmer aftaler og leder efter ordene, men han er trofast over for det mangelfulde.\nJørgen Leths nye digtsamling ’Det bliver ikke væk’ udkommer den 30. april på forlaget Gyldendal.\nEt godt interview med et menneske, der ikke som så mange andre jævnaldrende påstår, at helbredet er tiptop og at bekymringer ikke findes.\nDet er ærlig tale om at blive ældre og få skavanker i større eller mindre grad.\nAllan Stampe Kristiansen, Berith Skovbo, Per Torbensen, Jens Peter Madsen, Estermarie Mandelquist, Nette Skov, Bodil Rasmussen, Bennert Machenhauer, Torben K L Jensen, Katrine Damm, Joen Elmbak, Frede Jørgensen, Trond Meiring og Jørn Andersen anbefalede denne kommentar\n20. april, 2019 - 19:14\nVeludført, Victor Boy Lindholm. :)\nNette Skov, Bodil Rasmussen, Bennert Machenhauer og Frede Jørgensen anbefalede denne kommentar\n20. april, 2019 - 19:24\nIndsigtsfuld artikel af Lindholm, om en ener i dansk kultur!\nJens Peter Madsen, Jørn Andersen, Nette Skov, Bodil Rasmussen og Bennert Machenhauer anbefalede denne kommentar\nJa, indsigt og koncentration i interviewet. Ikke en eneste ligegyldig linie.\nJens Peter Madsen, Frede Jørgensen og Nette Skov anbefalede denne kommentar\nHvad er det, der er så fantastisk med Leth?\nPeter Andersen, Thomas B og Bent Gregersen anbefalede denne kommentar\n22. april, 2019 - 11:03\nSkønt Interview - Jørgen Leth er en af mundtlighedens allerstørste mestre - Ordene, stemmen, tonen kommer længe ført skriften - Jørgen Leth viser det hele tydeligt og giver gode begrundelser for, hvorfor det er sådan, også i vores skriftdominerede kultur. Hurra for det talte ords kunst.\nJørn Andersen, Erik Winberg, Per Torbensen, Bodil Rasmussen og Frede Jørgensen anbefalede denne kommentar


Fisher F75+ metaldetektor pakketilbud - Metaldetektor - Komplett.dk\nFisher F75+ metaldetektor pakketilbud\nF75 + metaldetektor med Tek-Point finder og hovedtelefoner\nVarenummer: 1074083 / Producentens varenr: FHF75PGWE 89723888591\nMore pictures from Fisher F75+ metaldetektor pakketilbud\nFisher F75+ er en videreudvikling af F75 med to ekstra programmer for bedre dybdeområde (BOOST og CACHE). Dette meget fordelagtige pakketilbud består af F75 + metaldetektor, Tek-Point finder og høretelefoner.\nFisher F75 er en revolutionerende metaldetektor på mange niveauer. Modeller leveret fra januar 2015 har opdateret elektronik og ny software med FAST (Fast Retune) program for maksimal signalseparation, digitale støjfiler til roligere søgning (DST) og justerbart jernvolumen (FeTone).\nFinder mere i områder med en masse skrald\nDet nye diskriminationsfilter og det specielle DD-søgehoved gør det muligt at finde mønter og smykker i områder med høje koncentrationer af kapsler, søm og andet metalaffald. Dette vil åbne op for at finde nye genstande i områder, der tidligere har været betragtet som gennemsøgt. Det nye Fast Retune program løfter signalseparation til et nyt niveau.\nDet nye DST støjfilter (Digital Shielding Technology) gør det muligt at søge med en højere følsomhed i områder med høj elektrisk interferens. Dette mærkes ved en mere stille lyd med færre forstyrrende signaler og en mere behagelig søgeoplevelse.\nNogle metaldetektorer er optimeret til at søge efter mønter, nogle til at finde gamle artefakter, og andre til at søge efter guld eller meteoritter. Med Fisher F75 kan du søge efter alle disse ting med den visheden om, at du har den bedste metaldetektor til opgaven.\nBalance- og vægtmæssigt er dette en fremragende metaldetektor, samtidig med at konstruktionen er solid. Med en vægt på kun 1,6 kg kan man gennemsøge et område hurtigt uden at blive træt i armen og skulderen.\nFisher F75 er designet til at være let at bruge. Dette gør det nemt at få det maksimale ud af søgeren uden at fordybe sig i de tunge brugermanualer. Menusystemet er ligetil og ses godt på den store baggrundsbelyste LCD-skærm. Betjeningspanelet har kun to knapper. En hurtigguide på en A4 side giver dig alle de instruktioner, du har brug for til at komme i gang.\nFisher F75 bruger high-tech elektronik med ekstremt lavt strømforbrug. 4 stk. AA-batterier giver en batterilevetid på ca. 40 timer. Dette gør den meget økonomisk i drift.\nAnvendelsesområde: Temperatur: -20° til +50°C. Luftfugtighed: 0-90% ikke-kondenserende\nDriftsfrekvens: 13 kHz, krystalstyret. Justerbar til at eliminere forstyrrelser\nVirkemåde: VLF induktionsbalance\nFølsomhed: Justerbar i 100 niveauer\nSøgetilstande: Diskriminationstilstand, all-metal-statisk-tilstand, all-metal-motion-tilstand, finsøgnings-tilstand\nSærlige funktioner: Numerisk id (0-99), op til 4 toner lydidentificering, automatisk afbalancering (FASTGRAB™), confidence-indikator, mineralsk indikator, justerbart jernvolumen, digitalt støjfilter, finsøgnings-funktion med dybdemåling, lydchip og numerisk id kredsløb med uafhængig behandling\nGrundbalancering: Automatisk (FASTGRAB™) eller manuelt indstilleligt\nGrundbalanceringsområde Fra ferrit til salt, inklusive. 500 niveauer\nSøgehoved: Vandtæt, elliptisk 11-inch af DD-typen\nRækkevidde (lufttest): 35-40 cm til stor 5-øre. Op til 1,5 meter til store genstande\nStrømforsyning: 4 1,5 V AA alkaline batterier\nVægt: 1,6 kg inklusive batterier.


Varer købt på BilligTshirt.dk er omfattet af 15 dages fuld returret.\nFortrydelsesfristen udløber 15 dage efter den dag du har modtaget din vare.\nDu skal inden 14 dage fra modtagelse give os meddelelse om, at du ønsker at fortryde dit køb. Meddelelsen skal gives til info@billigtshirt.dk. I din meddelelse skal du gøre os tydeligt opmærksom på, at du ønsker at udnytte din fortrydelsesret, husk at oplyse dit ordre/faktura nr.\nFor varer hvor der er foranlediget tryk på kundens vegne, frafalder kravet om betaling af det fulde ordrebeløb ikke ved at nægte modtagelse af varen.\nDu skal sende din ordre retur til os uden unødig forsinkelse og senest 8 dage efter, den dato du har meddelt os, at du ønsker at fortryde dit køb. Du skal afholde de direkte udgifter i forbindelse med tilbagelevering af varen. Ved returnering er du ansvarlig for, at varen er pakket forsvarligt ind. Du bærer risikoen for varen fra tidspunktet for varens levering. Gem GLS kvitteringen som dokumentation for, at varen er returneret.\nHvis du fortryder dit køb, får du naturligvis det beløb du har indbetalt til os tilbage minus fragten. I tilfælde af en værdiforringelse, som du hæfter for, fratrækkes denne købs beløbet.\nHvis du benytter din fortrydelsesret, refunderer vi omkostningerne på tøjet minus fragten\nVaren skal være os i hænde uden unødig forsinkelse og under alle omstændigheder senest 8 dage fra den dato, hvor vi har modtaget meddelelse om din beslutning om at fortryde denne aftale. Vi gennemfører en sådan tilbagebetaling med samme betalingsmiddel, som du benyttede ved den oprindelige transaktion, medmindre du udtrykkeligt har indvilget i noget andet.\nBilligTshirt.dk, H. P. Christensensvej 1, 3000 Helsingør. Husk at vedlægge kopi af ordre/faktura.\nBemærk! Vi modtager ikke pakker sendt pr. efterkrav, eller til pakkeshop\nProdukter der er påført tekstiltryk på kundens foranledning - er ikke omfattet af fortrydelsesretten. Dette skyldes at varen produceres efter kundens specifikationer, og har derved fået et personligt præg. Da der er tale om specialfremstillet varer, er disse varer dermed undtaget fortrydelsesretten. Ved eventuelle reklamation på trykket skal vi modtage den skriftligt senest 3 dage efter modtagelsen af varerne, ellers frafalder reklamationsretten.\nStandard placering på tryk står på designsiden.\nVarer købt på BilligTshirt.dk bliver kontrolleret inden de afsendes. Skulle der dog alligevel være fejl på produktet skal dette påpeges i rimelig tid efter fejlen er opdaget. Rimelig tid er inden for 1 måned fra fejlen opdages. Det er købers ansvar at påvise fejlen. Alle varer hos BilligTshirt.dk er omfattet købelovens regel om 24 måneders reklamationsret. Dette betyder at, der kan reklameres over fejl og mangler, der er opstået inden 24 måneder efter købet. Det betyder, at du enten kan få varen repareret, ombyttet, pengene tilbage eller afslag i prisen, afhængig af den konkrete situation. Det er selvfølgelig et krav, at reklamationen er berettiget, og at manglen ikke er opstået som følge af en fejlagtig brug af produktet eller anden skadeforvoldende adfærd. Reklamationsretten omfatter ikke almindelig slitage.\nHvis du vil klage over dit køb, skal du rette henvendelse til info@tshirttryk.dk Hvis det ikke lykkes os at finde en løsning, kan du indgive en klage til\nHvis du som forbruger vil klage over dit køb, skal du kontakte Birthe Persson. Hvis det ikke lykkes os at finde en løsning, kan du sende en klage til:\nForbrugerklagenævnet, såfremt betingelserne herfor er opfyldt.\nTilmeld dig vores nyhedsbrev og få tilsendt en rabatkode samt modtag eksklusive og vilde tilbud på email 2 gang om måneden.


Liderlige IT-bøller endevendte ungt pars harddisk: 'Der er en del hjemmeporno' – Ekstra Bladet\nMandag d. 3. aug. 2015 - kl. 06:59 0\nEt hul i sikkerheden betød, at et ungt, midtjysk par fik en harddisk endevendt på pornoforum\nPå en pornohjemmeside ligger et direkte link til en åben netværksharddisk, altså en harddisk uden kodeord, der er fysisk placeret i hjemmet hos et ungt midtjysk par. Sikkerhedsbristen har liderlige IT-hajer opdaget og udnyttet til at gennemtrawle og udstille det unge pars privatliv på pornosiden.\n‘I den sidste fjerdedel af den store thumbnail-fil er der en del hjemmeporno’, reklamerer en bruger og fortsætter ‘Jeg har ledt i timevis, men fandt ikke de store billeder’.\nHerefter har brugeren, været så behjælpelig at efterlade et direkte link til harddisken, så andre liderbukke kan fortsætte indbruddet på sikkerhedsbristen.\nPå pornohjemmesiden lå en lang tråd med direkte links til flere danske familiers private netværksharddiske. På skærmdumpet ses brugernes reklame for det unge midtjyske pars harddisk og den store mængde hjemmeporno, de ifølge en af brugerne skulle have liggende (Skærmdump).\nEkstra Bladet kontaktede parret for at advare om, at hele verden har fri adgang til at snage i deres netværksharddisk, hvor en stor del af deres privatliv er opbevaret.\n- Jeg har det meget dårligt med. Det er da ubehageligt, at der har været nogle folk inde og kigge i vores personlige dokumenter.\n- Og det, der gør det særligt ubehageligt, er, at jeg egentligt var i en klar tro om, at der sad en kode på vores harddisk, siger manden først i 30’erne, der ønsker at være anonym, fordi han selv arbejder med IT og på grund af det private indhold på harddisken.\nHan fortæller, at han ikke har noget at skjule på harddisken. Men ved nærmere eftertanke er det alligevel ikke helt rart, at de har haft en port stående åben, så alle internettets tosser kunne surfe rundt i deres inderste digitale gemakker.\n- Jeg mener ikke vi har nogle letpåklædte familiebilleder. Men når jeg tænker over det, er da alligevel ikke rart, at fremmede mennesker har gennemrodet vores private dokumenter, siger han.\nEfter Ekstra Bladet kontaktede det unge midtjyske par, er de liderlige internetbøller blevet afskåret fra at boltre sig i deres privatliv.\n- Jeg vil selvfølgelig med det samme gå hjem og få hevet stikket og med eksperthjælp få den låst fuldstændig af, siger han.\nParrets identitet er bekendt af redaktionen. Da hjemmesiden ulovligt har stjålet flere billeder fra privatpersoner har Ekstra Bladet valgt ikke at oplyse dens navn.\nFri Adgang - 1. aug. 2015 - kl. 21:18 Manden der udstillede danske kvinder: - De elsker vi kigger på dem\nHver uge gennem sin graviditet har Lise fået taget et billede af sin mave. Billedet af den højgravide kvinde har internet-tyve stjålet og udnyttet på en porno-hjemmeside. Se tv-indslaget med den 29-årige kvinde her.\nFakta om pornohjemmesiden\n* Ekstra Bladet har kontaktet pornohjemmesiden for at høre, hvorfor de reklamerer for link til åbne netværksharddiske og dermed giver digitale indbrudstyve frit spil.\n* Administratoren af siden svarede, at især kvinderne med vilje efterlader et hul i sikkerheden, fordi de elskede at blive beluret af liderlige IT-indbrudstyve. Den forklaring afviser de uheldige danskere, der har fået deres privatliv udstillet, da Ekstra Bladet kontakter dem.\n* Efter henvendelsen til administratoren har denne slettet tråden med de danske IP-adresser. Adgangen til harddiskene er derfor blevet gjort mere besværlig for de digitale tyveknægte.\n* Avisen har advaret flere af ejerne af de usikre netværksharddiske, som efterfølgende har lukket hullet. Det var dog ikke muligt at finde frem til alle. Med andre ord har flere danske familier lige nu stadig fri adgang, så liderlige internetbrugere og andre IT-kriminelle kan gå på strandhugst i deres privatliv.\n1 af 2 På pornohjemmesiden lå en lang tråd med direkte links til flere danske familiers private netværksharddiske. På skærmdumpet ses brugernes reklame for det unge midtjyske pars harddisk og den store mængde hjemmeporno, de ifølge en af brugerne skulle have liggende (Skærmdump).