O D S H E R R E D S K U L T U R H I S T O R I S K E M U S E U M. Om os unge herude på - PDF\nO D S H E R R E D S K U L T U R H I S T O R I S K E M U S E U M. Om os unge herude på\nDownload "O D S H E R R E D S K U L T U R H I S T O R I S K E M U S E U M. Om os unge herude på"\n1 O D S H E R R E D S K U L T U R H I S T O R I S K E M U S E U M Om os unge herude på Ungdomsliv i Odsherred anno 2010\n2 TITEL: FORFATTER: UDGIVER: Om os unge herude på LANDET - Ungdomsliv i Odsherred anno 2010 Johanne Floris Christensen Odsherreds Kulturhistoriske Museum Annebjerg Stræde Nykøbing Sj. KORREKTUR: FORSIDE: FOTOS: ILLUSTRATIONER: LAYOUT: Arne Hedegaard Andersen Bjørn Birk Christensen Johanne Floris Christensen Marianne Nielsen Maianne Diers m. fl. Bjørn Birk Christensen Marianne Nielsen BIDRAGYDERE: Projektet støttes af Børnekulturens Netværk og Odsherred Kommune TRYK: Vester Kopi A/S OPLAG: 100 eksemplarer ISBN: LANDET siger tak til alle de medvirkende i undersøgelsen og undervejs i processen. Desuden skal der rettes en særlig tak til Bjørn Birk Christensen på 18 år fra Nykøbing Sjælland, der har illustreret forside- og bagsidebillederne, samt side 41 og 42. Johanne Floris\n3 I N D H O L D FORORD 5 INDLEDNING 6 Formål og målsætninger 7 Hvad gør andre? - Og hvordan skiller LANDET sig ud 10 Målgruppen 11 Om Odsherred 12 METODE 15 Videnskabsteori og analysetilgang 15 Empiri 16 Design af spørgeguide 19 Inddragelse af de unge 21 Brug af sociale medier 22 ANALYSE 25 Unges dagligdag i Odsherred 25 Familie og social baggrund 28 Livsformer 32 Betydningen af venner 34 Sport og computer 35 Sæsonbetonet ungdomsliv 36 Fritidsarbejde 37 Kærlighed og den første gang 38 Party i provinsen 40 Brug af kultur 40 Religion 44 Mønstre blandt de unge 45 Odsherred som ungdomsområde 49 Naturen og den særlige ro 50 Odsherred versus København 51 Byerne herude i Odsherred 51 De sociale problemer 52 De unge mødre 53 Vi ønsker os et ungdomshus 54 Transport: Tog og knallerter 55 Fremtidig uddannelse 57 Should I stay or should I go? 58\n4 I N D H O L D Odsherred forever 59 Drømmen om det lykkelige liv 61 KONKLUSION 63 EPILOG 65 REFERENCER 66 BILAG 1: Spørgeguide 68 BILAG 2: Fem spørgsmål til udflytterne 72\n5 F O R O R D MUSEUMSLEDER, ODSHERREDS KULTURHISTORISKE MUSEUM, JAN STEEN JACOBSEN Projektet Landet should I stay or should I go? handler om at lave en udstilling om unge mellem 14 og 18 år i Odsherred, som giver indsigt i deres hverdag, udfordringer, drømme og udsigt til verden. De er på vej mod en voksen tilværelse, som for nogle vil betyde opbrud og nye horisonter og for andre en fastholdelse af den nære tilknytning til venner og fortroligheden med de vante omgivelser. Med rapporten får projektet en dokumentation, som i fremtiden vil indgå i museets samlinger og danne basis for udstillingen og teaterets fiktion. Museet har været i nærkontakt med unge over facebook og direkte på skoler og steder, hvor de mødes i fritiden. Alle vegne har der været stor interesse for at deltage aktivt i projektet. BIBLIOTEKSLEDER, ODSHERRED BIBLIOTEK, JOHN LARSEN Viden er nødvendig for positiv udvikling, viden om andre modvirker fordomme, samtale forstærker fællesskab, fællesskab giver viden Som bibliotek vil vi gerne være med til at få skabt lys over landet, og får så mange unge i Odsherred som muligt til at ytre sig i vores projekt. Vi vil understøtte den proces, der får de involverede til at få øjnene op for de muligheder, der ligger i vores område, såvel som de muligheder de skal have opfyldt på anden vis. Vi vil understøtte dette projekts intension om at få skabt opmærksomhed om unges forhold og muligheder i Odsherred. Målet er, at alle får bedre redskaber til at tage beslutninger videre i livet. Det er mit håb, at så mange unge som overhovedet muligt får ytret sig i dette projekt, så mange kan spejle sig i andres meninger og lære og få erfaringer deraf. TEATERLEDER, ODSHERRED TEATER, SIMON VAGN JENSEN LANDET går det unge publikum i møde og lader dem være medskabende. Uanset hvad det bringer, vil processen for os som kulturinstitutioner, og dét at lade dialogen med brugeren have så stor indflydelse, være noget nyt. Vi bevarer den kunstneriske integritet, men giver det unge publikum stemme, og vi vender processen om, så projektets endelige form til dels defineres parallelt med processen. Teatrets primære opgave i dette samarbejdsprojekt bliver at stille fiktionen til rådighed og lade den berige det vidensbaserede. Vil de unge en fusion af udstilling og forestilling om det ungdomsliv, som de snart lægger bag sig? Det tror vi. Men en forudsætning er, at dialogen med dem er oprigtig. 5\n6 I N D L E D N I N G Man har sådan et billede af, at hvis man bor herude, og man virkelig godt kan lide det, så kører man på knallert, og man ryger, og man drikker alt for tidligt, og man er bare slum, slum, slum (pige 18 år, Fårevejle, 3.g.) Er det sådan, det er at være ung i Odsherred? Eller er det de unges egne - eller andres - fordomme? Hvad klinger Odsherred egentlig af? Smuk natur, fattigdom og Solvognen - eller klinger det af et rigt og aktivt ungdomsliv? Denne publikation, som er Odsherreds Kulturhistoriske Museums dokumentation om ungdomskulturen i Odsherred anno 2010, er en del af kulturprojektet LANDET should I stay or should I go?. Undersøgelsen er baseret på resultater fra kvalitative undersøgelser foretaget i efteråret 2010 med formålet at dokumentere unges liv mellem år i Odsherred gennem forskellige dialogformer og undersøgelsesmetoder. LANDET should I stay or should I go er et tværfagligt samarbejde mellem tre kulturinstitutioner: Odsherreds Kulturhistoriske Museum, Odsherred Teater og Odsherred Bibliotek. Projektet har som overordnet mål at skabe en kombination af en udstilling og en professionel LANDET blev lanceret på Odsherreds Gymnasium, hvor larmende flashmob ere afbrød teaterleder Simon Vagn Jensen. teaterforestilling på Odsherreds Kulturhistoriske Museum i 2011 på baggrund af involverende processer med de unge. Det er særlig vigtigt, at de unge får en stemme som et led i en demokratiseringsproces, og derfor indeholder LANDET løbende tiltag om, for, med og af unge i målgruppen år. Titlen LANDET refererer til området, hvor de unge bor, og til måden hvorpå de selv omtaler Odsherred som område. Undertitlen should I stay or should I go? fokuserer på et af de vigtige valg, som målgruppen skal tage (oftest efter endt skolegang); skal de blive i Odsherred, eller skal de rejse væk? Følgende spørgsmål bliver besvaret i denne publikation: Hvad er det specifikke ved at være ung i Odsherred, og hvori ses det universelle ungdomsliv? Hvad er de unges motivation til enten at blive eller rejse? Forestiller de sig at komme tilbage senere i livet og hvorfor/hvorfor ikke? Publikationen vil afslutningsvis indeholde en række erfaringer og inspiration til at involvere unge i et tværfagligt kultursamarbejde på landet. SAMARBEJDSPARTNERE Børnekulturens Netværk har støttet reseachdelen til denne publikation. Derudover samarbejder LANDET med forskellige eksterne partnere såsom Ods-herred Kommune, Kulturregion Midtog Vestsjælland, Holbæk Amts Venstreblad, Vig Bio samt forskellige uddannelsesinstitutioner som elsempelvis Odsherreds Gymnasium, folkeskoler og andre skoler i Odsherred. 6\n7 F O R M Å L O G M Å L S Æ T N I N G E R Formålet med LANDET- should I stay or should I go? er at skabe en udstilling og forestilling om at være ung i Odsherred, baseret på og inspireret af involverende processer med de unge. Et vigtigt element i processen er, at de unge som målgruppe føler ejerskab med projektet og derigennem får lyst til at se udstilling/forestilling Det er LANDETs ambition, at projektet på sigt vil bidrage til, at de unge ser sig selv som en aktiv del af de kulturelle muligheder i Odsherred, og at de dermed vil engagere sig i områdets fremtid. Samtidig ønsker de tre kulturinstitutioner at få etableret en blivende og vedvarende dialog og et fortsat samarbejde med de unge, så de unge får øje på områdets kulturtilbud som et aktiv og noget brugbart - også efter projektets afvikling. DIALOG, NY VIDEN OG VIDENSDELING For Odsherreds Kulturhistoriske Museum er det vigtigt at indsamle og bevare viden om de unge i Odsherred. Derfor er målet med denne publikation at skabe ny viden og dokumentere de unge odsinges liv, egne drømme, visioner og forhindringer. Kulturhistoriske museer arbejder traditionelt med feltarbejde med fokus på interviews og observationen, men i denne undersøgelse suppleres metoden med alternative tilgange. Dette sker dels ved at etablere et team af kreative unge, der er med i skabelsen af forestillings- og udstillingsrummet, dels ved at kommunikere med dem via mobiltelefoner og SMS og ved at oprette en fælles kommunikationsplatform på Facebook for de unge. Facebook-siden kan desuden anvendes i andre sammenhænge fx i forbindelse med andre projekter i relation til Odsherred Kommunes ungeindsats. Det er de tre institutioners ønske og ambition, at LANDET senere hen kan inspirere og bidrage med ny viden på landsplan inden for ungdomskulturområdet og inden for tværgående kulturprojekter. Et uddrag af de unge deltagere i kulturprojektet LANDET. Her ses nogle af eleverne fra 9.a. og 9.b. fra Grundtvigskolen i Nykøbing Sjælland. 7\n8 Det vil bl.a foregå gennem udarbejdelse af artikler, indslag i pressen og evt. modeludvikling, der sætter Odsherred på landkortet som et eksempel på innovativt kultursamarbejde mellem tre kulturinstitutioner, der involverer unge i skabelsen af kulturtiltag. FOKUS PÅ FORMIDLING UNDERVEJS I PROCESSEN Endnu en målsætning er, at formidlingen af projektet kommunikeres på en unik og fængende måde, så både de unge selv, lærere på uddannelsesinstitutionerne samt regionale og kommunale politikere og embedsværk får kendskab til og interesse for LANDET. Håbet med dette er at få alle unge i Odsherred og omkringliggende kommuner til enten at deltage i involverende processer og/eller se teaterforestillingen og udstillingen. Siden lanceringen af LANDET i august 2010 har der løbende været formidling og tiltag, der har skabt opmærksomhed blandt målgruppen, så de næsten et år før den officielle åbning af udstilling og forestilling havde kendskab til LANDET. Et stort fokus har været på online kommunikation med de unge Formidlingen er bl.a. foregået ved præsentationer af projektet på skoler og gymnasier, visninger af de unges lommefilm (film via mobiltelefoner), events og gennem trykt materiale som flyers, plakater og bannere. Et stort fokus har været på online kommunikation med de unge via LANDETs Facebook-side, YouTube-kanal og blog på Wordpress. Her har været løbende dialog og fokus på, at de unge er blevet hørt og har fået en stemme omkring projektet som et led i en demokratiseringsproces (se metode). 8 I august 2010 indledte Johanne Floris jagten på fokusgruppedeltagere, her fortæller hun om LANDET på Odsherreds Gymnasium.\n9 FORESTILLING & UDSTILLING Museumsudstillingen og den professionelle teaterforestilling opsættes på Odsherreds Kulturhistoriske Museum i maj i 2011, udarbejdet af scenograf Lea Burrows med hjælp fra scenograf Ingvild Rømo Grande. Udstillingen og forestillingen skabes i samarbejde med en bredt sammensat gruppe af unge; LANDETs kreative unge-team. Teaterdramatikken bliver en integreret del af en udstillingen, og i stedet for at bygge på en traditionel dramaturgi, får forestillingen i stedet en fragmentarisk montagekarakter. Forestillingen iscenesættes af Frede Guldbrandsen, mens Mei Oulund er dramatiker og står på scenen sammen med skuespillerne Rikke Bilde, Henrik Ipsen og Lars Topp Thomsen. Teaterdramatikken bliver en integreret del af en udstillingen Der er desuden nedsat en udstillingsgruppe bestående af repræsentanter fra de tre institutioner til at forestå udstillingens udformning og formidling, samtidig med LANDETs unge-team deltager i dette arbejde. Både udstillingen og forestillingens univers tager afsæt i det dokumentariske materiale fra denne publikation, og benytter effekter fra de unges egne liv som fx: genstande film mobiloptagelser billeder tekster uddrag af de unges brugerkommentarer fra LANDETs Facebook-side - og meget mere. Der lægges stor vægt på interaktivitet, så publikum og gæster bliver aktive brugere, der deltager i skabelsen af rummet og oplevelsen. Evalueringen vil foregå på to niveauer: mellem de tre institutioner og med brugerne. Institutionerne vil internt evaluere på, hvordan samarbejdet har forløbet, samt hvad der har fungeret, og hvor udfordringerne har været. Eksternt ønsker projektet at høre brugerne om, hvordan de har oplevet projektet og derudover finde ud af, om LANDET har appelleret til andre brugergrupper end den specifikke målgruppe i givet fald hvordan og hvorfor? De første modeller af udstillingen og kulisserne til forestillingen om unge i Odsherred er udarbejdet af scenograf Lea Burrows. 9\n10 H V A D G Ø R A N D R E? - O G H V O R D A N S K I L L E R L A N D E T S I G U D? Unge er et indsatsområde for mange kulturinstitutioner. Et blik på hvad kulturinstitutioner beskæftiger sig med viser, at kulturtiltag og dialogbaseret formidling for og med unge er i højsædet flere steder i landet. En af LANDETs vigtigste målsætninger er netop at arbejde ambitiøst med de unge gennem forskellige metoder I Region Midtjylland er fire kunstmuseer og to teatre gået sammen om VANDET et udviklingsprojekt om vand med unge som målgruppe (www.kulturplakaten.dk). I Vestsjælland har Holbæk Museum i samarbejde med Historiens Hus og Ringsted Museum produceret fire dokumentarfilm om unges hverdag og livsformer kaldet Ung i Provinsen (www.holbmus.dk). På det endnu uåbnede Rock Museum i Roskilde arbejder 33 unge mellem år som Rockpiloter, hvor de inddrages i skabelsen af museet, hvilket bl.a. har resulteret i bogen Musikken i mit liv (www.gesamtkunstwerk.dk). I Odense på Brandts foretages der med projeket Unge på Brandts undersøgelser om, hvordan museet kan tiltrække flere unge brugere (www.bornogkultur.dk). Alle disse tiltag er blot eksempler på det store fokus på børne- og ungekultur, der ses i kulturlivet. Derudover holdes der ofte konferencer om børne- og ungekultur flere steder i landet. Brugerinddragelse er et gennemgående nøgleord for størstedelen af projekterne, men reel inddragelse af de unge i selve tiltagene forekommer ikke i alle tiltag. På Museum Lolland-Falster har en undersøgelse om ungdomskulturen fra resulteret i udstillingen Ung i tiden (www.aabne-samlinger.dk), mens Statens Museum for Kunst i København opfordrer unge til at blive kunstpiloter og deltage i det fysiske og online fællesskab (community) ULK Unges Laboratorier for Kunst, hvor de bl.a. oploader egne værker (www.smk.dk). En af LANDETs vigtigste målsætninger er netop at arbejde ambitiøst med de unge gennem forskellige metoder, workshops og events, så de føler ejerskab til projektet. LANDET er desuden et af de eneste eksempler på et kulturprojekt, der integrerer tre kulturinstitutioners arbejde i ét fælles oplevelsesrum. 10 Graffitimur på Nakke Festival 2010.\n11 M Å L G R U P P E N De tre kulturinstitutioner har valgt at fokusere på målgruppen år af flere årsager. Blandt andet på baggrund af det store fokus fra politisk side, både nationalt (gennem bl.a. Børnekulturens Netværk under Kulturministeriet) og kommunalt (med den ny kulturaftale) på denne målgruppe. For Odsherred Teater har målgruppen desuden været et naturligt valg, da unge er primær målgruppe i størstedelen af deres produktioner, ligesom børn og unge også er en naturlig målgruppe for Odsherred Bibliotek. Odsherreds Kulturhistoriske Museum henvender sig ligeledes til børn og unge gennem målrettede tilbud i forbindelse med skoletjenesten ved at formidle historisk viden om museets udstillinger. Museet har tidligere fokuseret på de yngre folkeskoleklasser op til 7.klasse. Derfor er arbejdet med de årige et nyt interesseområde, hvor dokumentationsindsamlingen og formidlingen for og med de unge er højt prioriteret. FRA BARN TIL VOKSEN Endnu en grund til at vælge de årige skyldes den vigtige tid, de befinder sig i i livet. Ungdom kan defineres som perioden fra pubertetens begyndelse til etableringen af voksenliv med egen økonomi, arbejde, bolig og familie og en personlig identitet (Børnekulturens netværk 2010:8). I årene år sker skiftet fra at være barn til at være voksen og skiftet til selv at tage beslutninger omkring ens liv. Veje skal vælges, mens nogle veje opstår af tilfældigheder. Det er den periode, hvor unge efter endt skolegang, begynder at tage stilling til, hvad de vil med livet, og specifikke spørgsmål trænger sig på: hvor skal jeg bo? Vil jeg blive eller vil jeg væk fra Odsherred? Vil jeg læse videre? Vil jeg ud at arbejde eller rejse? Deres relationer kan ændre sig, og den jævnbyrdighed eller egalitet, der har været i skolens fællesskab, begynder af indlysende grunde at forsvinde. De tager stilling til uddannelsesmæssige valg, som kan betyde opbrud, både i forhold til relationer og venskaber men også i forhold til, hvor de vælger at leve deres liv. Det er den alder, hvor både nødvendigheden af at træffe valg og konsekvensen af ikke at træffe valg indtræder. Veje skal vælges, mens nogle veje opstår af tilfældigheder GENERATION NETVÆRK Det er ikke muligt at karakterisere ungdom på én måde, da unge så at sige sammensætter deres liv via forskellige brudstykker af oplevelser, holdninger og præferencer, der danner rammen for deres livsstil, men som samtidig er i konstant forandring (Børnekulturens Netværk 2010: 8-10). Således tales der bl.a. om zapper generationen, der zapper mellem underholdningstilbud, teknologier, venner, jobs, og som vælger mellem de mange tilbud ud fra en øjeblikkelig tilfredsstillelse (Bay og Ralund 2006). De er også en del af det såkaldte generation netværk, som vedligeholder deres netværk ved fx kontant at være online via mobiltelefoner og internettet (Bay og Ralund 2006). Aldersgruppen er også valgt, da den er selvkørende. Da et af LANDETs mål er at være inkluderende i forhold til målgruppen, ønskede institutionerne en gruppe, som kan handle og medvirke på egen hold uden nødvendigvis at være i følgeskab med forældre eller skole. Det ville fx se anderledes ud, hvis målgruppen hed 9-12 år, da de ville være mere afhængige af voksne. 11\n12 O M O D S H E R R E D Ods Herred var længe kun forbundet med det øvrige Sjælland via den smalle tange ved Dragsholm, og langt op i 1800-tallet var egnen isoleret og tilbagestående. Med udtørringen af Sidinge Fjord og Lammefjord fik landbruget og hele egnen nye muligheder, og jernbanen Holbæk-Nykøbing Sjælland (åbnet 1899) ændrede transportforholdene helt (Den store danske Encyklopædi: 1999). Således bliver Odsherred beskrevet; som en halvø der tidligere var tilbagestående og svært tilgængelig, men som efter opførelsen af bl.a. jernbanen blev lettere at komme til. I dag bor der indbyggere i husstande i Odsherred Kommune (kilde: Danmarks Statistik b+c, den ). Kommunen strækker sig over 355 km 2 areal og har 157 kilometer kyststrækning. Der er et rigt foreningsliv i området og masser af mulighed for at udøve sport, kommunen har nemlig tre svømmehaller, et friluftsbad og ni sports- og idrætshaller (www.odsherred.dk). Af kulturtilbud har Odsherred et kulturhistorisk museum, et kunstmuseum, et teater, et biblioteksvæsen og en biograf. Gennemgående ses en tendens, hvor Odsherred konkurrerer med Lolland Kommune om det laveste antal unge i kommunen og højeste procent af unge på overførselsindkomst Odsherred benævnes ofte som udkantområde, eller som en del af udkants-danmark, hvilket oftest defineres ud fra et område med lav uddannelse, udflytning, lav vækst og høj ledighed (www.fagbladet.dk). Odsherred er en halvø omgivet af vand på alle sider og har ni offentlige badestrande. Netop strandene og naturen medfører, at Odsherred er det største fritidsområde i Danmark med over sommerhuse i området (kilde: den ). En landsdækkende undersøgelse fra 2010 af landets 98 kommuners livsvilkår og udviklingsmuligheder har ud fra 24 målepinde undersøgt seks temaer: befolkningsmæssige forhold, arbejdsmarked, indkomst og formue, sundhedsforhold samt uddannelse. 12 Gundmindrup Strand og busstoppestedet på Adelers Alle ved Fårevejle Stationsby.\n13 Ud af de 98 kommuner rangerer Odsherred næstlavest på plads 97 i det samlede resultat, kun overgået af Lolland Kommune. Undersøgelsen viser bl.a., at 23 % af beboerne i Odsherred er 65 år eller ældre, at gennemsnitsindkomsten for en familie er kroner, at antallet af tvangsaktioner på huse er høj, og at 29 ud af 100 indbyggere blev sygehusindlagt i 2007 (www.fagbladet.dk). Analysen påpeger bl.a., at grunden til den lave uddannelsesprocent blandt unge i Odsherred skyldes udvandring: Det er tydeligt, at andelen af unge uden uddannelse er høj i udkantsområder og lav i Københavnsområdet. Baggrunden er formentlig, at mange unge i udkantsområderne er søgt mod hovedstaden for at uddanne sig. Tilbage er de ikke uddannelsesmotiverede (Arbejdsmarkedsstyrelsen 2010: 7). UDDANNELSE Der er i alt 2065 unge i Odsherred i aldersgruppen år (kilde: Danmarks Statistik a ), som kan vælge at gå på en af kommunens 10 kommunale folkeskoler, ni fri- og efterskoler og senere hen på gymnasiet i Odsherred (www.odsherred.dk). Inden for ungdomsuddannelsesområdet kan [Odsherred] siges at være i modvind Ser man på uddannelsesniveauet blandt beboerne i Odsherred, er tallene slående: 2,5 % af beboerne i Odsherred har en lang videregående uddannelse, 10 % en mellemlang uddannelse, mens 39 % har en erhvervsuddannelse. Derudover har 0, 34 % en bachelor og kun 0,06 % en forskerbaggrund (Odsherred Bibliotek 2009: 5). Yderligere undersøgelser viser, at Odsherred inden for ungdomsuddannelsesområdet kan siges at være i modvind. Arbejdsmarkedsstyrelsens undersøgelse fra 2010 viser, at Odsherred, blandt kommunerne i Østdanmark, ligger dårligst placeret med 37 % af unge mellem år, der ikke har nogen uddannelse udover grundskolen. Gennemgående ses en tendens, hvor Odsherred konkurrerer med Lolland Kommune om det laveste antal unge i kommunen og højeste procent af unge på overførselsindkomst. Derudover kendetegnes Odsherred som en kommune med få personer af anden etnisk baggrund med 1, 6 % mandlige indvandrere og 2 % kvindelige indvandrere (Odsherred Bibliotek 2009: 3). Politisk set er Socialdemokratiet og Venstre de partier med størst opbakning fra borgerne, efterfulgt af Dansk Folkeparti som det tredje største parti (www.kmdvalg. dk). UDDANNELSESNIVEAUET I ODSHERRED GRUNDSKOLE 38,30 % ALMENGYMNASIAL UDD. 3,11 % ERHVERVSGYMNASIAL UDD. 0,88 % ERHVERVSUDDANNELSER 38,63 % KORTE VIDEREGÅENDE UDD. 3,59 % MEL. LANGE VIDEREGÅENDE UDD. 10,39 % BACHELOR 0,34 % LANGE VIDEREGÅENDE UDD. 2,45 % FORSKERUDDANNELSER 0,06 % Uoplyst 2,26 % I alt 100 % Kilde: Odsherred Bibliotek,\n14 Et eksempel på interaktivitet på LANDETs Facebook-side (www.facebook.com/paalandet).\n15 M E T O D E Dette afsnit gennemgår videnskabsteori og analysetilgang, empiriproduktion, spørgeguidens undersøgelsesdesign samt brug af Facebook og inddragelse af unge. V I D E N S K A B S T E O R I O G A N A L Y S E T I L G A N G I afsnittet præciseres og argumenteres for den videnskabsteoretiske tilgang og analysetilgang for projektet Landet - should I stay or should I go?. Det videnskabsteoretiske ståsted tager udgangspunkt i hermeneutikken; en processuel tilgang til undersøgelsen, der veksler mellem forståelsen af dele og helheden, også kaldet den hermeneutiske cirkel. Forståelse og tolkning af en sag er således en uendelig proces. Ud fra filosoffen Gademar er subjektet (undersøgeren) ikke adskilt fra teksten (bredt forstået som empiriske fænomener), da undersøgerens forforståelse naturligt indgår i fortolkningsprocessen (Nygaard 2005: 75-77). Forforståelse, eller fordomme, henviser til, at mennesker på forhånd har en given viden/holdning om en sag, men at disse er foranderlige i forståelsesprocessen. I undersøgelsen af hvordan det er at være ung i Odsherred eksisterer visse forforståelser omkring de unge: De bor i provinsen, hvor mulighederne for mellemlange og lange videregående uddannelser er få, og derfor vil unge, der ønsker at tage en uddannelse, flytte til en større by. Der er langt til alting, og transportmulighederne er ikke optimale. Projektets undertitel Should I stay or should I go? henviser til endnu en forforståelse omkring de unges liv. Det valg, som unge mennesker skal træffe, når de bor på landet ; om de skal forlade hjembyen til fordel for en større by, hvor mulighederne måske kan være større. Dette spørgsmål vil være en central del af undersøgelsen, for at undersøge, hvilke unge der bliver boende i Odsherred, hvilke der flytter væk, og hvad årsagerne er til disse valg. Derudover vil undersøgelsen belyse to overordnede temaer: hvilke ønskedrømme har de unge? Og hvilke forhindringer kan de forestille sig at støde på i fremtiden? Disse forforståelser ændres i takt med, at forskeren går i dialog med de unge, således at forståelseshorisonten udvides. Horisonten er den vidde, som forskerens udsyn har. For at have en så bred horisont som muligt, er der via en åben dialog med de unge forsøgt at være opmærksom på forskellige svar og paradoksale og modsætningsfulde informationer og dermed ikke søge bestemte svar. Ved at sætte sig i de unges sted og medbringe sine forforståelser for derefter at få revurderet dem i forståelsesprocessen opstår der en horisontsammensmeltning, som gør det muligt at forstå deres livsverden. 15\n16 V I D E N S K A B S T E O R I O G A N A L Y S E T I L G A N G Analysetilgangen hjælper til med at belyse dilemmaer og problemstillinger. Undersøgelsen vil trække på etnologiske studier og inspiration fra teoretikerne Thomas Højrup og Lone Rahbek Christensen. En kultur- og analysetilgang ud fra disse teoretikere hjælper til at undersøge, hvilke livsformer der er repræsenteret blandt unge i Odsherred samt bruge livsforms-begreberne til at lokalisere, om der er modsætninger mellem de unges livsformer, samt når elementer hører hjemme i forskellige livsforms-begreber, der støder sammen. I analysen og tolkningen af resultaterne tages der forbehold for/hensyn til det stadium i livscyklussen, de unge befinder sig på. Det er således et øjebliksbillede af, hvordan det er at være ung i Odsherred anno Dog vil undersøgelsen konkludere noget generelt om ungdomslivet i provinsen og belyse målgruppens udsagn, mangfoldighed og kulturvariation. E M P I R I Datamaterialet er genereret i perioden august november Empirien er produceret ud fra en kombination af forskellige metoder. Den består af ni fokusgruppeinterviews med 64 unge, otte videointerviews med 19 unge foretaget i sommeren 2010 på Vig Festival, interviews via med fem udflyttere samt løbende dialog med målgruppen via Facebook. I alt fylder empiri-materialet 297 sider i transskriberet tilstand, hvilket vil blive bevaret for eftertiden sammen med lydfiler, billeder, videooptagelser og screen dumps af Facebook-siden, You Tube-kanalen og bloggen. Materialet vil indgå i museets samlinger og blive beskyttet i forhold til deltagernes personlige oplysninger, men stillet til rådighed til de tre kulturinstitutioner og blive oprettet som en museumssag. Empirien er produceret ud fra en kombination af forskellige metoder TESTINTERVIEWS Rekrutteringen af deltagerne til undersøgelsen er foretaget gennem opsøgende arbejde i felten ; i de unges miljøer. Første kontakt med de unge blev skabt under henholdsvis Vig Festival og Nakke Festival i juli 2010, hvor 19 unge blev interviewet om deres dagligdag, holdninger til Odsherred og specifikt om, hvorfor de var på festival. Disse første samtaler blev optaget på videokamera og fungerede som test-interviews for at få inspiration til udformningen af spørgeguiden til fokusgrupperne. Desuden var ønsket at møde de unge uden for skoleregi for at få et umiddelbart indblik i, hvordan ungdomslivet kan være om sommeren i Odsherred. REKRUTTERING AF FOKUSGRUPPEDELTAGERE Rekrutteringen af de tre første fokusgrupper foregik i Aksen i Asnæs den 19. og 20. august i forbindelse med projektet Lommefilm med tre deltagende 9.klasser fra Nykøbing og Asnæs. Interessen for at deltage i fokusgrupperne var stor, da henholdsvis 13 og 12 elever meldte sig fra Grundtvigskolen 9.a og 9.b. i Nykøbing, og 11 (ud af 12 elever) tilmeldte sig fra Bobjergskolen 9.a. i Asnæs. Der blev således behov for at udvælge et passende antal elever, hvilket de tre klasselærere hjalp til med, for at sørge for maksimal 16\n17 E M P I R I variation i forhold til social baggrund, faglighed, fritidsinteresser mv. Derefter blev unge fra Odsherreds Gymnasium rekrutteret via en præsentation af projektet til gymnasiets fælles morgenmøde den 26. august. Her meldte 29 elever sig til at deltage i fokusgrupper, og igen blev det nødvendigt at udvælge 16 elever (til to grupper), hvilket gymnasiets rektor var behjælpelig med. Eleverne fra Odsherred Garden og Musikskolen blev rekrutteret ved en øve-aften på Musikskolen. Den resterede rekruttering er foregået via kontakt til klasselærere, der herefter har spurgt deres elever, om de ville deltage i fokusgrupperne. OM FOKUSGRUPPERNE Undersøgelsen bygger på kvantitativ empiriproduktion; fokusgruppeinterviews med 5-8 deltagere i hver fokusgruppe. Formålet med dette er at undersøge unges dagligdag, drømme og vilkår ved at være ung i Odsherred, hvor deltagerne i grupper interagerer med hinanden og deler viden, oplevelser, erfaringer med hinanden (Halkier 2006: 18-22). Fokusgrupperne er sammensat så bredt som muligt med ønsket om at nå et repræsentativt billede af unge i Odsherred gennem geografi, alder, køn, uddannelse samt fritidsinteresser og religion. HER BOR FOKUSGRUPPEDELTAGERNE: RØRVIG NAKKE NYKØBING SJÆLLAND HØJBY NR. ASMINDRUP EGEBJERG ELLINGE LYNG VIG GREVINGE KELSTRUP ESKILSTRUP ASNÆS FÅREVEJLE KIRKEBY FÅREVEJLE STATIONSBY 17\n18 E M P I R I De kvalitative forskningsinterviews består af ni fokusgrupper med i alt 64 unge mellem år. Fokusgrupperne er: 9.a Grundtvigskolen, Nykøbing Sj. (d. 27/8 2010) Otte deltagere tre drenge, fem piger. 9.b Grundtvigskolen, Nykøbing Sj. (d. 1/9 2010) Syv deltagere en dreng, seks piger. 9.a. Bobjergskolen, Asnæs (d. 7/9 2010) Seks deltagere tre drenge, tre piger. Odsherred Gymnasium, Asnæs (d. 16/9 2011) Otte deltagere - fire drenge, fire piger. Odsherred Gymnasium, Asnæs (d. 16/9 2010) Otte deltagere fire drenge, fire piger. Odsherred Garden/Musikskolen, Asnæs (d. 22/9 2010) Syv deltagere - seks drenge, en pige. Derudover har der været taget kontakt til Diabeteshjemmet Solglimt i Fårevejle, UUC, Misbrugscentret i Vig, sognepræsten på Sjællands Odde, Camilla Munch (i forhold til at få kontakt til unge fra Odden) og Holbæk Amts Venstreblads unge bude kaldet A-team, men disse måtte udgå pga. manglende tilbagemeldinger. De kvalitative forskningsinterviews består af ni fokusgrupper med i alt 64 unge mellem år Der er desuden foretaget deltagerobservation til konferencen Kultur for unge, afholdt af Kulturprisen, Børnekulturens udviklingscenter i Skanderborg. Her blev givet forskellige bud på, hvad der kendetegner ungdomskultur og de unges måde at kommunikere og forbruge kultur på. Også Børnekulturens Netværks dialogmøde om kunst og kultur for, med og af unge den 22. november i Århus gav inspiration til udvikling af LANDETs ungeaktiviteter. Erhvervsklassen, Asnæs (d. 29/9 2010) Syv deltagere to drenge, fem piger. Rørvig Friskole 9.klasse (d. 2/ ) Seks deltagere to piger, fire drenge. 10. klasse i Højby (d. 11/ ) (samlet 10. klasse i Odsherred) Syv deltagere - to drenge, fem piger. Elever på Musikskolen og medlemmer af Odsherred Garden. 18\n19 D E S I G N A F S P Ø R G E G U I D E Spørgeguiden til fokusgrupperne er struktureret ud fra tre overordnede temaer, 14 under-temaer med dertilhørende spørgsmål og tre individuelle øvelser (bilag 1). De tre temaer er: 1. De unges hverdag i Odsherred, 2. Ung i Odsherred 3. Forhindringer & Ønskedrømme. Anden øvelse er en fri associationsøvelse ud fra begrebet Odsherred med formålet om at finde ud af, hvad de unge individuelt forbinder med Odsherred. Tema 3 er bygget op omkring forhindringer og ønskedrøm og indeholder øvelse 3 om de unges fremtidsplaner og drømme, hvorefter de unge kan kommentere seancen inden, fokusgruppeinterviewet afsluttes. Under hvert tema forekommer en individuel øvelse, der drejer sig om de unges hverdag, hvordan livet er som ung i Odsherred, samt hvordan de forestiller sig deres fremtid vil udfolde sig. Tema 1 De unges hverdag i Odsherred handler om: skolegang, fritidsinteresser, fritidsarbejde, betydningen af venner og familie, fest, druk og rusmidler, sex og kærlighed, kulturbrug og religion. I første øvelse skriver deltagerne ned, hvad de foretog sig dagen forinden som en 24-timers dagbog. Dette er for at få en forståelse af de unges hverdag og livsform, og for at undersøge ligheder og forskelligheder ved deres dagligdag. Tema 2 Odsherred som ungdomsområde fokuserer på: I tredje øvelse skriver de unge ned, hvor de forestiller sig at være i livet, når de henholdsvis er 25 år, 40 år og 70 år, herunder hvad de beskæftiger sig med, hvor de bor henne mv. I samme øvelse skriver de om deres højeste ønske og hvad de forestiller sig, der kan opstå af forhindringer for at hindre dette. Alle interviews er foregået i de miljøer, hvori de unge færdes Interviewet er stramt struktureret med ønsket om at nå alle spørgsmålene, men løst i forhold til de unges interaktion med hinanden for at give plads til deres indbyrdes snak og historier. Alle interviews er foregået i de miljøer, hvori de unge færdes. Det har således været på deres skoler, musikskole og gymnasium, hvilket har medført, at de har følt sig trygge i kendte omgivelser. livet som ung i Odsherred - det allerbedste og værste, ønsker til området, om de er landet i Odsherred eller om familien har boet i området i flere generationer, om de forestiller sig at flytte væk og i givet fald hvorfor, subkulturer blandt unge, kriminalitet og mobning, transportmuligheder samt muligheder for uddannelse i området. Forløbene er blevet optaget på digital mikrofon og filmet med videokamera for at dokumentere undersøgelsen. Derudover er der taget billeder af de unge, både under og efter udførelsen af fokusgrupperne. Alle interviews er afholdt af Johanne Floris som interviewer og moderator. 19\n20 Billeder fra ODSCAR-showet i Vig Bio d. 28. oktober 2010, hvor stand-up-komiker, Thomas Wivel, var hovedvært.\n21 I N D D R A G E L S E A F U N G E Inddragelsen af de unge er som nævnt et af de vigtigste formål og ønsker for de tre kulturinstitutioner bag LANDET. Arbejdet med de unge har - og vil indtil åbningen af forestillingen og udstillingen - foregå som en løbende proces med forskellige nedslagspunkter forstået som specifikke aktiviteter, events eller workshops. Fra politisk side er der fokus på brugerinddragelse gennem fx Kulturministeriet, der opfordrer til out reach (Kulturministeriet 2006) og Børnekulturens Netværks rapport Ungekultur i nye rammer der efterlyser nye ungeinitiativer, der er tilpasset mindre byer på baggrund af samarbejde mellem lokale kulturinstitutioner og lokale unges behov i forhold til kultur (Børnekulturens Netværk 2010: 34). Netop dette er LANDETs mål og ønske. UNGEAKTIVITETER Første workshop blev afholdt af Odsherred Bibliotek, der inviterede tre 9. klasser fra Nykøbing til at lave deres egne lommefilm, hvor de optog en kort film over temaerne Ønskedrøm & Forhindringer på deres mobiltelefoner. Herefter stemte de bl.a. på deres yndlingsfilm på Facebook, som fik overrakt Facebook prisen til det store Odscar show i Vig Bio torsdag den 28. oktober, hvor stand-up komiker Thomas Wivel var vært. Inddragelsen af de unge er en igangværende og løbende proces Dagen efter, fredag den 29. oktober, var der kulturnat i Asnæs, hvor LANDET også var repræsenteret. Odsherreds Kulturhistoriske Museum holdt til i Kulturhuset Aksen i Asnæs, hvor de unge kunne komme forbi og se deres lommefilm på stort lærred, fortælle om deres yndlingsgenstand og oploade billeder af den på Facebook. LANCERINGEN AF LANDET Inddragelsen af de unge er en igangværende og løbende proces, der startede ved LANDETs lancering den 14. september 2010 på et pressemøde på Odsherreds Gymnasium. Teaterleder Simon Vagn Jensen, biblioteksleder John Larsen og reseacher Johanne Floris præsenterede projektet foran gymnasiets ca. 400 elever (www.ordsherredsgym.dk), men pludselig blev de afbrudt af larmende unge. Gymnasiets dramahold begyndte at synge should I stay or should I go? som et led i en på forhånd aftalt flashmob for at skabe overraskelse og nysgerrighed blandt tilskuerne samt for at have de unge med i projektet helt fra begyndelsen. Desuden var også gymnasiets mediehold bragt i spil, da de filmede seancen. I perioden august-november 2010 blev der foretaget ni fokusgrupper med de unge, hvilket også var med til at skabe opmærksomhed om projektet, da de unge efter deltagelsen i fokusgrupperne ville høre mere om LANDET. DET KREATIVE UNGE-TEAM Da projektet stadig er i gang, kan der nævnes foreløbige projekter i 2011: Et kreativt team af ca unge, der er med i skabelsen af udstilling og forestilling. Første workshop foregår den 5. februar med en inspirationstur til ungdomskulturhuse i København, hvorefter de unge skal definere, hvordan de vil være med i projektet. Det kan fx foregå ved at tage billeder til udstillingen, tegne, male og snitte i træ. Derudover er der en fotokonkurrence på tegnebrættet, som skal foregå i samarbejde med Holbæk Amts Venstreblad i marts måned, og stadig flere aktiviteter sættes i værk. 21\n22 B R U G AF S O C I A L E M E D I E R LANDET har siden sin opstart fokuseret på formidling gennem forskellige platforme, deriblandt online sociale netværkstjenester (sociale medier). Fra projektets start var det et klart mål at skabe en online platform for områdets unge; et community. Målet var dels at skabe dialog med de unge, hvor de unge frit kunne udtrykke sig, snakke med hinanden og stille spørgsmål til LANDET. Dels for at LANDET som afsender kunne komme i snak med de unge og kommunikere løbende om tiltag undervejs i projektet. Landets officielle Facebook-side (www.facebook.com/ paalandet) havde sin opstart mandag den 9. august 2010, og på to uger havde siden 96 venner eller synes godt om -brugere. Da der kun er 2065 unge i Odsherred mellem år, blev siden ikke oprettet med forventninger til, at den ville opnå tusinde venner, men i stedet oprettet for at have en samlet side for de unge i Odsherred. Den 6. januar 2011 havde LANDET 487 venner på Facebook, hvoraf 61 % af brugere var mellem år og 15 % mellem år. Dette kan siges at leve op til målet om at henvende sig til målgruppen år, da siden således er blevet et fælles community for over 1/5 af områdets unge. I oktober måned 2010 foregik en online afstemning på baggrund af de tre 9.klassers lommefilm på, hvor de kunne stemme på deres yndlingsfilm på Facebook og herefter se alle film på LANDETs YouTube kanal (www. youtube.com/paalandet). LANDETs YouTube-kanal, hvor alle lommefilm kan ses (www.youtube.com/paalandet) 22\n23 Det virtuelle blev kombineret med fysiske, således at brugernes yndlingsfilm fik overrakt Facebook prisen til det store Odscar show i Vig Bio den 28. oktober. Undervejs i konkurrencen bredte nyhedens interesse sig blandt de unge, der inviterede deres venner til at synes godt om siden. LANDET fik i denne periode 452 venner på Facebook. B R U G AF S O C I A L E M E D I E R Siden [er] således blevet et fælles community for over 1/5 af områdets unge Eksemplet med filmafstemningen viser, at de gerne vil være aktive brugere, såfremt de selv er med enten fordi de selv har produceret indholdet og derigennem kan vise vennerne, at de er på nettet, eller fordi de får en stemme, hvor der er noget på spil. Mange gange syntes de unge godt om en lommefilm kun få sekunder efter, at den blev oploadet på siden, hvilket vidner om, at nogle har ventet på at kunne se de nye film. Aktivitet på LANDETs Facebook-side efter ODSCAR-festen i Vig Bio. 23\n24 Uddrag fra 24-timers dagbog beskrevet af en af fokusgruppedeltagerne.\n25 A N A L Y S E Analysen er foretaget ud fra en tematisering af fokusgruppedeltagernes besvarelser. Den indeholder temaerne, som blev gennemgået ud fra spørgeguiden, og er således en afspejling af de unges personlige historier og samtaler med hinanden i fokusgrupperne, hvilket herefter er sat i relation til litteratur om livsformer, unge mennesker og om Odsherred. Hvert afsnit indeholder citater, der er udvalgt for at repræsentere de mest gennemgående tendenser blandt fokusgruppedeltagerne, mens få citater er udvalgt for at påpege modsætninger og uhomogene besvarelser blandt deltagerne. Analysen er opbygget ud fra spørgsmålene i spørgeguiden (se metode og bilag 1) og fokuserer på de to overordnede emner: de unges hverdag (afsnit 1-11) og Odsherred som ungdomsområde, herunder ønskedrømme og forventninger (afsnit 12-22). U N G E S D A G L I G D A G I O D S H E R R E D Ved første øjekast kunne de unges liv i Odsherred foregå i de fleste byer i Danmark. En typisk dag indebærer samme rutiner for de fleste, enten om de går i folke/ friskole eller på gymnasium. I hver fokusgruppe skrev og fortalte hver af de 64 unge, hvad de foretog sig dagen forinden, som en 24 timers dagbog (øvelse 1, se bilag 1). Ud fra denne øvelse viser en typisk dag for de årige i Odsherred at foregå således: De står op ved tiden, tager i skole, kommer hjem og laver lektier eller passer deres fritidsarbejde, er på computeren, hvor de spiller computerspil eller snakker med vennerne via Facebook eller Messenger, SMS er og ses måske med vennerne, spiser aftensmad med familien, og går i seng ved 23-tiden. En dreng definerer med få ord, hvad han foretager sig til hverdag: Skole, arbejde og sport (dreng, 16 år, Nørre Asmindrup, 10.klasse Højby Skole) Imens fortæller en pige om en ganske normal dag for hende, der indeholder både det jævne og kedelige samt op- og nedture: Det var ikke nogen dårlig dag, det var ikke nogen god dag, det var en okay dag, vil jeg sige. Jeg er vant til at leve med de dage Ved spørgsmålet om hvad sådan en dag indeholder, svarer hun: Et grineflip og lidt kedsomhed og lidt træthed, sådan lidt blandet op og ned (pige 17 år, Nørre Asmindrup, 10. kl. Højby Skole). KEDSOMHED OG CHILL Det varierer, hvordan de unge opfatter deres dagligdag. Selvom størstedelen har lektier, job, sport og venner at pleje i fritiden, og således har en del at foretage sig i hverdagen, er det for nogle unge ikke nok. De keder sig. De føler ikke, at der sker nok og er kritiske overfor deres hverdag: 25\n26 Jeg tror ikke, der sker specielt meget i mit liv. Jeg kommer bare hjem, og så keder jeg mig, og ellers så har jeg en aftale med en veninde (pige 15 år, Rørvig, Rørvig Friskole) Andre har en anden tilgang til hverdagen, hvor kedsomheden erstattes af en chiller session, forstået som en hyggeaften sammen med vennerne: Vi er gode til om vinteren lige at ringe sammen og sige hvad laver du? Jeg laver ikke noget. Okay så kommer du hjem til mig, og så tager vi lige en chiller session (pige, 17 år, Vallekilde, 3.g.) LEKTIER FYLDER Der ses en gennemgående tendens til, at alle fokusgruppedeltagerne mener, at lektier fylder meget i deres dagligdag. De synes alle, at det er hårdt og tidskrævende at lave lektier, uanset om de går på folke/friskole eller på gymnasium. Men på trods af brok over lektiemængden, virker størstedelen af dem til at være pligtopfyldende, når det drejer sig om at afsætte tid til læsningen. U N G E S D A G L I G D A G I O D S H E R R E D Særligt for 9.klasserne synes lektiemængden at være vokset i forhold til de tidligere år i folkeskolen, da de nu skal være seriøse og fokusere på det sidste år, inden de skal videre på en given uddannelse: I 8. klasse der fik vi ikke sådan rigtig noget for, men så når man begynder i 9., får man hele tiden noget for (dreng, 14 år, Asnæs, 9. klasse) På Odsherreds Gymnasium ses samme tendens til at lektier fylder i hverdagen. Oftest laver de lektier derhjemme, men to unge fortæller om studiegrupper i deres klasse, hvor de samles efter skole og hjælpes ad om lektierne i stedet for at lave dem hjemme: En typisk dag er, at man står op og tager i skole, og så sker der altid et eller andet bagefter. Så er der sådan noget studiegruppe, og så mødes vi der med andre og laver afleveringer (pige, 18 år, Fårevejle, 3.g.) 26\n27 U N G E S D A G L I G D A G I O D S H E R R E D Eleverne i Erhvervsklassen er alle glade for at være flyttet fra folkeskolen til Erhvervsklassen, da de føler, at de får den fornødne faglige støtte af lærerne, samtidig med at de føler et særligt sammenhold hinanden imellem. I folkeskolen følte de sig tidligere udenfor, fagligt og socialt, men nu er de mere motiverede, hvilket for nogles vedkommende også skyldes, at de modtager penge for at gå i Erhvervsklassen. Jeg kan godt lide at gå i skole her. Jeg vil hellere gå i skole her, end jeg vil gå i folkeskolen. Man har et sammenhold, fordi vi er meget forskellige og alligevel ens på en eller anden måde. Vi har alle sammen de samme problemer (pige 16 år, Hørve, Erhvervsklassen) For eleverne på Rørvig Friskole synes det at være særlig vigtigt at definere sig i forhold til, hvordan lektiemængden og sammenholdet er på folkeskoleeleverne i området, og her ses en os vs. dem mentalitet, hvor de sammen er enige om, at det er bedst at gå på friskole, da de her får friere rammer. Det er meget bedre, ja jeg er rigtig glad for, at jeg er kommet på en friskole i stedet for de der andre skoler. Jeg gider simpelthen ikke ende på de der skoler der (pige 15 år, Nykøbing, Rørvig Friskole) Det er en fri skole. Når man hører om hvordan de har timer inde på Nykøbing skole, så har man det sådan hvor er jeg glad for at være her (pige 15 år, Nakke, Rørvig Friskole) Ja, lektier og pauser, fuck mand (pige 15 år, Nykøbing, Rørvig Friskole) 27\n28 F A M I L I E O G S O C I A L B A G G R U N D Stort set alle de adspurgte unge er stærkt knyttet til deres familie. Ved spørgsmålet Hvad betyder familie for dig?, svarer størstedelen alt. Særligt 9.klasserne bruger meget tid med familien, mens eleverne fra Erhvervsklassen og Odsherreds Gymnasium fokuserer mere på at være sammen med deres venner i fritiden. Men også blandt enkelte elever på gymnasiet betyder familien mere end vennerne: Det er mere sådan et ordsprog, som min storebror har lavet. Det er latin, siger han, og det betyder, at familien er alt. Det har jeg også taget til mig, familien er alt for mig, og min storebror, min lillebror, mine forældre de er ikke skilt, de bor sammen vi prøver på at være så meget sammen, som vi kan (dreng 16 år, Ellinge Lyng, 1.g.) De unges samvær med familien er koncentreret omkring hygge i hjemmet. De spiser aftensmad sammen, ser film og snakker sammen. Kun få familier laver kulturelle ting sammen så som at tage i teatret, på museum eller i biografen. I stedet tager de en hygge-dag enten hjemme eller tager en tur til fx København, hvor de shopper i butikker og spiser mad på restaurant. Så tager vi lige en dag hjemme alle sammen eller sådan, hvor man gør noget sammen med familien. I weekenden spiser man sådan en god middag om aftenen, for så er man alle sammen samlet (pige 17 år, Højby, 2.g.) SKILSMISSEBØRN Mange af de unges forældre er skilt. I alt bor der enlige kvinder og mænd i Odsherred, og i 2009 blev 75 par skilt i kommunen (Odsherred Bibliotek 2009:4, Danmark Statistik: 2010(d)). Blandt deltagerne fra Erhvervsklassen kommer seks ud af de syv deltagere fra skilsmissehjem. Heraf har tre af pigerne ikke kontakt med deres fædre. De har stærke holdninger omkring deres fædre, da de har oplevet et svigt fra dem i barndommen: Der er fandeme ikke mange, der elsker sin far (pige 15 år, Vig) Min far er bare en nar (pige 15 år, Fårevejle) Ovenstående citater er de mest kritiske fra børn af skilte forældre. Det varierer nemlig, hvilket sprogbrug de unge bruger, når de fortæller om, hvordan det er at være skilsmissebarn. Et fælles træk blandt alle de unge ses ved det at skulle pakke tasken, når de pendler mellem forældrene enten i Odsherred eller uden for kommunen. Her fortæller en dreng om sin dag: Jeg har pakket min bærbar taske ned, og det gør jeg kun, når jeg skal hjem til min far. Det er hver anden weekend (dreng 14 år, Nykøbing Ringsted, 9.klasse) En anden snak, der opstår blandt skilsmissebørnene er, at deres familieaftener ikke er så planlagte som de andres. De samles mere løst og planlægger ofte kun fælles aftener i forbindelse med familiefødselsdage. 28\n29 Mine forældre, de er skilt ik, min far han bor i Fårevejle, og min mor hun bor i Holbæk, og så har jeg nogle søskende sådan rundt omkring. Men det er ikke sådan planlagt, det er mest hvis der er fødselsdag (pige 18 år, Asnæs, 2.g.) Endvidere føler de, at de har travlt, når de skal passe to familier, deres venner, lektierne og evt. fritidsjob: Når ens forældre er skilt, så har man ligesom to familier, man skal nå at se, og man har alle sine venner. Så da man var mindre, der var det også sådan, at man holdt fri, eller man lavede mad sammen (pige 18 år Fårevejle Kirkeby, 3.g.) Fire af de unge er flyttet hjemmefra til ungdomsboligerne i Asnæs, enten fordi deres forældre bor for langt væk fra deres uddannelsesinstitution og dagligdag, eller fordi forældrene har valgt at flytte til en anden by med deres partner. De unge har således valgt at fuldføre deres uddannelse i Odsherred og blive, hvor vennerne er. Jeg boede i Holbæk og så startede jeg på Odsherreds Gymnasium [og] nu er jeg flyttet til Asnæs, så det er blevet nemmere (pige 18 år, Asnæs 2.g) F A M I L I E O G S O C I A L B A G G R U N D Min far [ville] gerne flytte sammen med sin kæreste, og så ville jeg ikke rigtig flytte med. Og så fik jeg så lov at bo her (pige 18 år, Asnæs, 3.g.) STØTTE HJEMMEFRA Størstedelen af de unge oplever støtte fra forældrene, hvis de har problemer af privat karakter. Blandt Erhvervsklassens elever kommer støtten til tider fra en kontaktperson, da ikke alle har et nært forhold til forældrene. Altså, jeg får kun hjælp fra min støtte-kontaktperson, ik (pige 15 år, Vig, Erhvervsklassen) Med hensyn til lektielæsningen, er det ikke standard, at forældrene hjælper de unge med dette. Det skyldes, at nogle af forældrene ikke kan give den fornødne faglige hjælp til lektierne på grund af egen manglende faglig viden om eksempelvis matematik eller sprog, og derfor spørger de unge ofte hinanden til råds i stedet. Jeg er fx en af dem der har rigtig svært ved [ ] nogle fag. Jeg kan ikke rigtig få hjælp af min familie. De er også selv rimelig dumme til tysk og engelsk derhjemme (pige 15 år, Asnæs, 9.klasse) 29


Sundheds- og Ældreministeriet De fleste restriktioner lempes i Nordjylland- sum.dk\nSundhedsmyndighederne har på baggrund af nyeste data for smittespredning og sekventering af positive prøver fundet basis for en lempelse af langt de fleste restriktionerne i Frederikshavn, Vesthimmerland, Jammerbugt, Thisted, Brønderslev, Hjørring og Læsø kommuner.\nHovedparten af lempelserne vil være gældende fra den 19. november 2020. Der er følgende undtagelser:\nåbning af kollektiv trafik, som træder i kraft den 20. november\nåbning af kultur- og fritidsliv, som træder i kraft den 20. november\nmuligheder for forsamlinger, som træder i kraft den 20. november\nåbning af restauranter, barer mv., som træder i kraft den 20. november\nFor videregående uddannelser, dagtilbud, grundskoler, kost- og efterskoler samt for ungdoms- og voksenuddannelser ophæves de særlige tiltag i de syv kommuner fra mandag den 23. november.\nLæs om lempelserne her\nBorgere i de syv kommuner har vist stor vilje til at hjælpe myndighederne med at nedbringe aktiviteten i kommunerne og i arbejdet med at opspore og inddæmme smitten. En stor andel af borgerne i de berørte kommuner har ladet sig teste, og det har betydet, at sundhedsmyndighederne har kunne undersøge smittesspredning i de syv kommuner.\nSekventeringen af de positive prøver viser samtidig, at der ikke er påvist yderligere tilfælde af minkvariant med cluster 5 siden den 15. september, hvorfor Statens Serums Institut vurderer, at denne variant med stor sandsynlighed er døet ud.\nSekventeringsrapporten kan læses her\nStatens Serum Institut forventer at sekventere og analysere alle positive prøver fra de syv kommuner i Nordjylland i næste uge (uge 48).\nSelvom arbejdet med at sekventere alle positive prøver i Nordjylland fortsat pågår, er vurderingen fra Indsatsgruppen, at stikprøven giver tilstrækkelig dokumentation og sikkerhed for, at restriktionerne kan lempes.\nIndsatsgruppen og sundhedsmyndighederne har i deres vurdering bl.a. lagt vægt på, at:\nDer i de syv nordjyske kommuner fra 9.-15. november er fundet 79 smittede pr. 100.000, hvor tallet i ugen forinden var 94.\nDer i de nordjyske kommuner er testet 73.228 fra 9.-15. november, hvor tallet ugen forinden var 38.219, svarende til næsten en fordobling.\nResultater af sekventeringen i Region Nordjylland viser i uge 44 og 45, at henholdsvis 20% og 28% af alle sekventerede prøver var positive for minkvarianten, i forhold til 52% og 43% af prøverne i henholdsvis uge 42 og 43.\nI ugerne 41-43 udgjorde minkvarianten i Region Nordjylland ca. halvdelen af de sekventerede prøver, med en faldende tendens i uge 44 og 45. I samme periode ses et fald i antal smittede farme i Region Nordjylland.\nDer er ikke påvist yderligere tilfælde af minkvariant med cluster 5 siden den 15. september, hvorfor Statens Serums Institut vurderer, at denne variant med stor sandsynlighed er døet ud.\nAlle mink i de syv kommuner er nu aflivet.\nSidst opdateret 19-11-2020\nHvis du ikke kan finde svar her, kan du ringe til:\ntelefon-hotline 7020 0233


Vindmølleprojekt med en kold udfordring - FiskerBladet\nVindmølleprojekt med en kold udfordring\nIs i svensk havn sendte i foråret 2021 et stort vindmølleprojekt forbi Grenaa Havn. Et stort areal blev lynhurtigt klargjort og alt disponibelt materiel og mandskab trådte til.\nI månedsvis var DHL Global Forwarding i planlægningsfasen med at fragte vindmølledele til Stavro onshore vindprojektet i det nordlige Sverige. En svensk vindmøllepark med to såkaldte sub-sites på samlet 254MW. Vindprojektet var et Siemens Gamesa (SGRE) projekt bestående af 62 vindmøller, som skulle fragtes fra Europa og Afrika til den svenske havn Köpmanholmen.\nI transportflowet skulle der også leveres mølledele over vinteren, hvor der i Köpmanholmen og flere havne i Den Botniske Bugt er isrestriktioner. Det havde DHL Global Forwarding forberedt sig på og derfor undersøgt et setup med at omlaste godset fra store skibe til mindre skibe med en højere isklasse. Dvs. skibe med eksempelvis ekstra forstærkninger der sikrer, at de kan sejle, hvor svær is forekommer.\nFor at skabe den nødvendige fleksibilitet i projektet blev Grenaa Havn valgt som hub-havn til omlastning af møllekomponenterne. Det endelige setup kunne først planlægges i sidste øjeblik, hvorfor Grenaa Havn havde kort forberedelsestid til opgaven. Alle betingelser relateret til kraner, materiel, bagland og vanddybde var opfyldt i Grenaa. Og Grenaa Havn havde mulighed for at kunne træde til med kort varsel. Opgaven bestod i at losse mølledelene til land, montere på nye rammer og genlaste på coastere, der kunne anløbe modtagerhavnen i Sverige. I alt blev 150 store møllekomponenter håndteret i Grenaa over perioden marts til maj 2021.\n“Vi havde flere havne i spil og endte med at vælge Grenaa Havn, da de i Grenaa kunne træde til med meget kort varsel. De udviste en stor fleksibilitet, hvilket der var behov for i dette projekt. På Grenaa Havn kunne man desuden levere mandskab, kraner, håndteringsudstyr i tæt samarbejde med Østship ApS, som har været den koordinerende danske part i dette svenske projekt. Det har været alfa omega med en samarbejds- og sparringspartner, som vi trygt har kunne overlade så stor en del af opgaven til og vide, at opgaven bliver løst på bedst mulig måde,” fortæller Jacob Jensen, Project Manager hos DHL Global Forwarding om valget af Grenaa.\n”På grund af stor aktivitet på havnens arealer, måtte vi tænke i nye baner for at have plads til projektet. I løbet af 14 dage etablerede vi et 20.000 kvadratmeter stort, kajnært, heavy lift hub-område på havnen alene til formålet, og vores dygtige team arbejdede på højtryk for at få pladsen klar inden mølledelene skulle ankomme,” siger CCO hos Grenaa Havn A/S, Theis Gisselbæk.\nDet var ikke kun et nyt hub-område, der skulle etableres. Med anløb af tre store projektlastskibe på tre uger og udgående skibe samtidigt, var der ekstraordinært brug for havnens erfarne mandskab på kajen. Derudover var det meste af materielparken på Grenaa Havn i brug til opgaven bl.a. trucks, reach stackers, kraner og andet håndteringsudstyr.\nI starten af projektet fik Grenaa Havn ydermere leveret sin nye mobilkran. En Liebherr 550 med en løftekapacitet på op til 144 ton, hvilket kom projektet til gavn. Et fleksibelt og dygtigt mandskab arbejdede på højtryk over de to måneder for at løse opgaven.\n“Vi har arbejdet sammen med Grenaa Havn ad flere omgange. Vi ved, at de også har stort fokus på sikkerhed, sundhed og at alle retningslinjer omkring gode arbejdsforhold og vilkår bliver overholdt – selv i større projekter som dette, hvor tingene skal gå hurtigt og op i en højere enhed,” fortæller Jacob Jensen.\nProjektet har ikke kun været begrænset til mandskab og materiel på havnen i Grenaa, men har også involveret flere lokale virksomheder i Grenaa. Projektets størrelse har betydet, at mange aktører har været involveret. Der har været et godt samarbejde og i øvrigt god koordinering imellem øvrige opgaver og operationer på havnen for at få projektet eksekveret til tiden.


readingraindrops: "Aziru 1: Skæbnekniven" og "Aziru 2: Den hornede gud" af Sussi Bech og Ingo Milton\n"Aziru 1: Skæbnekniven" og "Aziru 2: Den hornede gud" af Sussi Bech og Ingo Milton\nTitel: Aziru 1: Skæbnekniven, og Aziru 2: Den hornede gud Forfattere: Sussi Bech (illustrator) og Ingo Milton Udgivelsesår: 2016 Forlag: Forlaget Eudor\nBøgerne er anmeldereksemplarer fra Forlaget Eudor\nHistorien om Aziru har tidligere været bragt som føljeton i Weekendavisens børnetillæg FAKTISK, men er nu blevet samlet i disse to fine bøger. De er henvendt til børn og unge, og foregår i oldtidens Levanten, som er nutidens Mellemøsten.\nDa Azirus onkel en dag bliver uvenner med Azirus far, forærer han ham en magisk kniv. Da skatmesteren pludselig bliver forgiftet, flygter Aziru, da en tilfældig misforståelse gør, at han bliver mistænkt for at stå bag. Hans onkel sætter ham på et skib, som pludselig sejler, og mere eller mindre ufrivilligt går Azirus drøm om at blive sømand i opfyldelse. Livet til søs er dog ikke altid nemt, og der er meget, der må gøres, for at han kan fortjene sin plads på skibet. Han viser sig dog at være mere nyttig end han ser ud til, og på sin færd får han både nye venner og fjender. Hvor bog et meget af tiden foregår til søs med sømænd og pirater, foregår bog to noget af tiden på Kreta og omhandler blandt andet den mytologiske Minotaurus, hvilket er virkelig spændende, og magien får en større plads i denne bog. Desuden introduceres pigen Sinuji, som er et rigtigt godt modstykke til Aziru.\nDer er både eventyr, spænding og action, og Azirus eventyrlyst skinner gennem bøgernes sider. Det er desuden et lærerigt historisk indblik i livet i oldtiden, samt levemåder og skikke på den tid. Bag i bøgerne er der nogle sider med fakta og oplysninger omkring tiden og området historien foregår i, hvilket er rigtigt interessant.\nIllustrationerne af Sussi Bech komplimenterer historien perfekt, og viser forskellige scenarier fra historiens handling på en levende, stemningsfyldt og farverig måde. De får historien til at minde om en tegneserie i stilen, men med lidt mere tekst.\nJeg er nok ikke helt i målgruppen, men for de 10-14-årige, som bøgerne henvender sig til, er det et storslået eventyr med utroligt flotte illustrationer. Jeg forestiller mig i hvert fald, at jeg ville have elsket bøgerne, da jeg var i den alder. Det er dog stadig en rigtig god historie, også for voksne, og bøgerne egner sig derfor lige så godt til højtlæsning, som til læsning på egen hånd.\nDer er læseprøver på Forlaget Eudors hjemmeside her og her, hvor bøgerne også kan købes.\nSnart kan mit interview med forfatterne Sussi Bech og Ingo Milton læses her på bloggen.\nIndsendt af Karina L. / readingraindrops kl. 12.15\nEtiketter: anmeldelse, anmeldereksemplar, Aziru, børnebog, fire stjerner, Forlaget Eudor, oldtiden, Sussi Bech og Ingo Milton\nMånedens læsning #13: Juli 2016\nVinderen af bloggens fødselsdagskonkurrence er…\n"Keeping Her" (Losing It #1.5) af Cora Carmack\n"Safirblå" af Kerstin Gier\n"Gylden søn" af Pierce Brown\n"Rubinrød" af Kerstin Gier\nGiveaway reminder - Fødselsdagskonkurrence!\nForfatterinterview: Sussi Bech og Ingo Milton, for...\n"Aziru 1: Skæbnekniven" og "Aziru 2: Den hornede g...\nKONKURRENCE: Bloggen fylder 1 år!\n"Rød opstand" (Red Rising #1) af Pierce Brown\n"You Are Here" af Jennifer E. Smith\n"Runemagikeren" af Sidsel Katrine Slej\n"Sanddrømmeren" af Sidsel Katrine Slej\n"Joe, en helt almindelig mand" af Jon Teckman\nNye bøger #11: Endnu en AwesomeBooks Bookhaul\nMånedens læsning #12: Juni 2016\n"Jordbærkjolen" af Lone Birgitte Ladekarl


Macnyt.dk - Yderligere strømlining: Striberne forsvinder (5)\nYderligere strømlining: Striberne forsvinder (5)\nTil manges skuffelse er regnbuens farver forsvundet fra Apple-logoet i de seneste år. Til gengæld er æblet blevet mere stilrent og det flippede image er droppet til fordel for et tjekket look. Hvem kigger ikke beundringsfuldt på en PowerBooks lysende hvide logo?\nEfter indførelsen af Apple Garamond-skriften kan man næsten ikke forestille sig et simplere og mere klart image. Imidlertid blev Apple-logoet yderligere rendyrket fra omkring marts 1998, hvor den nye Macintosh PowerBook G3 havde et helt hvidt æblelogo på låget. ≈bnede man låget op, var det regnbuefarvede Apple-logo imidlertid stadig at finde, placeret neden under skærmen. Ifølge forfatteren Linzmaier, var det igen Steve Jobs, der bestemte, hvordan logoet skulle se ud . Her ses originalemballagen fra PowerBook G3, hvor der både var et helt hvidt og et helt sort Apple-logo påtrykt:\nDa iMac'en kom på markedet i august 1998 (blev annonceret i maj 1998) var der tale om den første Macintosh nogensinde, som verden så helt uden det regnbuefarve Apple-logo. Et let vælvet logo i samme farve som iMac'en var at finde hhv. bag på og oven på maskinen. Her er en illustration af to iMac'er set bag fra, da de blev introduceret i nye farver:\nKøbte man en iMac, slap man dog ikke helt for det stribede Apple-logo - det var stadig at finde i systemsoftwaren Mac OS 8 op til og med version 9, f.eks. i "æble-menuen" og "Om denne computer"-vinduet:\nI overgangen mellem 1999 og 2000 foretog Apple endnu en gennemgang af firmaets, forhandleres og andres brug af Apple-logoet. Det blev besluttet, at firmanavnet "Apple Computer" fra nu af kun skulle fremstå som "Apple". Det regnbuefarvede logo blev officielt erklæret for dødt, og hverken Apple eller forhandlerne måtte benytte det farverige logo længere. Til Apples brug af logoet blev der fremstillet et sæt af fem logoer i hver sin farve, som var taget ud af det gamle regnbuelogo. De nye logoer fremstod let hvælvede, så de illuderede æble-logoet i klar plast på Apples nye Mac'er.\nHer ses en udgave i lilla.\nApples forhandlere og øvrige partnere måtte kun benytte Apple-logoet i en "flad" udgave, enten i sort eller rød.\nApple skrev i et opdateret corporate identity guideline-dokument følgende: "Ligesom vores produkter og vores kunder fortsætter med at udvikle sig, så gør Apples varemærke det også. For at afspejle dette, har vi foretaget nogle vigtige ændringer i Apple-logoet og vores anvendelse af det, samt den måde vi forventer, at andre også anvender det på. Fortvivl ikke: Vi har ikke lavet et nyt logo, vi har blot revideret det. Vi vil fortsætte med at signalere hvem vi er, og hvad vi står for som firma med det samme tidløse symbol: Et æble med en bid taget af det. Vi har gjort det orginiale design klarere og fornyet den måde, vi benytter farve og lys på. Med andre ord, så har vi taget de samme principper for stil og innovation, som gør vores produkter og design unikt, og benyttet dem i vores firmalogo. I stedet for regnbuens striber, har vi nu ensfarvede logoer. I stedet for kun Èn farve, har vi en palette af logoer i farver, der passer til forskellige formål. Ensfarvningen understreger den tidløse form, som Apple-logoet har .\nUdskiftningen af det regnbuefarvede Apple-logo var en lang proces, der startede allerede før disse formuleringer fra Apple. På websitet var regnbuefarverne i navigationsbaren stadig at finde i april 1998, men logoet blev formentlig skiftet ud i forbindelse med lanceringen af iMac (det ses af de arkiverede versioner på web.archive.org) (status på dette site 02/07/2002: Det lader til at web.archive er blevet hacket, så tjek evt. tilbage om nogle uger).\nHer ses et eksempel fra www.apple.com, april 1998.\nHer ses et eksempel fra www.apple.com, november 1999.\nI Mac OS X forsvandt regnbuefarverne også fra Apples styresystem: Æblemenuen var der stadig, men farvene på æblet var helt væk. I øvrigt fremstod Apple-logoet på den nye iMac med fladskærm lanceret i 2002 og senere også på den nye 23"-fladskærm, eMac og Xserve i skinnende sølv.\nHer ses det store sølvlogo på fronten af eMac.\nOversigt over afsnittene i Apple-logoets historie:\n[#] Apple-logoets historie - ny artikelserie på Macnyt\n[#] Den spæde start og en manglende grafisk identitet (1)\n[#] Tilblivelsen af det verdensberømte æble-logo (2)\n[#] Æblelogoet i de første tryksager (3) [#] Logoet på computerne - et kvalitetsemblem (4)\n[#] Yderligere strømlining: Striberne forsvinder (5) [#] Senere fortolkninger af logoets betydning (6)\n[#] Kilder til Apple-logoets historie (7)\n02-07-2002, kl. 04.00 - Kategori: Historisk Set


Kandu.dk - syltede rødbeder...\n03-04-08 16:22 : Nordsted1\n03-04-08 16:26 : Nordsted1\n03-04-08 16:33 : missjosephine\n03-04-08 16:34 : missjosephine\n03-04-08 16:59 : valde.\n03-04-08 17:17 : missjosephine\n03-04-08 17:51 : vagnr\n03-04-08 19:15 : HelleBirgitte\n03-04-08 19:57 : Keldd\n03-04-08 20:15 : LuffeA\n03-04-08 20:18 : missjosephine\n03-04-08 20:21 : missjosephine\n03-04-08 20:22 : missjosephine\n03-04-08 20:23 : Keldd\n03-04-08 21:46 : missjosephine\n03-04-08 22:21 : Nordsted1\n03-04-08 23:30 : vil.du\nFra : missjosephine Vist : 4048 gange\nDato : 03-04-08 16:21\njeg er endelig kommet i besiddelse af rødbeder i vaccumpakket tilstand...de er kogte...\nda jeg er totalt tosset med syltede rødbeder, vil jeg rigtig gerne en kan fortælle mig hvordan je gør..har glemt alt om det, da det er en del år siden jeg sidst har gjort det selv...dem man ka købe i DK er jo fremragende på glas...og min elskede hjælpsomme moster lever ikke mere...\nydermere har jeg jo forhåbentlig friske rødbeder til efteråret..så der skal også syltes til vinterforrådet...\nDato : 03-04-08 16:22\n½ l eddike\n3 - 4 hele nelliker\nSmå rødbeder er bedst, og størrelsen bør være ensartet, for at give en ens kogetid. De vaskes godt og intet må skæres af, da de ellers vil miste saft og kraft. Rødbederne koges i rigelig saltet vand ½ times tid, større rødbeder op til en times tid. Vandet hældes fra og de spules over med koldt vand. Lad dem stå i vandet til de er kolde. Skrællen kan derefter gnides af med de bare fingre.\nEddiken bringes i kog og sukker, nelliker tilsættes. Rødbederne skæres i skiver og lægges i glas eller krukker og den kogende eddike hældes over. Lagen skal dække rødbederne helt. Peperrod kan tilsættes, men det er en smagssag, i så fald skal den skæres i skiver og lægges i sammen med rødbederne. Af hensyn til holdbarheden er det en god ide at tilsætte en lille smule atamon, så kan de holde sig i årevis.\nDato : 03-04-08 16:26\nHvor pudsigt at du lige spørger nu, jeg sad netop og studerede de gamle opskrifter. For ikke så lang tid siden talte jeg med mine forældre om gamle madopskrifter, bl.a. kørvelsuppe, vi kunne alle huske at vi havde spist det - i gamle dage - men vi kunne ikke huske om vi kunne li' det eller ej.\nVi har så kikket i samtlige frysediske hos købmændene uden held. Min far så har fundet et sted hvor han kunne plukke det, så idag skulle vi gøre forsøget. Vi var godt nok spændte på hvad vi syntes om det, men vi blev da alle enige om, at den kunne vi godt li Næste gang skal vi prøve med - grønlangkål -\nNår du begynder at dyrke dine rødbeder selv, så kan du også godt sylte de små rødbeder man normalt smider ud når rækkerne skal udtyndes. Du kan bare lade være med at skærer dem i skiver, på den måde går intet til spilde.\nEller du kan bruge dem i en rødbedesalat\nFra : missjosephine\nDato : 03-04-08 16:33\ndet har jeg også spist og med glæde...\nfaktisk har jeg flere steder i kbh. set frossen kørvel..i kvickly f.ex....så det kan altså godt fås....\nglæder mig til at lave rødbeder....uhmmmmmmmmm er helt tosset med dem..har lige spist en mad med rødbeder på..fandt dem på glas i et af de der tyske supermarkeder je ghader, men de har ting jeg ellers ikke kan finde andre steder...ordentlig rugbrød f.ex...\nDato : 03-04-08 16:34\nforresten de rødbeder je ghar fundet i vaccumpack er kogte....j.\nDato : 03-04-08 16:59\nDe der kogte rødbeder i vacum pakning - dem spiste jeg som se var, uden at sylte! Var det "forkert"? De smagte da udmærket.\nDato : 03-04-08 17:17\nkogte rødbeder er ikke forkert at spise, hvis man kan li' dem, det kan jeg skam også godt li'..,\nmen nu er det sådan, at jeg nærmest er afhængig af syltede rødbeder og har været det hele livet..og ikke sådan lige kan få dem hernede...og jeg vil gerne lave dem selv, når nu jeg har muligheden.\nrå revne rødbeder er også meget lækre sammen med revne gulerødder og appensin saft..mums....\nmen bliv ikke bange på w.c.'et, da urin og andet godt kan blive rødt.....j.\nDato : 03-04-08 17:51\nJeg er enig i Nordsteds opskrift, skal netop i gang med at sylte rødbeder, og peberrod i opskriften er fint, jeg putter dog også lidt hvidløg i, og kun nelliker ved juletid. Husk peberrod (og hvidløg) skal ikke koge med i lagen, men i til sidst sammen med rødbederne.\nFra : HelleBirgitte\nDato : 03-04-08 19:15\nJamen det gør det da bare nemmere\nHer får du så opskriften på: ( du springer så bare punkt 1. over)\nRødbeder med citron og kanel\n4 1/2 dl hvidvinseddike\n1 kg kogte rødbeder\n1: Ensartede rødbeder vaskes og toppen skæres af. De skal koge ca. 45 minutter til en time i letsaltet vand, alt efter størrelsen. Hæld koldt vand over.\n2: Hæld eddiken i en gryde. Skyl citronerne, skær begge ender af og skær resten i tynde skiver. Fjern alle kerner. Pil løgene, skær også enderne af dem og skær resten i skiver. Kom citronskiver, løg, sukker og kanel ned i gryden og bring eddiken i kog. Lad det koge et par minutter.\n3: Tag forsigtigt citron- og løgskiverne op og læg dem på en tallerken. Gem eddiken. Flå rødbederne og skær dem i skiver. Pak glassene med rødbedeskiver, et par stykker af gangen, derefter et tyndt lag citronskiver, rødbeder, et tyndt lag løg, osv. Bring eddiken i kog og hæld dem over rødbederne. Bind straks glassene til.\nMeget nemt og smager så englene synger\nDato : 03-04-08 19:57\nRødbeder købes i Kvickley, 1,5kg 16,85, sidst set for ca. 1 måned siden, og det var de aflange så alle skiverne bliver næsten ens.\nKog dem i letsaltet vand, 1 spisekefuld salt pr l vand, 45min. er fint.\nDet kogende vand hældes fra, og sættes straks under rindende koldt vand.\nVed denne behandling får rødbederne et chok, cellerne sprænges og de bliver møre,\nog skallen er lige til at gnide af, flås hedder det også.\n1 stor spiseskefuld kommen\nEddike og sukker gives et opkog, rødbederne kommes i, og bringes igen i kog.\nKommes i atamonskyllede glas, og låget kommes på, når du ikke brænder fingrene.\nRøbederne skæres i skiver med en GLAT kniv så de ikke kommer til at minde om de\nOg mine damer og herrer, læg især mærke til mængden af sukker, det er som det skal være,\ni det hele taget i dag, bliver der ikke brugt sukker nok når der syltes, sundhedsfanatikere, har virkelig gjort skade. Alt hvad man køber, af syltede ting bliver mishandlet på det groveste, og\ntilsat mystiske ting og sager, find de gode gamle opskrifter, og undgå at blive forgiftet.\nJeg garanterer for, at de syltede rødbeder her, er vær at sætte på bordet, måske der skal laves et par glas uden kommen, enkelte kan måske ikke lide det.\nKommen kommes i, efterhånde som rødbederne kommes i glassene.\nDato : 03-04-08 20:15\nSaften fra hjemmelavede rødbeder bruges jo også til at farve rødkålen til jul, hvis man laver den selv.\nSom Keldd nævner skal glassene skylles i Atamon men man skal ikke tilsætte det i saften, i gamle dage hvor man henkogte og heller ikke havde Atamon brugte man koghedt vand til at skylle henkogningsglas og mens de var gloende puttede man så indholdet i og lukkede med gummiring og låg. Vacummet efter nedkølingen gjorde så at der var 120% lukket.\nIndholdet fejlede intet efter flere år men kunne dog komme til at smage gammelt.\nUndtaget min mors hjemmesyltede kirsebær, det var ligesom årgangsvin at smovse i.\nDato : 03-04-08 20:18\nder er dælme langt fra mig og til kvickly....1700 km cirka.....\nog vil nu allerhelst ha dem fra grønthandler eller de selvdyrkede.....det er jeg jo igang med ...derfor en opskrift....og ligenu fås ikke friske rødbeder, da det er en efterårsgrøntsag....\ntror nu je gholde mig tiul den 1.opskrift...den lyder mest som den min far og mor i sin tid brugte...bare de ikke blir for søde, for det er jo netop det syrlige jeg er ude efter...ikke for meget af det der sukkerstads....det må jeg egentlig slet ikke få...forbudt forbudt...meget forbudt....\nså tqak..ikke flere....venligst mig...j.......\nDato : 03-04-08 20:21\nps..og alt det der med atamon og den slags DET VED JEG GODT..jeg skulle kun bruge en opskrift....og skal så til at finde ud af hvad atamon er for noget hernede.....det har jeg nemlig heller ikke set på hylderne.....\ntak for svarene...ciaoooooooooooooooooooooooooooooooo..j.....\nDato : 03-04-08 20:22\nTak for svaret Nordsted1.\nDato : 03-04-08 20:23\nDer er da ikke noget i vejen med sukker, at i er blevet tvunget til ikke at\nspise det, er da en skam.\nDato : 03-04-08 21:46\nnej det er ikke en skam hvis man ´har diabetes....så er sukker forbudt...\nDato : 03-04-08 22:21\nSelv tak og rigtig god fornøjelse...\nDato : 03-04-08 23:30\nLige en tilføjelse missJ - når du har diabetes, så kan du altså sagtens udskifte sukkeret med sødestof, rødbederne holder sig FINT! Det kan man gøre med alt som er eddikesyltet og holdbarheden er meget bedre end man skulle tro, når sukkeret er udeladt.\nMvh Dorthe - som har lavet diabeteskost i snart 30 år\nIndlæg : 6383571


Regeringens landbrugsudspil er rent blændværk - RØD+GRØN\n29. april 2021 Kristian Thorup Klima og Miljø\nEfter lang tids venten er regeringens landbrugsudspil endelig kommet. På papiret kan ambitionsniveauet synes højere end forventet, men reelt set er vi langt fra i mål, mener Enhedslisten.\nAlt for mange ukonkrete, såkaldte udviklingspotentialer, hvor regeringen – på trods af at den har brugt et ekstra halvt år – ikke på nogen som helst måde er i stand til at anvise virkemidler og tiltag, som kan bringe os i mål. Sådan lyder klimaordfører Peder Hvelplunds umiddelbare vurdering af regeringens landbrugsudspil.\n– Det, klimaet har brug for, er handling her og nu, ikke flere potentialer eller såkaldte udviklingsspor. Jeg frygter, at regeringen bygger et grønt blændværk op, som vil falde fra hinanden, lige så snart man puster til det, siger han.\nRegeringen har kun konkret anvist, hvordan den vil reducere landbrugets klimabelastning med 1,6 millioner ton CO2.\n– Det er en reduktion på cirka 10 procent på ti år. Når vi er blevet enige om en 70 procent-målsætning for hele Danmark, skriger det jo til himlen, hvor uambitiøst det er, konstaterer Peder Hvelplund.\nEnhedslistens klimaordfører betragter de 7,1 millioner ton CO2-reduktion i udspillet som intet andet end et fatamorgana, der ikke reflekterer virkeligheden.\n– Enhedslisten er her ikke for at understøtte regeringens hokuspokus-løsninger, men vil kæmpe for reelle reduktioner. På den baggrund forudser jeg ekstremt hårde forhandlinger, spår Peder Hvelplund.\nSkal Enhedslisten bidrage til en landbrugsaftale, kræver det, at forligskredsen tager ansvar og laver aftaler, der reelt betyder noget for klimaet, understreger han.\n– Enhedslisten vil kæmpe benhårdt for de tiltag, som vi ved virker. Der skal udtages langt mere landbrugsjord, rejses mere skov og så skal langt mere landbrug omlægges til planteproduktion, slutter Peder Hvelplund.\nPrevious Post:Enhedslisten: Vi vil sagsøge Polen for deres behandling af LGBTQ-personer\nNext Post:Debat: Et opgør med usolidarisk udlændingepolitik er nødvendigt


Mads Fuglede talte om liberale værdier på Grundlovsdag | AVISEN\nMF'eren leverede et historisk perspektiv på Grundlovsdag med baggrund i hans store viden om amerikanske politik og historie.\n14:29 - 6. juni 2021\nVenstre i Fredericia afholdt i går Grundslovsdag. Her gæstede medlem af Folketinget, Mads Fuglede sine partifæller og talte til dem. Politikeren, der også er forsker i amerikanske studier, gav en fortælling, der startede ved John Adams og Thomas Jefferson.\nDe to amerikanske præsidenter brugte energien på at tale om, hvad den rigtige liberalismen var. Det blev til et større foredrag om politiske dagsordner, herunder skattepolitik, identitetspolitik og amerikansk historie i almindelighed, men også spørgsmålet om frihed og det der i dag er uafhængighedserklæringen i USA, og det første liberale manifest.\n– Alle er skabt lige, alle mennesker er af en skaber blevet givet rettigheder, man ikke kan tage fra dem. Man har ikke medfødte rettigheder. Man er ikke en konge, men man har retten til at vælge sin egen regering, sin egen tro og skabe sin egen livslykke, og eje sit eget. Det er det, det vil sige at være liberal, sagde Fuglede blandt andet og henviste til Thomas Jefferson.


Vi udbetaler et eventuelt overskud til medlemmer, der har haft en indboforsikring hos os i over 6 år - det kalder vi også anciennitetsrabat. Anciennitetsrabatten bliver udbetalt en gang om året, når vi har et overskud på over 100 mio. kr. i LB Forsikring, som Runa Forsikring er en del af. Beløbet bliver automatisk sat ind på din NemKonto.\nRabatordningen er ikke en del af LB Forsikrings generelle forsikringsbetingelser. LB Forsikring kan når som helst ændre eller ophæve rabatordningen. Læs mere om vilkår her Andre medlemsfordele\nAnbefalet af TÆNK Penge Tænk Penge har kåret nedenstående forsikringer som Bedst i test Indboforsikring (2017) (2015)\nRabat til studerende Runa Forsikring tilbyder en særlig fordelagtig studieforsikring til dig, mens du er er under uddannelse.\nDu køber studieforsikringen på vores normale vilkår, men som studerende får du rabat på pris og selvrisiko. Når du er færdig med dit studie, stopper rabatten, og forsikringen ændres automatisk til vores normale pris og selvrisiko.\nDøgnåben alarmcentral Vores alarmcentral er åben alle ugens dage hele døgnet rundt ved akutte skader på hus, bil, indbo og under rejser. Alarmcentralen drives i samarbejde med Falck.\nLeasing af din private bil Når du har din indboforsikring i Runa Forsikring, kan du lease din private bil med fordele hos vores samarbejdspartner, privatleasing.dk - og du kan selvfølgelig købe bilforsikringen til den hos os.\nRabat på produkter fra Falck Få rabat på Falcks produkter, fx Falck Hurtig Hjælp og Fritidshusassistance. Vær opmærksom på, at psykologisk krisehjælp er en del af flere af Falcks pakker. Der kan derfor være dobbeltdækning i forhold til din indboforsikring.\nFor at få rabatten skal du have en forsikring hos os og logge på Mit Runa hvor du kan læse om produkterne og bestille dem.\nApp Vi har lavet en app til dig, så du nu kan have Runa Forsikring med dig i lommen døgnet rundt og verden rundt, fx hvis du får brug for hjælp på rejsen. Læs om fordele og funktioner her\nRuna Bolighjælp Vores husforsikring omfatter Runa Bolighjælp, så du kan komme de fleste skader i forkøbet. Den forebyggende hjælp ydes via Falck, som fx hjælper med at:\nRuna Bolighjælp giver også mulighed for telefonisk rådgivning om fx:\nAldersrabat Når du fylder 60 år, giver vi dig rabat på følgende forsikringer: Indbo Basis\nDu kan kun få rabat, hvis du er 60 år, og forsikringen står i dit navn. Vi giver ikke rabat, hvis andre i husstanden fylder 60 år.\nHvis din samlever/ ægtefælle også er medlemsberettiget, kan du flytte forsikringen over i din samlever/ægtefælles navn og dermed få aldersrabatten.\nLindrucker vindueslås Vi vil gerne passe på vores medlemmer og være med til at forebygge indbrud. Vi har derfor indgået et samarbejde med firmaet Lindrucker, som tilbyder en vindueslås til eftermontering, som ikke kan brydes op. Låsen er en EN1627 godkendt lås. Det er den eneste lås til eftermontering, som har bestået denne test i Danmark. Få rabat på vindueslåsen og gratis gennemgang af vinduer og døre\nFordelen ved samarbejdet er, at vores medlemmer får en rabatkode via vores hjemmeside, som kan bruges på Lindruckers hjemmeside.\nDu kan ved at bruge rabatkoden få 10% rabat på køb af vindueslåse. Når du bestiller låsen med brug af rabatkoden, tilbydes du endvidere en gratis sikringsgennemgang af vinduer og døre i dit hus og en fordelagtig fast timepris hos udvalgte låsesmede på kr. 375,00+ moms pr. time .\nOpgiv koden LB2013 for at få din medlemsrabat. Kurv: [ ]


Søg efter hotel nær Wu Kai Sha MTR Station\nVis 3 mest populære Hotel i Hongkong - Populært lige nu Bedst sælgende Metropark (Kew Green) Hotel Wanchai Hong Kong 41-49 Hennessy Road Komfort med to enkeltsenge reserveret for 4 minutter, 20 sekunder\nSilka Seaview Hotel 268 Shanghai Street, Yaumatei, (Yau Ma Tei MTR Station - Exit C), Kowloon Deluxe reserveret for 5 minutter, 17 sekunder\nStanford Hotel 118 Soy Street, Mongkok, Kowloon, Hong Kong SAR Cosmo deluxe reserveret for 7 minutter\nNew World Millennium Hong Kong Hotel 72 Mody Road, Tsimshatsui East Deluxe Harbour-suite reserveret for 10 minutter, 41 sekunder\nHotel Pravo Hong Kong - Managed by The Ascott Limited 10 Peking Road Deluxe-suite reserveret for 13 minutter, 3 sekunder\nWu Kai Sha MTR Station er blot ét af de fantastiske steder i Hongkong. Kun på Agoda.com finder du supergode tilbud, når du reserverer hotelophold nær Tog-, metro- og busstationer. Agoda.com gør det let at finde det perfekte hotel til din næste rejse for at opleve Wu Kai Sha MTR Station. Du kan f.eks. vælge Nagaland Guest House eller The Peninsula Hong Kong. Det er nemt at reservere et hotelophold nær Wu Kai Sha MTR Station via Agoda.com's sikre online reservation. Det er nemt at finde overnatningsmuligheder via vores Hongkong-byside, der har brugervenlige søgeredskaber og omfattende hotelinformation. Med hoteller i over 37.000 byer i hele verden vælger flere og flere rejsende at søge efter deres foretrukne hotel tæt ved seværdigheder som f.eks. Wu Kai Sha MTR Station gennem Agoda.com.\nHoteller nær Wu Kai Sha MTR Station Nærmeste hotel\nRoyal Park Hotel, der blev renoveret i 2013, garanterer sine gæster et behageligt ophold, uanset om de besøger Hongkong på ferie eller på forretningsrejse. Med en placering kun 12 km fra byens liv tilbyder dette 4-stjernede hotel en fremragende beliggenhed og nem adgang til byens største attraktioner. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Royal Park Hotel tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Gratis trådløst internet på alle værelser, faxmaskine, fotokopiering, billetservice, døgnåben reception er blot nogle af de faciliteter der adskiller Royal Park Hotel fra andre hoteller i byen. Hotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde fladskærms-TV, internetadgang - trådløst, trådløst internet (medfølger), ikke-rygerværelser, aircondition. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som dartskive, fitnesscenter, udendørs pool, indendørs pool, massage, der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Royal Park Hotel er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Hongkong.\nRegal Oriental Hotel, der er ideelt til sjov og afslapning, ligger i området Kowloon City i Hongkong. Byens centrum ligger blot 3. Km derfra, og lufthavnen kan nås inden for 40 minutter. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. På Regal Oriental Hotel gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Gratis trådløst internet på alle værelser, døgnåben reception, døgn-roomservice, handicapfaciliteter, bagageopbevaring er blot nogle af de faciliteter der adskiller Regal Oriental Hotel fra andre hoteller i byen. Regal Oriental Hotel omfatter 494 værelser, der alle er smagfuldt indrettede. Mange af dem kan endda tilbyde bekvemmeligheder som tæpper, fladskærms-TV, internetadgang - trådløst, trådløst internet (medfølger), ikke-rygerværelser. Hotellet tilbyder mange unikke fritidsaktiviteter, som dartskive, fitnesscenter. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Regal Oriental Hotel til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Hongkong.\nHotel Ease Hong Kong ligger i et område i Hongkong med fremragende adgang til familiesjov, shopping, restauranter og tilbyder en enestående beliggenhed til afslapning efter en travl dag Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Hotel Ease Hong Kong tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Alle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Hongkong, så er Hotel Ease Hong Kong dit hjem væk hjemmefra.\nMed indkvartering i høj kvalitet i Hongkong er Harbour Plaza 8 Degrees et populært valg for både ferie- og forretningsrejsende, der ønsker nem adgang til restauranter, sightseeing, shopping. Med en beliggenhed kun 2.7 Km fra byens centrum er man som gæst godt placeret til at kunne nyde byens attraktioner og aktiviteter. Ikke mindre fantastisk er den nemme adgang fra hotellet til byens utallige attraktioner og seværdigheder, som Cattle Depot Kunstist Village, Kowloon City, Hong Kong Øje Hospital. Harbour Plaza Hotels & Resorts er berømt for sin kvalitetsservice og det imødekommende personale, og Harbour Plaza 8 Degrees lever op til disse forventninger. Gratis trådløst internet på alle værelser, 24-timers vagter, daglig rengøring, postvæsen, kørestolsvenlig er blot nogle af de faciliteter der adskiller Harbour Plaza 8 Degrees fra andre hoteller i byen. Atmosfæren på Harbour Plaza 8 Degrees afspejles på hvert eneste værelse. fladskærms-TV, tæpper, tøjstativ, spejl, hjemmesko er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som fitnesscenter, sauna, udendørs pool, massage, børnepool, der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Hongkong, så er Harbour Plaza 8 Degrees dit hjem væk hjemmefra.\nYHA Mei Ho House Youth Hostel, der er bygget i 2013, er en særskilt tilføjelse til Hongkong og et klogt valg for rejsende. Med en placering kun 0.5 Km fra byens liv tilbyder dette 3-stjernede hotel en fremragende beliggenhed og nem adgang til byens største attraktioner. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. YHA Mei Ho House Youth Hostel tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Gæsterne på dette hotel har glæde af gratis trådløst internet på alle værelser, døgnåben reception, handicapfaciliteter, bagageopbevaring, trådløst internet i fællesområder på stedet. Atmosfæren på YHA Mei Ho House Youth Hostel afspejles på hvert eneste værelse. fladskærms-TV, sengetøj, skab med lås, spejl, håndklæder er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. I løbet af dagen kan du nyde den afslappende atmosfære i have, spillerum. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Hongkong, så er YHA Mei Ho House Youth Hostel det perfekte sted til en spændende rejse.\nPopulære hoteller nær Wu Kai Sha MTR Station


Knud Brant Nielsen: Stå - Det Springende Punkt\nKnud Brant Nielsen: Stå\n... ekspremerne taler!StåStå\nVed ovenstående præsentation går en vigtig egenskab tabt fra Knud Brant Nielsens oprindelige opsætning af hæftet Studier fra 1991, idet de venstrehjerne-rationelle betragtninger her står i højre læsefelt og de højrehjerne-helhedsorienterede i venstre. 'Stå' er i hæftet omsluttet af to tekster, som i højere grad appellerer til venstre hjernehalvdel. De hedder hhv. Hemisfærisk orddannelse og Analog-digital logologi. Find en .pdf-fil af hele hæftet her!Mere guf fra Knud: De sidste tre tekster fra Ord & Rod - om ekspremologi: Klik her!Hemisfærisk orddannelse: Klik her!Endelsesmekanismebeherskeren: Klik her!Om helheden, ord & rod: Klik her!Dias-show med KR og ST-ekspremer, klik her!\nDe tanker, jeg har gjort mig om de oprindelige ord, er sikkert ganske vilde og\nlatterlige. Jeg har dog ikke noget imod at give dig del i dem, hvis du vil have\ndet. Men så må du også meddele mig det, hvis du har noget bedre at sige.\nDet skal jeg nok. Tal du kun trøstigt!\nFor det første synes jeg, bogstavet Rho\n(r) ligesom er middel til at udtrykke al bevægelse, kinēsis. Men jeg har ikke en gang forklaret, hvorfor bevægelse\nhedder således. Det betyder naturligvis iesis\n(gåen). I gamle dage brugte man ikke bogstavet Ēta (ē), men kun E. Ordets rod er kiein (at gå); det er\net fremmed ord, der betyder det samme som ienai.\nHvis man nu kunne finde det gamle ord, ville det, overført til nutidens sprog,\nrigtigt hedde iesis. Men nu hedder\ndet kinēsis som følge af påvirkning\nfra fremmedordet kiein, ved forandring\nat E til Ēta og ved indskydelsen af n.\nDet skulle dog egentlig have heddet kieinesis\neller eisis. Stasis (stilstand) betyder det modsatte at ienai (at gå, bevæge sig). Det har blot for vellydens skyld fået\nforekom nu som sagt navngiveren at være et udmærket middeI til at udtrykke\nbevægelse. I al fald har han ofte brugt det dertil. For det første i selve\nordene rein (strømme) og roē (strøm), hvor han efterligner bevægelsen ved hjælp af dette bogstav.\nDernæst i ord som tromos (rysten) og trechein (at løbe). Endvidere i sådanne\nverber som krūein (støde), thrauein (knuse)\nereikein (kløve), thryptein\n(sønderdele) kermatizein (sønderlemme)\nog rymbein (hvirvle).\ndisse bevægelser udtrykker han særlig gennem\nr-lyden. Han så formodentlig, at tungen ved udtale af dette bogstav var\nmindst i ro og mest i bevægelse. Derfor tror jeg, han har brugt det dertil.\nVed Bogstavet Iota (i) betegner han\nderimod alt det fine; det kan nemlig bedst gennemtrænge alt. Derfor bruger han\ndet til at udtrykke at gå (ienai) og\nat bevæges (hiesthai). – Bogstaverne Phi (f), Psi (ps), Sigma (s) og Zeta (z) er alle ledsaget af en beånding. Dem\nhar navngiveren derfor brugt til at udtrykke sådan noget som det kolde (psychron), det sydende (zeon), at ryste (seiesthai) og i det hele al rysten (seismos). Ja, det ser ud til, at han bruger sådanne bogstaver overalt,\nhvor han vil efterligne, hvad der fyldt med luftstrømninger (physōdes). - Den lukken og og trykken af\nmed tungen, der finder sted ved udtalen af Delta\n(d) og Tau (t) har han fundet\npassende til efterligning af al binden (desmos)\nog stilleståen (stasis). Han\nhar også lagt mærke til, at tungen glider, når den skal udtale Lambda (l). Derfor har han brugt dette bogstav til at udtrykke det glatte (leion) og at glide (olisthanein) samt det glinsende (liparon) og det klæbrige (kollōdes)\nog al den slags ting. Gamma (g)\nmodvirker denne glidende bevægelse af tungen. Forbindelsen af g og l har\nnavngiveren derfor ladet betegne det slibrige (glischron), det søde (glyky)\nog det klæbrige (gloiōdes). Han\nhar endvidere lagt mærke til, at Ny\n(n) udtales inde i munden. Det brugte han derfor til ordene endon (inde) og entos (indvendig) for at\nlade bogstaverne stemme med virkeligheden. Alfa (a) betegnede størrelse brugt i mega\n(stort), og Ēta (ē), længde (mēkos), fordi\ndet er store bogstaver. - O var tegnet for det runde; derfor brugte han det i\nrigt mål i ordet gongylon (rundt). Og\npå den måde videre. Lovgiveren har altså givet hver enkelt ting et tegn, udtrykt i\nbogstaver og stavelser, og af disse ord atter skabt andre ved efterligning og sammensætning.\nSe, deri mener jeg altså ordenes eller navnenes rigtighed består, Hermogenes.\nMen jeg kunne lide at høre, om Kratylos er af en anden mening...\nNOTE:1)Formodentlig i stedet for a\n(negation) og iesis


Forebyggelse af sikkerhedshændelser og cyberangreb handler om to ting: For det første skal man sikre sin organisation og sine systemer, så de er svære at angribe. For det andet skal man forberede sig på, hvordan man skal håndtere situationen, når man står midt i et angreb. CFCS udgiver vejledninger og tilbyder konkret rådgivning til myndigheder og virksomheder som hjælp til at sikre Danmarks digitale infrastruktur.\nCenter for Cybersikkerhed (CFCS) udgiver og opdaterer løbende vejledninger, som myndigheder og virksomheder kan anvende som pejlemærke til at tilrettelægge deres forebyggende indsats.\nVejledning om passwords.\nCybersikkerhed handler ikke kun om teknik, men tekniske tiltag er et vigtigt element. Med den rigtige opsætning af it-infrastrukturen bliver det sværere for hackeren at slippe uset ind.\nSikker brug af TLS.\nVejledning om beskyttelse mod DDoS-angreb\nVi har som mennesker også en vigtig rolle at spille inden for cybersikkerhed. Vores adfærd kan hjælpe med at beskytte it-systemerne, og omvendt kan vores uforsigtighed risikere at føre til kompromittering af følsomme data.\nSikkerhed på mobile enheder.\nSikker brug af it-udstyr på rejser.\nFalske mails og sikring af domæner\nDisse vejledninger kan hjælpe med at sikre organisationens domæner mod at blive misbrugt til falske mails.\nTemaartikel om sikker brug af sociale medier i organisationer.\nTemaartikel: Sikkerhed på sociale medier\nNår et større antal medarbejdere arbejder på distancen, stiller det særlige krav til både organisationen og medarbejderne.\nCloud og leverandører\nCenter for Cybersikkerhed har i samarbejde med Digitaliseringsstyrelsen udgivet vejledninger, der hjælper myndigheder og virksomheder med sikker anvendelse af cloud og håndtering af leverandørforhold.\nVejledning fra Digitaliseringsstyrelsen og CFCS om sikker anvendelse af cloud.\nForholdet mellem forretningen og leverandøren forudsætter velfungerende styringsmekanismer.\nSikring af industrielle kontrolsystemer og operationelle systemer.\nSikring af ICS\nVejledning om sikring af industrielle kontrolsystemer.\nLedelsens opgaver med sikring af industrielle kontrolsystemer.\nVejledninger fra partnere\nVejledninger, som Center for Cybersikkerhed har været samarbejdspartner på.


Murermester Johannes Kristensen er medlem af BYG (Dansk Byggeri).\nGarantiordningen koster ikke ekstra for kunden, men giver sikkerhed for udbedring af eventuelle fejl helt op til 100.000 kr. Hvis du mod forventning skulle få brug for garantiordningen, får du direkte adgang til BYG's Klage- & Ankenævn. Det betyder hurtig sagsbehandling, fordi du undgår den traditionelle sagsgang gennem retssystemet, som er både tung, langsommelig og dyr. Du skal blot lægge et depositum - som du naturligvis får igen, hvis indsigelsen er berettiget.\nByg Garanti 2016