idrottsforum.org | Artikel | Pædagogiske perspektiver på udviklingen i dansk friluftsliv\nISSN 1652–7224 :: Publicerad den 8 februari 2005\nEt typisk eksempel på dansk friluftsliv er højskolegruppen på kajaktur langs kysten eller på skitur over fjeldet i en lille gruppe med læreren som vejleder. Det enkle liv i naturen, fællesskabet og miljøbevidstheden indgår som centrale elementer i den pædagogiske strategi. Den praktiske formidling sker via en lærerrolle og en pædagogik hvor deltagernes ansvarlighed og medbestemmelse er centrale mål. Naturen er i centrum, roen og refleksionen ses som centrale værdier samtidigt med at sikkerhed og tur efter evne er forudsætningen for den positive oplevelse.\nEt andet eksempel på friluftsliv i Danmark er medarbejdergruppen eller gruppen af belastede unge på udfordringstur i naturen. Aktiviteterne er risikobetonede: klatring, fosspadling eller offpiste-skiing og fokus er rettet mod den individuelle oplevelse eller overskridelsen af personlige grænser. Aktiviteterne tilbydes typisk i form af ture eller kurser organiseret af private, kommercielle firmaer. Formidlingen sker via instruktion og naturen ses primært som en smuk og fascinerende kulisse. Begreber hentes ofte fra den engelsk-amerikanske tradition for outdoor: det ekstreme, teambuilding, adventure, mountainering, explorer m.m.\nDe to eksempler illustrerer spændvidden eller mangfoldigheden i dansk friluftsliv. I begge eksempler vil vi karakterisere praksis som en form for friluftsliv. Det er imidlertid åbenbart at der er meget stor forskel på de to former for naturpraksis. Der er tale om forskellige mål og motiver (og dermed værdier) med aktiviteten. Der er tale om forskellige målgrupper, pædagogiske arbejdsformer og organisatoriske settings (Dietricht 2002) ligesom det er åbenbart at der er forskel på den konkrete praksis. For en udenforstående betragter kan de to eksempler synes ens men på en række områder adskiller de sig radikalt fra hinanden (Olwig 1995). Alligevel betegner vi begge praksisformer som friluftsliv (Friluftsrådet 1997).\nMålet med denne artikel er at redegøre for og diskutere udviklingen i friluftsliv i Danmark gennem de sidste 30-40 år samt reflektere over en fremtidig udvikling. Baggrunden er et konkret forskningsprojekt: Dansk Friluftsliv i det 21. århundrede – pædagogik og perspektiver. Projektet rummer en kvantitativ og en kvalitativ del samt en afsluttende perspektivering med opstilling af scenarie for fremtidens friluftsliv.\nDet er vigtigt at understrege at hensigten ikke er at diskutere eller fastslå hvad der er rigtigt eller forkert friluftsliv. Det er derimod intentionen at formidle et billede af mangfoldigheden i dansk friluftsliv samt give en forståelse for de forskellige arbejdsformer, pædagogiske mål og værdier som kan ses indenfor friluftsliv idag.\nDebatten om mål og midler i friluftsliv er ikke mindre aktuel idag end tidligere. Det er fortsat nødvendigt med en pædagogisk diskussion af friluftsliv bl.a. for:\nat forstå fænomenet friluftsliv i en samfundsmæssig-kulturel sammenhæng (hvorfor og hvordan dyrkes friluftsliv?)\nat kunne vurdere politiske forhold, dvs. primært naturforvaltningen, som har betydning for friluftsliv, f.eks. adgangsforhold (hvordan administrere?)\nat kunne udvikle fagområdet pædagogisk (hvordan tilrettelægge og organisere?)\nFriluftsliv ses i udgangspunktet som et kulturelt fænomen – en kulturel konstruktion som konstant ændres og udvikler sig (Petersen 1999, Kaltenborn 1993). Friluftsliv som kulturelt fænomen fortæller om og reflekterer en kulturs opfattelse af og forhold til naturen. Der findes ingen universel forståelse eller definition som dækker fænomenet. Det er på denne måde et bredt begreb om friluftsliv som tages i anvendelse (Friluftsrådet 1997).\nBegrebet om pædagogisk friluftsliv henviser til friluftsliv praktiseret i en (pædagogisk) kontekst med en (mere eller mindre bevidst) pædagogisk hensigt og med en eller flere (pædagogisk) ansvarlige.\nDen kvantitative undersøgelse af friluftsliv i Danmark (Kofoed, 2001) viser at der igennem perioden 1970 – 2000 har været en markant vækst indenfor det pædagogiske og institutionaliserede friluftsliv. Der er tale om en stor stigning i aktivitet og et øget antal medlemmer eller deltagere i forhold til friluftsliv i regi af:\nhøj-, efter- og ungdomsskoler\nEn forsigtig konklusion på den kvantitative delundersøgelse fortæller følgende:\nOverordnet ses en meget stor stigning i friluftsliv (aktiviteter, ture og kurser) indenfor de organiserede former for friluftsliv.\nUdviklingen registreres i særlig grad i medlemstal og deltagelse i idrætsorganisationernes friluftsliv samt i efter- og højskolernes aktivitet.\nEn stor stigning i de former for friluftsliv som udbydes på markedet i form af kommercielle ture, eller kurser.\nIndenfor de ældre (traditionelle) organisationer med naturaktiviteter, (spejderbevægelsen og Dansk Vandrelaug) ses en mindre stigning i aktivitet.\nEn stor stigning i de nyere former for friluftsliv\nSammenholder vi resultaterne i den kvantitative undersøgelse med andre sociologiske undersøgelser af deltagelse i friluftsliv kan vi få et indblik i forholdet mellem udviklingen i det organiserede overfor det uorganiserede friluftsliv.\nI forhold til Skovundersøgelsen (Søndergård Jensen 1997) kan vi konstatere at der er sket en markant stigning i det organiserede friluftsliv – set i forhold til det uorganiserede. Den øgede aktivitet og deltagelse i organiseret friluftsliv overstiger den påviste stigning i friluftsliv i skovene (både organiseret og uorganiseret). Den påviste tendens til at friluftsliv idag i højere grad sker i større grupper (Søndergård Jensen 1997) peger i samme retning. Konklusionen er at en meget stor del af udviklingen i dansk friluftsliv er sket indenfor de organiserede (og pædagogiske) former for friluftsliv. Stigningen kan samtidigt primært lokaliseres til ”nye” former for friluftsliv, dvs. indenfor de frie skoler, dele af idrætten, gymnasiet samt det private marked.\nUndersøgelsen dokumenterer en tendens til at friluftsliv idag i højere grad end tidligere (for 20-30 år siden eller tidligere) praktiseres i organiseret, pædagogisk sammenhæng. Friluftsliv dyrkes idag i væsentlig større udstrækning i offentligt/statsligt regi eller indenfor rammerne af det private marked (Pestoff 1996). Teorien eller forestillingen om friluftslivets institutionalisering synes hermed bekræftet.\nInddrager vi teorier om samfundets organisering i velfærdsstaten (Pestoff 1996) er det muligt at karakterisere udviklingen nærmere. Den øgede interesse for og deltagelse i friluftsliv er primært sket i det organiserede og institutionaliserede friluftsliv, dvs. indenfor den tredie sektor, markedet og i den offentlige sektor. Resultatet bliver interessant, hvis udviklingen ses i relation til den tilsvarende ændring i idrætaktivitet generelt. Idrætsudfoldelse for voksne sker idag i langt større grad end tidligere (dvs. 1950) i uorganiseret regi (det civile samfund) eller indenfor den frivillige organisering – den tredie sektor (Ibsen 2000). For børn og unges vedkommende kan den modsatte udvikling registreres.\nUndersøgelsen tyder på, at den tredie grønne bølge (Eichberg, 1986) med udbredelsen af friluftsliv i særlig grad har fundet sted indenfor det offentlige (eller statsligt støttede institutioner) og indenfor det kommercielle marked (hel- eller halvprivate firmaer) eller indenfor formelle organisationer i den tredie sektor. Udviklingen i voksnes deltagelse i friluftsliv er på denne måde i et vist omfang gået i en anden retning, end hvad vi ser i idrætten.\nPopulært eller polemisk kan vi sige at deltagelse i friluftsliv har ændret sig fra ”at gå på tur” til ”at gå til ....(friluftaktivitet)” eller ”at tage på kursus”. I takt hermed har det almindelige friluftsmenneske bevæget sig fra at være kajakroer til at være kursusdeltager eller friluftsturist. Det er i denne forbindelse muligt at tale om forskellige kategorier eller typer af rolle i forhold til deltagelse i friluftsliv. Rollerne relaterer sig, i større eller mindre grad, til organiseringen efter følgende mønster:\nden tredie sektor\nmedlem (af forening)\nDet virker indlysende at rollen har betydning i forhold til praksis såvel som i relation til den enkeltes oplevelse og selvopfattelse. Tilsvarende fortæller rollerne os om forholdet mellem deltager og pædagogisk ansvarlig samt giver antydninger i retning af pædagogisk mål og dermed om den konkrete praksis.\nPå den ene side ses friluftsudøveren, naturvandreren eller kajakroeren, som dyrker friluftsliv sammen med venner og familie, uorganiseret og uformelt. Heroverfor står praksis og de tilknyttede roller fra markedet, staten og den tredie sektor (foreningslivet) – det institutionaliserede og pædagogiske friluftsliv.\nDet pædagogiske friluftsliv er undersøgt i et casestudy (Flyvbjerg 1991, 2001, Maaløe 1996) med kvalitative interviews (Kvale 1994). Intentionen er at undersøge forskellige praksisformer med det formål at finde ligheder og forskelle og derudfra, om muligt, at påvise forskellige retninger eller delkulturer. Fokuspunkter i undersøgelse og analyse var følgende:\ntradition og begrebsanvendelse\npædagogik, didaktik, metodik, lærerrolle\nnaturbrug og natursyn.\nMetoden har her været at undersøge et mindre antal (7) cases udvalgt udfra en formodning om dels at kunne se forskellighed og dels at se typiske (paradigmatiske) eksempler fra friluftslivets praksis i Danmark. Der er dels blevet foretaget kvalitative interviews med ledere og pædagogisk ansvarlige og dels blevet foretaget observation af praksis. Følgende skoler og institutioner har været inddraget og udgjort ”cases”:\nældre idrætshøjskole med friluftslinie\nnyere idrætshøjskole med friluftslinie\nstørre privat firma som tilbyder teambuilding, events, overlevelsesture m.m.\nkommunal naturskole med naturvejledere\nnatur- og friluftsudvalget i en større idrætsorganisation\nkommunal institution som arbejder med friluftsliv i behandlingen af såkaldt vanskelige børn og unge\ngymnasieklasse med friluftslinie\nFriluftslivets mangfoldighed – kontraster og diskurser\nEn første iagttagelse i forhold til udtryk og indhold i friluftsliv handler om den forskellighed og mangfoldighed som kan registreres. I forhold til alle de nævnte fokuspunkter kan vi se store forskelle i opfattelser og praksis imellem de undersøgte cases. Her vil de mest markante forskelle, eller diskurser, blive vist - for derefter forsøgsvis at blive systematiseret.\nSelve begrebet friluftsliv har været genstand for stor diskussion i pædagogiske miljø i friluftsliv. Debatten har haft karakter af en meget følelsesladet og normativ eller ideologisk diskussion om rigtigt og forkert friluftsliv. I casestudiet viser det sig at der er stor variation i forståelsen af og brugen af begrebet friluftsliv. Et centralt kriterium handler om, hvad der ikke opfattes som friluftsliv dvs. negationen til friluftsliv.\nDet er muligt at identificere 3 diskurser eller opfattelser af begrebet friluftsliv:\nFriluftsliv kan deles i moderne og traditionelt friluftsliv. Forestillingen om det traditionelle overfor det moderne friluftsliv synes at være alment udbredt.\nFriluftsliv er det enkle basale liv i naturen – ellers er det ikke friluftsliv. Når livet i naturen antager grader af ekstremitet og har karakter af målrettet struktureret teknisk og/eller sportslig aktivitet mister det sit element af friluftsliv.\nFriluftsliv er den ustrukturerede, ikke-målrettede aktivitet knyttet til fritiden (dermed opfattes det pædagogiske friluftsliv ikke som rigtigt friluftsliv!).\nI undersøgelsen af de enkelte cases er et centralt fokuspunkt den enkeltes (leders) (selv-)forståelse eller definering af pædagogiske mål, dvs. hvad motiverer og legitimerer praksis. Her ses en variation af pædagogiske mål, hvor friluftsliv tillægges betydning i forhold til flg:\noplevelse for den enkelte\nudfordring af den enkeltes (fysiske og psykiske) grænser\nudvikling af gruppen – teambuilding\nindlæring af centrale teknikker i friluftsliv\nlæring om naturforhold\nalmen dannelse – demokratisk forståelse\nDet fremgår at der eksisterer en række modsætninger i forhold til opfattelsen af friluftslivets pædagogiske funktion og legitimitet:\nDet er åbenbart, at der er forbindelse mellem de enkelte begrebspar eller temaer. Det individuelle har nær relation til oplevelsen og det personlige udbytte på samme måde, som der er en nær relation mellem fordybelsen, det politiske engagement og det almene. Sammenhængen er dog ikke entydig og der er flere (pædagogiske) diskurser på spil.\nI forhold til de pædagogiske arbejdsformer kan følgende forskelle iagttages:\nproduktorienteret eller procesorienteret\nfocus på faget(evt. /læreren) eller situationen/deltagerne.\nlæreren som instruktør og autoritet eller en demokratisk styring – vejlederrollen\nutryghed, usikkerhed og manglende information som pædagogisk virkemiddel eller tryghed, information og medindflydelse\nDer er stor forskel på om praksis er rettet mod et konkret mål eller produkt eller det i højere grad er processen som vægtes. Der ses tydelige forskelle i forvaltningen af lærerrollen. Forskellen relateres naturligt til det pædagogiske fokus og vægtningen i forhold til proces eller produkt. Instruktøren vil være mere fagligt orienteret (produkt) ligesom også naturvejlederen er det. Vejlederen har i højere grad fokus på processen og dermed på situation og deltagere.\nI de forskellige cases og praktikker kan der iagttages flere forskellige former for naturrelation – flere natursyn (Fink 1995). Vi finder et element af byens natursyn, hvor naturen fremstilles som ”det derude” (det oprindelige), som mennesket har fjernet sig fra og som vi derfor søger tilbage eller ud til. Naturen er det der ligger udenfor byen, primært det ikke-dyrkede. Vi ser her et element af romantik, hvor naturen tillægges en række væsentlige (pædagogiske) kvaliteter: oprindelighed, kraft, ro, æstetik m.m.\nSamtidigt finder vi et element af naturvidenskabens natursyn. Naturen ses som en velegnet arena for planlagte aktiviteter med klart definerede pædagogiske mål. Naturen er her en faktor der i overvejende grad kan beregnes og kontrolleres.\nPå tilsvarende vis kan der genfindes elementer af agerbrugets natursyn, hvor naturen repræsenterer det ikke-opdyrkede. Naturen er det vilde som repræsenterer en modstand og leder frem til forestillingen om kampen mod naturen.\nEftertankens natursyn kan iagttages der hvor selve begrebet natursyn bliver sprogliggjort og sat til debat. Naturen er på een og samme tid det hele og (måske) slet ikke tilstede!\nSer vi på de undersøgte cases kan der opstilles 3 ”landskaber” som viser den tilgang til natur der er gældende og de forestillinger om forskelle og værdier i forhold til natur-kultur som præsenteres.\n”Det derude” - landskabet\n”Naturen er noget som er derude som jeg forbruger, naturen er noget hvor jeg oplever nogle ting.”\nDet som kan beherskes og kontrolleres\n(Agerbrugets og Naturvidenskabens natursyn)\n”Normalt er det os der overtager og behersker/kontrollerer naturen.”\nDet hele - eller intet?\n”…så natur .... altså grænsen er utroligt flydende ... fra den lille park og så til den store skov…”\nFem forskellige retninger i dansk friluftsliv\nDe undersøgte cases og de påviste forskelle og ligheder i casestudiet giver grund til at tro, at der i Danmark idag er – mindst – 5 retninger indenfor den organiserede og pædagogiske friluftsliv. Kriterierne for at udskille en retning er, at der er markante forskelle set i forhold til de nævnte fokuspunkter.\nNaturliv og naturvejledning\nnatur og miljø – kendskab og bevidsthed\nundervisning via oplevelser\nTraditionelt nordisk friluftsliv – enkelt friluftsliv\nturen – tid, det enkle liv\nmotion/krop, naturinteresser, socialt samvær\nmestring af teknik/specialviden\ninstruktør - guide\nUdfordringsaktiviteter i naturen – adventure/teambuilding\npersonlig udvikling eller udvikling af relationer i gruppe\noverskride grænser, det ekstreme, risiko\nsports-konkurrence i naturen (tider, placering, præmier)\nfriluftsteknikker (orientering m.m.)\ntræning og samarbejde individuelt og i hold (teamwork)\nMangfoldigheden eller spændvidden i billedet af dansk friluftsliv kan fremstilles grafisk i flg. figur:\nDen vertikale akse angiver den overordnede pædagogiske fokusering (legitimering) og den horisontale akse refererer til konkret praksis, arbejdsform og virkemidler – og dermed til motivation og attraktion ved praksis set fra deltagerens perspektiv. De 5 retninger eller kulturer kan indsættes med naturliv og naturvejledning i øverste højre hjørne. Herefter kommer traditionelt nordisk friluftsliv indtil vi ender med kategorien adventure race i nederste venstre hjørne.\nDet er imidlertid vigtigt at påpege at der ikke er tale om totalt adskilte kategorier men snarere om typologier. Materialet viser at der findes nuancer og blandingsformer. Den enkelte deltager i friluftsliv refererer således til og deltager i flere forskellige typer friluftsliv. Vi kan muligvis tale om en form for ”situationsbestemt deltagelse”, hvor den enkelte aktør deltager i forskellige settings eller friluftskulturer – afhængig af den aktuelle situation. Denne måde at agere i forskellige arenaer eller kulturer fremstår tilsyneladende uproblematisk for deltagerne. Tilsvarende er det også tilfældet at den enkelte institution blander elementerne og tilbyder flere former for friluftsliv. Denne iagttagelse, om deltagernes mobilitet og institutionernes mangfoldighed, bekræftes af tilsvarende undersøgelser bl.a. i Norge (Bischoff, Odden, 2000, 2002).\nVi kan således i dag ikke i samme grad (som tidligere, dvs. o 1970-80) tale om en friluftudøver som rendyrket ”natur-menneske” eller ren ”oplevelses-/risikosøger”. Tilsvarende lader det til at det er vanskeligt at tale om at den ene institution eller organisation alene står for det traditionelle friluftsliv og den anden alene for det moderne, teknologiske og evt. sportslige friluftsliv. Også på organisations- eller institutionsniveau kan vi derfor tale om en større åbenhed, nuancering og mangfoldighed\nHvis vi skal forsøge at finde mulige forklaringer på denne udvikling kan nærliggende forslag være markedskræfterne (større marked – konkurrence) og institutionaliseringen. Den øgede konkurrence på området som er en følge af populariseringen af friluftsliv og vel også (det vi kalder) institutionaliseringen har muligvis medført at det praktiserede friluftsliv er blevet mindre ideologisk orienteret – mindre politisk? En højere grad af orientering mod et marked i udvikling og præget af konkurrence medfører en mere pragmatisk holdning hvor man i højere grad orienterer sig derhen hvor der er interesse og potentielle deltagere (kunder) og dermed mod efterspørgslen.\nSelve den udvikling at friluftsliv i højere grad bliver organiseret ud fra organisationer og institutioner (f.eks. uddannelsesinstitutioner) og kommunalt og/eller statsligt styrede organer kan ligeledes betyde at man ikke i samme grad kan tillade sig at være stærkt ideologiske og politiske – netop fordi man skal varetage og repræsentere en større (statslig eller offentlig støttet) institution.\nEn anden mere omfattende og teoretisk funderet forklaringsmodel handler om at sammenkæde udviklingen i friluftsliv med teorier om modernitet/senmodernitet (Bischoff 1996, Pedersen 1999, Giddens 1994, Beck 1997). Vi kan her se friluftslivet som een mulig arena for moderne unge menneskers søgeprocesser mod en identitet. I det moderne samfund findes ikke i samme grad som tidligere faste normer og traditioner at læne sig op ad og tage bestik efter. I stedet består livet og dermed identitetsdannelsen af bestandige valg som skal reflekteres i forhold til en virkelighed præget af hurtige skift og globale trends. Friluftsliv kan her tilbyde mulige arenaer for unges søgeprocesser mod identitetsdannelse og oplevelse eller udvikling.\nAmbitionen er herefter at diskutere perspektiver for udviklingen af dansk friluftsliv i fremtiden. På baggrund af den kvantitative undersøgelse og den kvalitative casestudy (jf. tidligere) opstilles et scenarie (Thastrup 1991, Gundelach,1992) for hvordan friluftsliv i Danmark – sandsynligvis - vil udvikle sig i fremtiden. Fremtidsscenarier kan bl.a. forsøge at opstille mulige svar på følgende spørgsmål:\nvil der fortsat ske en vækst i aktiviteten i det organiserede, pædagogiske og kommercielle friluftsliv?\nvil der ske en stadig differentiering af friluftslivet med nye aktivitetsformer og nye (pædagogiske) mål og motiveringer?\nvil der ske en (stadig?) forskydning af fokus fra naturen og miljøet imod det personlige, oplevelsesmæssige? (den grønne bølger forsvinder?)\nI forhold til at opstille det mest sandsynlige scenarie er tankerækken ganske logisk: det handler om at opstille den situation som flest indikatorer tyder på, dvs. om muligt lave en logisk fremskrivning af den udvikling der er konstateret gennem de sidste 30 år.\nDet mest sandsynlige scenarie\nI forhold til at opstille det mest sandsynlige scenarie for fremtidens friluftsliv vil der først blive fremhævet en række karakteristika for dernæst at diskutere og uddybe disse. Fremtidens friluftsliv (og samfund i øvrigt) vil være kendetegnet ved:\nØget andel som bor i byerne og flere ældre\nInspiration fra etniske danskere\nNaturen og miljøets status?\nStørre differentiering og mangfoldighed med stadig nye aktiviteter, nye målgrupper og nye måder at organisere praksis på.\nFortsat mange aktører på området og fortsat konkurrence om kunder eller deltagere\nØget professionalisme og krav om kompetence m.m.\nFriluftsliv i skole- og uddannelsesverdenen udvikles – fokus på sundhed og læring\nMarkedet for ture, kurser m.m. indenfor f.eks. teambuilding og adventure vil vokse\nAdventure race og ”ekstreme” aktiviteter bliver mere almene fænomener\nStadig diskussion og kamp om adgangen til naturen - større differentiering af adgangen til naturområderne med åbne landskaber (brugsnatur) og mere lukkede (Nationalparker?)\nFlere forsøg med øget brugerindflydelse/demokrati i.f.t. forvaltning af natur?\nStadig flere uorganiserede brugere i naturen. Dvs. en vækst i det uorganiserede, brede hverdagsfriluftsliv.\nOverordnet kan vi se at udviklingen med institutionalisering og organisering af friluftsliv sandsynligvis vil fortsætte. Der vil ske en fortsat differentiering af aktiviteter og arbejdsformer. Skoler og uddannelsesverden vil (fortsat) få en central rolle og friluftsliv vil i højere grad blive kædet sammen med sundhed (motorik, livskvalitet m.m.) og læring. De nyere aktiviteter vil brede sig og måske blive mere almene samtidigt med at der vil ske en professionalisering og dermed en kvalitetssikring.\nKampen om adgangen til natur vil fortsætte og her vil det aktuelle politiske landskab naturligvis være afgørende ligesom karakteren af de nye nationalparker vil være centrale elementer. Sandsynligvis vil der i fremtiden være nødvendigt i højere grad at differentiere brugen og adgangen til naturen i.f.t. type friluftsliv og i.f.t. en vurdering af den aktuelle friluftsliv-kulturs behov og konsekvenser for natur (Agger 2003).\nNyere studier og resultater (Søndergård Jensen, 2003) tyder på at det uorganiserede friluftsliv har udviklet sig kraftigt (kraftigere end antaget) og at det (sandsynligvis) vil være en udvikling vi ser fortsætte i fremtiden.\nFriluftsliv i Danmark har udviklet sig kraftigt igennem de sidste 30-40 år. Vi ser en meget stor interesse for natur og friluftsliv (Agger 2003) og et mangfoldigt og differentieret forhold til naturen som bl.a. afspejles i praksis i naturen, dvs. i friluftslivet.\nEt antal kategorier eller retninger i dansk friluftsliv er påvist. Hensigten er ikke at lægge et bestemt statisk syn ned over praksis men derimod at vise en mangfoldighed, som det er nødvendigt at forholde sig til, - som aktivt friluftsmenneske, som pædagogisk institution med interesse for fagområdet og ikke mindst som forvalter af den danske natur.\nUdfordringen for fremtiden består i at skabe muligheder for en fortsat udvikling af friluftslivet uden at det sker på bekostning af enkelte grupperinger (kategorier) eller på bekostning af grundlaget for friluftsliv – naturen. Vi kan se udfordringen på 3 områder:\nEn stimulering og udvikling af det uorganiserede friluftsliv (hverdagsfriluftslivet). Arbejdet består i at gøre friluftsliv og aktiviteter til en del af hverdagen, dvs. en uformel og spontan eller traditionsbestemt aktivitet både i det nære miljø i hverdagen og i det fjernere i forbindelse med ferier m.m. Hovedsigtet er at give børn og unge et forhold til natur og mulighed for (kropslig, psykisk, social m.m.) udvikling i naturmiljøet.\nForvaltning af Danmarks natur i.f.t. behov og konsekvenser fra de mange forskellige typer friluftsliv. Det handler om forvaltning af Danmarks natur så behov og ønsker fra de mange forskellige typer brugere tilgodeses. Her vil det sandsynligvis i højere grad være nødvendigt at vurdere behov i.f.t. konsekvenser og dermed belastning af naturmiljøet.\nEn fortsat kvalificering og udvikling af den pædagogiske diskussion om friluftsliv. Det er nødvendigt at diskutere udviklingen og nye trends i friluftslivet i.f.t. pædagogisk værdier og kvaliteter.\nAfslutningsvis kan det konstateres at der er et stort behov for bedre forskningsmæssig dokumentation af friluftslivets forskellige udtryk, mangfoldige meninger og betydninger samt effekter på mennesker og natur. Det er nødvendigt med en større forskningsmæssig indsats for at påvise fysiske, psykiske såvel som sociale effekter af aktiviteter i naturen. Vi ved faktisk – stadig – meget lidt om, hvorfor så mange mennesker interesserer sig for og opholder sig i naturen. Ligesom vi ved meget lidt om konsekvenserne hvis udviklingen skulle vende (Kaltenborn 1993).\nSet i det perspektiv er dansk friluftsliv stadig i udvikling – pædagogisk og ikke mindst forskningsmæssigt.\n En stor del af dansk friluftsliv foregår i f.eks. Sverige eller Norge – netop for at få muligheder for mere risikobetodende aktiviteter som foss-sejlads, skiløb, huleklatring m.m.\n Den enelsk-amerikanske outdoor-tradition findes beskrevet hos eksempelvis Evert (1989)\n Projektet støttes af Friluftsrådet og DGI-Forskning.\n Spørgsmålet har været aktuelt i den pædagogiske debat, jvf. bl.a. debatten som har været ført i Dansk forum for Natur- og Friluftsliv. Jvf. tidsskriftet Dansk Friluftsliv i 1980èrne samt Berg Sørensen 1997.\n Søndergård Jensen 1997: Der her er tale om en meget stor undersøgelse med som inddrager både det vi betegner som pædagogisk friluftsliv og det uorganiserede friluftsliv.\n Det forudsættes her at friluftsliv i grupper er udtryk for en højere grad af organisering.\n Med nye menes områder, hvor friluftsliv ikke traditionelt har haft en stor udbredelse – i modsætning til f.eks. spejderbevægelsen.\n Pædagogisk skal her forstås bredt og delvis sammenhængende med det institutionelle. Her ses en institutionel og pædagogisk ramme og der formodes en pædagogisk hensigt. De frivillige idrætsorgaisationer regnes eksempelvis ifølge denne forståelse som pædagogiske rammer.\n Det drejer sig om voksnes deltagelse i friluftsliv og vi sammenholder med voksnes deltagelse i idræt.\n Det skal her fremhæves at traditionen med at ”tage på tur” ikke har de samme dybe rødder eller samme betydning i Danmark som eksempelvis i Norge. Kortere ture med aktivitet i skoven eller på stranden har dog traditionelt hørt til danskernes kultur og fritidsvaner (Søndergård Jensen 1997, 1998).\n Der refereres her til undervisningens institutionelle arrangement hvor udgangspunktet for pædagogisk praksis i idræt kan være fag/sag, elev, situation eller lærer (Rønholdt og Peitersen 2000)\n De følgende citater er hentet fra interviewene i casestudiet.\n Det skal her fremhæves at kategorien Adventure race ikke har indgået i den empiriske del af den kvalitative undersøgelse. Det vil sige kategorien er ikke påvist udfra interviews eller observation, men vurderes derimod som en egen kategori udfra den position fænomenet har i mediebilledet (dvs. tidsskrifter f.eks. Adventure World samt tv og på nettet). Adventure Race ses som en ny kategori af friluftsliv som ligger i spændingsfeltet mellem konkurrencesport og friluftsliv.\nAgger, P. (red.): Naturens værdi. Vinkler på danskernes forhold til naturen. København: Gads Forlag 2003.\nBeck, U.: Risikosamfundet – på vej mod en ny modernitet. Kbh. 1997.\nBerg-Sørensen, Terkel: Friluftsliv og naturoplevelser. Artikler om dansk friluftsliv. Dansk forum for natur- og Friluftsliv, 1997\nBischoff, A.: Friluftsliv – ungdom og personlig udvikling. Kbh. 1996\nBischoff, A. Odden, A.: Friluftsliv et mangfoldigt begreb. Bidrag til Stortingsmelding, Oslo 2000\nBischoff, A. Odden, A.: Nye trender i norsk friluftsliv. In. Forskning i friluft. FRIFO Konferencerapport 2002\nDietrich, K.: Socialisation and social change – in movement culture. København: Institut for Idræt, Københavns Universitet 2002\nEichberg, H. m.fl.: De grønne bølger – Træk af natur- og friluftslivets historie. Slagelse: Bavnebanke 1986\nFink, Hans: Eftertankens naturbegreb. In. Kristensen, Th.M. m.fl: Mennesket og naturen. Odense Universitetsforlag 1995\nFlyvbjerg, B.: Making social science matter. Cambridge: Cambridge University Press 2001\nFlyvbjerg, B.: Rationalitet og magt, Odense 1991\nFriluftsrådet: Friluftsliv for alle - Friluftspolitisk handlingsprogram. København: Friluftsrådet 1997.\nGiddens, A.: Modernitetens konsekvenser. Kbh. 1994\nGundelach, Peter: Den bløde tunnel – og andre veje. København: Akademisk Forlag 1992\nIbsen, B.: Kan vi organisere os i bedre form? In Focus Idræt 5/6. DUO 2000. s. 192 – 196.\nKaltenborn, B.: Forskning på friluftsliv – bakgrunn og utvikling. I: Vårt Friluftsliv. Temahefte 3 NINA, 1993\nKofoed, L.: Undersøgelse af friluftslivets udvikling i Danmark 1970 – 2000. Upubliceret delundersøgelse, Syddansk Universitat 2001.\nMaaløe, Erik: Casestudier – af og om mennesker i organisationer. København 1996\nOlwig, Kenneth R.: Er friluftsliv meningsløst – Giver det mening at skelne det fra sport? I: Ud i det fri – sport, turisme og friluftsliv. Idrætshistorisk årbog 1995. Odense Universistetsforlag 1995. s. 21 - 28\nPestoff, Victor A.: Den tredie sektor og civilsamfundet – nogle begrebsmæssige overvejelser. In.: Rasmussen: Den tredie sektor. Socialforskningsinstituttet 1996.\nPedersen, Kirsti: ”Det har bare vært naturlig” Friluftsliv, kjønn og kulturelle brytninger. Afhandling til dr. scient graden. Institut for samfunnsfag, Norges Idrettshøgskole 1999\nRønholt, H. og Peitersen, B.: Idrætsundervisning - en grundbog i idrætsdidaktik. Beder: Forlaget Hovedland 2000\nSøndergård Jensen, Frank: Friluftsliv i skovene. Forskningscentret for Skov & Landskab. Hørsholm 1997\nSøndergård Jensen, Frank: Friluftsliv i det åbne land. Forskningscentraet for Skov & Landskab. Hørsholm 1998\nSøndergård Jensen, Frank: Friluftsliv i 592 skove og andre naturområder. Forskningscentraet for Skov & Landskab. Hørsholm 2003.\nThastrup, T.E.; Fremtidsforskning. København: Systime 1991\nCopyright © Søren Andkjær 2005.


Foto: Dr. Drang/Creative Commons\nDer er SXSW-konference i Austin for tiden, og det handler som regel en hel masse om nettjenester.\nOg eftersom Apple bliver ved med at være lige på trapperne med deres egen indholdstjeneste, er det ikke spor mærkeligt at deres indholdschef Eddy Cue trådte op på den texanske konference-scene for snakke lidt om den.\nDet var dog ikke så meget, han var klar til at afsløre, dog slog han én ting fast: Apple har ikke tænkt sig at købe Netflix.\nDet gik der ellers vilde spekulationer om i både Hollywood og Silicon Valley, efter at såvel nogle analytikere som den amerikansk bankgigant Citibank havde sat rygtemøllen igang.\n”Hvis man kigger på Apples historie”, sagde Cue, ”har vi faktisk aldrig lavet helt så store opkøb”. Forklaringen, sagde Cue, er at det ikke kan betale sig at købe noget, der allerede er blevet kæmpestort. Det kan bedre betale sig at købe noget, der er på vej til at blive det. Han illustrerede det med et citat fra ishockey-legenden Wayne Gretzky: ”Skøjt derhen, hvor pucken er på vej til, ikke hvor den er”.\nCue sagde derudover ifølge Engadget, at Apple havde et ”par overraskelser i ærmet” i forhold til den kommende indholdstjeneste, og at virksomhedens fordel er, at ”vi både har kontrol over hardwaren og indholdet”. Det kan man så tolke, som man vil.\nEndelig kørte Cue et gammelt Apple-mantra i stilling: ”Vi vil ikke prøve at sælge flest smartphones eller flest apps. Vi vil bare lave den bedste af hver slags”.\nForrige artikelMoviePass trækker i land: Vi sporer ikke kundernes lokation…hele tiden\nNæste artikelHer er smartphonen som ældre kan forstå


Desertcart » Kundeanmeldelser og oplevelser 2022\nLeder du efter noget specifikt? Dette kan ofte give problemer eftersom der er så mange en netbutikker, man kan kigge på. Det kan ofte være kompliceret, at lede de rigtige steder. Hvis du leder efter forskellige slags produkter, så er der mange steder man kan kigge. Men er der en netbutik der har alt det man kunne få brug for. Dette er formålet med Desertcart, at gøre det muligt for dig som køber at finde en masse forskellige produkter samlet på det sted.\nDer lægger mange års erfaring bag navnet Desertcart. Firmaet blev stiftet i 2014, hvilket gør at de har være et en online markedsplads i flere år. Derudover har de også fokus på mange produkter. Overvejer du at bruge Desertcart? Hvis dette er tilfældet kan du tjekke deres netbutik, så der kan ses om de har noget der kunne interessere for dig.\nDesertcart tilbyder forskellige produkter, dette kan være alt fra en skrue til et køretøj. Desertcart retter sig ikke efter en bestemt målgruppe. Med deres kæmpe mængder produkter i mange forskellige farver og former, så gør dette Desertcart til en mulighed uanset hvad man leder efter. Søgningen efter en virksomhed der har det man leder efter, kan meget ofte være krævende i forhold til tiden man bruger. Men dette er intet problem her, eftersom Desertcart fokus på mange produkter. Dette gør at du ikke behøver at kigge længere, hvis du har brug for en ny telefon, basketbold, værktøj, osv. Desertcart har dette til rådighed. Der kan også findes mange andre produkter på deres hjemmeside.\nEr der noget du er nysgerrig om? Ofte så har man spørgsmål. Nogle gange kan det være kompliceret at finde ud af hvem man skal spørge, men også hvordan man kan få fat på oplysninger til at kontakte dem. Du kan få kontakt til deres kundeservice ved at bruge deres online chat, som er åben 24/7. Dette er dog ikke den eneste mulighed du har for at kontakte dem. Du kan også sende dem en mail til support@desertcart.com. Før du tager kontakt til dem, kan det dog være en mulighed at tjekke deres sektion med ofte stillede spørgsmål, som der indeholder en masse kategorier om f.eks. levering, rabat og mere. Her kan du så vælge et af de spørgsmål de ofte får stillet, hvor de så har svaret på det. På deres FAQ sektion, er det også muligt at søge efter nøgleord, som der gør søgningen lidt mere brugervenlig.\nHar du haft erfaring med Desertcart? Dette opfordrer vi dig til at skrive om her på DanskeAnmeldelser. Du må beskrive lige det du har lyst til, så længe det er relateret til Desertcart samt hvad de tilbyder. Når du skriver din mening, så kommer din anmeldelse til at være offentlig, hvilket har mulighed for at hjælpe andre, eftersom dette kan hjælpe dem med at vurdere troværdigheden af Desertcart. Du kan vælge at skrive om flere ting. Hvordan er kvaliteten på deres produkter? Hvad synes du om Desertcarts hjemmeside?\nLæs anmeldelser og se Desertcart


SKOLEBIBELEN er det nye basismateriale til kristendomskundskab i folkeskolens overbygning, hvor de bibelske fortællinger netop er et af de centrale kundskabs- og færdighedsområder. (jf. fælles mål 2009 fra undervisningsministeriet).\nBibelen i den autoriserede oversættelse fra 1992, som alle kristne kirkesamfund i Danmark bruger.\nDen Nye Aftale – Det Nye Testamente på nudansk. Det er en oversættelse af Det Nye Testamente i et moderne og letforståeligt sprog – et sprog eleverne forstår!\nLeksikon til eleverne\nSKOLEBIBELEN er udviklet på opfordring af lærere, som har ønsket sig en bibel, der egner sig til undervisning i folkeskolen. Det er:\nEn bibel, som er læsbar for eleverne, både hvad angår sprog og layout, og som ikke er en genfortælling.\nEn bibel, som er holdbar og tåler at blive brugt.\nEn bibel med guide og leksikon, som er skrevet i et sprog eleverne forstår.\nBibelguide og leksikon\nSKOLEBIBELEN kvalificerer arbejdet med de bibelske fortællinger i folkeskolen ved at skabe en ramme for teksterne. Bibelguiden præsenterer eksempelvis eleverne for centrale bibelske historier, personer og temaer. Bibelens tid behandles – politisk og socialt, og forholdet mellem Det Nye og Det Gamle Testamente uddybes. Samtidig får eleverne mulighed for også at se på Bibelens fortællinger i perspektiver fra jødedom og islam.\nBibelguiden giver kort og godt eleverne et overblik over de bibelske fortællinger og faglige redskaber til at arbejde videre med dem i undervisningen.\nSamtidig forklarer Bibelleksikonet svære ord og begreber for eleverne, så fortællingerne bliver lettere at gå til. Bibelguide og leksikon er skrevet af skole-kirke konsulent og cand.pæd. Inger Røgild .\nVægt: 1456 g\nUdgivelsesdato: 08 Mar 2011\nHome Bog & Papir Bøger Faglitteratur Historie, Mytologi og Religion Skolebibelen Bibelselskabet


Marketing Ordbog» Contextuel Targeting. En måde, at nå dine kunder på\nOm Admatic Digital\nContextual Targeting er en kontekst målretning, hvor Google Ads bruger dine keywords, emner og indhold til at tilføje annoncer på relevante websider. Derfor er det en god ide at anvende relevante og korrekte ord i dine sider. Google analyserer indholdet i din website, bestemmer dens centrale tema og placering på søgefeltet. Hvis besøgende hermed slår det keyword eller temaord op på søgefeltet, bliver det nemmere for dem at støde ind på din hjemmeside, da din synlighed på netværket øges. Dette er takket være Google Ads og Google AdSense. Contextuel Targeting bruges i forbindelse med forskellige annoncenetværker, der distribuerer annoncer til hjemmesider og matcher dem med udgangspunkt i den tekstlige/kontekstuelle sammenhæng mellem annonce og website.\nHvad bliver Contextuel Targeting helt præcis brugt til?\nAnnoncer har altid eksisteret – om det er tekst eller grafisk baseret. I dag er de fleste annoncer på internnet. Søgemaskiner er blevet meget bedre til at bruge deres teknologi til at matche utallige annoncer og sider, der er i verden. Man kan se resultaterne flere steder, blandt andet i søgefelterne. Visse programmer hjælper dig med at skrive og analyserer indholdet i din hjemmesides tekster. F.eks. Google AdSense hjælper dig med smarte annonceplaceringer og annoncepladser. Platformen optimerer annoncer til smartphones. Det er vigtigt, at du skriver en godkendt og egnet tekst som opfylder Googles SEO-guide samt krav. Adsense koster dog penge. Forskellen mellem Google Ads og Google AdSense er ikke stor, og du kan yderligere læse om det på Google Support. Kan du ikke lide at bruge Google i det hele taget, så kan du vælge Yahoo Ads mv.\nKontekstmålretning og display-annoncer\nMed displaynetværket bliver dine annoncer vist på andres hjemmesider og scrolles. Displaynetværket adskiller sig fra søgenetværket. I en verden med moderne og nye displays finder man mere end to millioner hjemmesider, apps, programmer og videoer. Her vises forskellige virksomheders annoncer i form af billeder samt suppleret med dynamiske reklamevideoer på toppen eller siderne.\nBruger du denne type af netværk, kan du udvælge egnede og relevante websites alt efter hvilket produkt, din virksomhed sælger. Disse distributionskanaler kaldes også ”placement targeting” eller søgeord. På baggrund af disse ord udvælger man også hvilken kontekst og tema, dine annoncer skal vises i. Displaynetværket går ud på ”pushe” virksomhedens markedsføring: ofte i form af bannerannoncering, hvilket typisk kræver færre kliks end normale annoncer.\n+45 42 61 00 61 kontakt@admatic.dk


Dobbeltbeskatning af boliger i udlandet - EU - Udvandrerne.dk\n3139 daglige besøg i sidste uge. Se dokumentationen! Sponsorerede links: CYPERN INVEST\nNovember 2010Top-skribenter på Udvandrerne.dkUdvandrerne.dk får ikke blot besøg af tusindvis af læsere hver dag. Mange af læserne er også meget flittige skribenter. Besøgstallet bliver dokumenteret hver eneste uge, men nu kan du også se sort på hvidt, hvem der bliver mest værdsat for deres bidrag på webstedet.\nNovember 2008UdlandsXperterne står parat med svarAt flytte til udlandet eller købe feriebolig i udlandet er en beslutning for livet, som får tvivlsspørgsmålene til at stå i kø. Men tvivlen kan nu blive kort. Stil dine spørgsmål til det nye panel UdlandsXperterne. Så vil paneldeltagerne gøre alt for at give dig et kvalificeret svar. Ganske gratis endda.\nApril 2008Stærkt stigende interesse for USA og DubaiPå blot et år har USA og de Forenede Arabiske Emirater med Dubai i spidsen formået at markere sig kraftigt i danskernes bevidsthed som lande, som det er interessant at udvandre til eller købe (ferie)boliger i. Fra første kvartal 2007 til første kvartal 2008 har brugerne femdoblet læsningen af artikler og debat om de to lande.\nMarts 20081000 kendte danskere har sagt Danmark farvelMere end 1000 danske kändisser og beslutningstagere har på den ene eller anden måde valgt at forlade Danmark - enten for stedse eller for en periode. Ja, tallet er formentlig langt større. Men 1000 er det antal navngivne danskere, som kendte-listen på webstedet Udvandrerne.dk netop har rundet.\nJanuar 2008Dobbeltbeskatning af boliger i udlandet\nOktober 2007Millioner at tjene på at arbejde i udlandetEfter nogle år med cirka balance i udflytning og hjemflytning er hjerneflugten fra Danmark nu til at tage at føle på\nJuni 2007På sporet af 200.000 udlandsdanskereHvor mange danskere findes der i grunden "derude"? Ja, det hedder sig, at der findes 200.000 udlandsdanskere rundt omkring i verden. Men hvor søger danskerne hen, når de søger andre græsgange? Og hvor mange danskere køber i grunden ferieboliger i de forskellige lande? Svaret findes ingen steder, men Udvandrerne.dk har sat sig for at give dig det bedst opnåelige bud på et aktuelt, dansk udvandrer-regnskab.\nDecember 2006Mange nye solkyster\nOktober 2006Flere danskerne vender blikket mod nye lande\nApril 2006Danskernes interessere for at læse om køb af bolig i udlandet slår alle rekorderKopi af pressemeddelelse fra d. 9-4-2006.\nJanuar 2006Temaer på Udvandrerne.dk\nOktober 2005Brochurerne blev udsolgtStor interesse på messe for Udvandrerne.dk som gratis rådgivningscenter på nettet\nJuli 2005Interessen for Tyrkiet eksploderer fortsatEndnu en mur blev gennembrudt i andet kvartal 2005: 200.000 viste sider om Tyrkiet\nMaj 2005Resumeer fra Nyt fra DanmarkNy og regelmæssig service med aktuelt stof fra hele verden\nApril 2005Hammerslagshuse fra TyrkietSe den komplette oversigt med priserne på tyrkiske boliger, som blev besøgt i de to "Hammerslags"-udsendelser fra Tyrkiet i foråret 2005.\nApril 2005Danskernes interessere for at købe bolig i Tyrkiet slår alle rekorderKopi af pressemeddelelse udsendt til en række danske medier og journalister d. 2-4-2005\nSeptember 2004Åbent Hus ta’r SydpåSe den løbende opdaterede oversigt med priserne på de tyrkiske, franske og spanske boliger, som bliver besøgt i TV3-udsendelsesrækken "Åbent Hus ta'r Sydpå".\nMaj 2004Størst interesse for links om Spanien og FrankrigSpanien og Frankrig er suverænt de mest interessante lande at skifte den danske bopæl ud med. I hvert tilfælde hvis man tager meldingerne fra deltagerne i Udvandrerne.dk's gratis emailservice for pålydende.\nJanuar 2004Sveriges-leverandører trækker flest klikTyrkiet blander sig i konkurrencen med Sverige, Frankrig og Spanien om at være det mest populære land i Ressourceguiden.\nOktober 2003RessourceguideUdvandrerne.dk lancerer verdens - så vidt vides - mest udførlige oversigt med kontakt-informationer om over hundrede leverandører samt en lang række foreninger af interesse for danskere, der overvejer at flytte til udlandet.\nSeptember 2003Aftale med Børsen om dybe linksDagblade og rene online medier KAN faktisk finde ud af det med dybe links, dokumenterer en ny aftale mellem Børsen og Udvandrerne.dk. For brugerne af Udvandrerne.dk betyder aftalen en ekstra service og mindre besvær.\nSeptember 2003649 besøg på Udvandrerne.dk - om dagen!På en gennemsnitsdag kommer der 649 besøgende på Udvandrerne.dk, og de klikker på til sammen 5534 dokumenter.\nMarts 2003Hovedleverandører af udvandrertips til det danske folkBørsen, Berlingske Tidende og Jyllands-Posten - i nævnte rækkefølge - gør sig bedst i lænestolen, hvis man er interesseret i at flytte til - eller købe bolig i - udlandet, viser en opgørelse, som Udvandrerne.dk har foretaget.\nDecember 2002Hammerslagshuse fra FrankrigSe den komplette oversigt med priserne på sydfranske boliger, som blev besøgt i udsendelsesrækken "Hammerslag" i efteråret 2002.\nOktober 2002Størst interesse for at læse om SpanienBoligforhold samt skatter og afgifter er de mest læste emner på Udvandrerne.dk\nSeptember 2002Brugerne på besøg i Bella CentretStemningsrapport fra Udvandrerne.dk's debut på messen "Hjem i Udlandet" i Bella Centret\nMaj 2002Kendte udlandsdanskereMange kendte danskere er i virkeligheden udlandsdanskere. Se her, hvor de har slået sig ned.\nApril 2002Hammerslagshuse fra SpanienHvad var det nu, de kostede? Og hvor lå de i grunden helt præcist?\nDet første tema på Udvandrerne.dk byder på en komplet oversigt med priser på de sydspanske huse - samt andre tips - fra tv-serien "Hammerslag".\nNyt samarbejde er til fordel for brugerneTo af de største medier for nuværende og kommende udlandsdanskere bytter indhold\nDanskere kan bruge deres penge p� ferie, flad-sk�rme og fajance - uden at det beskattes l�bende ("kun" af verdens h�jeste moms). Og det manglede da ogs� bare andet. Men er de s� uforsigtige at k�be en bolig i udlandet - ja, endda tusindvis af kilometer fra den danske landegr�nse, skal der svares skat til Danmark, s� l�nge man lever. Det virker fuldst�ndig absurd, og mon det er muligt at finde ret mange andre lande - m�ske bortset fra de nordiske - hvor staten presser penge ud af boligejere p� denne m�de.\nDet var vel kun rimeligt, at danskere - og alle andre - kunne n�jes med at betale ejendomsskat efter reglerne i det land, som l�gger jord til den p�g�ldende ejendom. Men denne logik er tilsyneladende alt for enkel og ligefrem til at passe ind i det danske skattesystem.\nMed en dom fra EF-domstolen den 17-1-08 rokker ved denne dobbeltbeskatning. Dommen betyder if�lge Arne M�llin Ottosen, partner i advokatfirmaet Kromann Reumert, at det danske skattev�sen sandsynligvis bliver n�dt til at betale ejendomsv�rdiskatterne for de danske boliger i udlandet tilbage for de seneste fem �r.\nDen aktuelle dom rokker - lige som afg�relsen om fradrag for pensionsopsparing hos selskaber i udlandet i begyndelsen af 2007 - ved den logik, som hersker i et af verdens mest nidk�re skattesystemer - nemlig det danske. Med dommen er der vundet et slag for pengenes fri bev�gelighed inden for EU vundet, men vejen til den endelige sejr er fortsat b�de lang og stenet.\nSkatteminister Kristian Jensen truede i efter�ret 2007 med at opsige dobbeltbeskatningsaftalerne med Frankrig og Spanien for at skaffe flere skatteindt�gter. Og den aktuelle EU-dom kan naturligvis ramme Skat p� tegnebogen. Derfor er det nok for meget at h�be p�, at skatteminister Kristian Jensen vil smide alt, hvad han har i h�nderne for at f�lge den �nd af globalisering, som EF-domstolsafg�relsen ogs� er udtryk for.\nMen m�ske beh�ver skatteministeren og de �vrige danske politikere blot lidt "hj�lp".\nDanske boligejere i Danmark har i �rtier v�ret organiseret i grundejerforeninger. Nu m� tiden v�re kommet til, at danskere med bolig i udlandet "forener Eder", som gamle Marx ville have sagt. En s�dan forening kunne g�re et nyttigt stykke arbejde med til at holde fast i den ene ende, mens skatteministeren og de �vrige politikere sl�r sig i EU-t�jret.\nUdvandrerne.dk blev grundlagt i 2002 for at underst�tte danskere med udl�ngsel, s� den danske beskatning af ejendom i udlandet er en hjertesag. Derfor stiller Udvandrerne.dk selvf�lgelig gratis serverplads og en afdeling af sit websted til r�dighed for de folk, som kunne t�nke sig at starte en s�dan forening.\nGiv dit besyv med i det nye debat-forum om ejendomsværdiskat.\nOffentliggjort d. 01/30/2008\nSenest opdateret d. 01/30/2008© 2002 - 2013 Udvandrerne.dk


Lokal Lotto-millionær var helt rundt på gulvet | mja.dk\nDet var ikke den sædvanlige halvtredser, det drejede sig om, da en håndværker fik en mail fra Danske Spil.\nLokal Lotto-millionær var helt rundt på gulvet\n- Jeg græder yderst sjældent, men det gjorde jeg den morgen, siger lokal lottovinder, der vandt en million på kupon med nul gevinster\n19. april 2019, 21.35\nGALTEN/RY/SKANDERBORG En mand i halvtredserne fra Skanderborg Kommune er stadig ikke helt kommet sig over det chok, han fik, da han kiggede på sin telefon forleden søndag morgen efter lottotrækning. Her fik han nemlig en mail fra Danske Spil om, at han havde vundet en million kroner på millionærgarantien, hvor man bliver millionær, selvom man har nul rigtige - hvad han havde.\n- Jeg skulle på arbejde søndag morgen og hentede min telefon, som lå inde i arbejdsværelset. Da jeg så, der var kommet mail fra Danske Spil, tænkte jeg, at det var de sædvanlige 50 kroner, jeg havde vundet. Men jeg studsede godt nok over de mange nuller, fortæller vinderen til Danske Spil.\nManden løb ind og vækkede sin kone, der først blev lidt knotten over at være blevet vækket, men derefter troede, at manden var ved at stille træskoene.\n- Jeg tror, jeg forskrækkede hende ret meget. Jeg var jo helt forfjamsket, og jeg må også indrømme, at der var en tåre på min kind. Jeg græder aldrig, så det var helt uvant for hende at se mig sådan. Men den søndag kunne jeg ikke holde det tilbage.\nManden, der er håndværker, skulle af sted på arbejde, men havde ret svært ved at holde koncentrationen.\n- Beløbet er jo ikke højt nok til, at man kan sige sit job op og leve af gevinsten. Men der går da mange tanker igennem hovedet på en i forhold til de drømme, man har haft, lyder det fra manden, som har spillet lotto på abonnement i fem-seks år.\nParret ønsker at være anonyme og vil ikke ud med, hvor i kommunen, de bor. De er endda så anonyme, at de ikke engang fortæller deres børn om gevinsten.\n- Vi har altid ment, at man skal opdrage sine børn, så de kan klare sig selv. Derfor vil vi ikke sige det. Dermed ikke sagt, at vi ikke vil tilgodese dem. De skal bare forkæles uden at vide hvorfor, siger den heldige millionær.\nHeldigvis: Genvalg til folketingskandidaten\nPumaen set igen - nu syd for Skanderborg\n25-årig uden kørekort kørte i BMW uden nummerplader\nNy brandchef slanker ledelsen\nSkotsk klub henter SIF-spiller\nEndnu en virksomhed flytter til markant kontorhus