Gennemsigtighed i kommunale renovationsgebyrer - PDF\nGennemsigtighed i kommunale renovationsgebyrer\nDownload "Gennemsigtighed i kommunale renovationsgebyrer"\n1 Miljøprojekt Nr Gennemsigtighed i kommunale renovationsgebyrer Anders Faber Carl Bro A/S Henrik Holst PricewaterhouseCoopers Niels Remtoft KL\n3 Indhold 1 FORORD 5 2 PROJEKTETS FORMÅL OG BAGGRUND PROJEKTETS BAGGRUND OG MÅLGRUPPE PROJEKTFORLØB 8 3 SAMMENFATNING OG KONKLUSION DEL A - UNDERSØGELSE AF DE KOMMUNALE AFFALDSORDNINGER Konklusion for del A Affaldsordninger som undersøgelsen omfatter Faktorer med indflydelse på det kommunale omkostningsniveau Analysemetode Udarbejdelse af spørgeskema Indsamling og bearbejdning af data Indsamlingseffektivitet og udlicitering Demografiske forhold Serviceforhold DEL B - UNDERSØGELSE AF REGNSKABSPRINCIPPERNE PÅ FORBRÆNDINGS- OG DEPONERINGSANLÆG Konklusion for del B Teoretiske overvejelser om regnskabsprincippers potentielle indflydelse på gebyrfastsættelsen Indsamling og bearbejdning af data fra forbrændings- og deponeringsanlæg FÆLLES KONKLUSION VEDRØRENDE PROJEKTETS 2. FASE 21 4 METODEUDVIKLING FOR FASE FASE METODEUDVIKLING FOR DEL A Affaldsordninger som undersøgelsen omfatter Bestemmelse af faktorer der antages at have indflydelse på omkostningerne til de kommunale affaldsordninger Prioritering af faktorerne der antages at have indflydelse på omkostningerne til de kommunale affaldsordninger Anvendelsen af Indenrigsministeriets kommunale budget- og regnskabssystem i forbindelse med undersøgelsen Mulige analysemetoder METODEUDVIKLING FOR DEL B Regnskabspraksis og gebyrberegningspraksis Fastsættelse af gebyr Oversigt over regnskabsmæssige/beregningsmæssige forhold Eksempler på hvordan forskelle i regnskabspraksis kan påvirke gebyrets størrelse 34 5 VALG AF 16 KOMMUNER SAMT UDARBEJDELSE AF SPØRGESKEMA UDVÆLGELSE AF DELTAGENDE KOMMUNER UDARBEJDELSE AF SPØRGESKEMAER Del I - oplysninger vedrørende omkostninger 38 3\n4 6 INDSAMLING OG BEARBEJDNING AF DATA FRA DE UDSENDTE SPØRGESKEMAER INDSAMLING AF OPLYSNINGER FRA DE 16 KOMMUNER Udsendelse af spørgeskemaer til de 16 kommuner Generelle problemer ved udfyldelsen af spørgeskemaerne Bearbejdning af oplysningerne fra spørgeskemaerne Data vedrørende indsamlingseffektivitet Oplysninger vedrørende udlicitering af affaldsordninger 54 7 DEMOGRAFISKE FORHOLD OG SERVICEFORHOLD DEMOGRAFISKE FORHOLD I DE UNDERSØGTE KOMMUNER SERVICEFORHOLD I DE UNDERSØGTE KOMMUNER Dagrenovationsordninger Papir- og papordninger Glasordninger Genbrugsstationer Ordninger for farligt affald Øvrige affaldsordninger 71 8 INDSAMLING OG BEARBEJDNING AF DATA FRA FORBRÆNDINGS- OG DEPONERINGSANLÆG ANALYSE AF GEBYRER OG REGNSKABSPRINCIPPER FOR DE ANLÆG DER BESVAREDE SPØRGESKEMAET Blandet affald til forbrænding Dagrenovation Blandet affald til deponering Trends og konkluderende kommentarer UNDERSØGELSE AF DE UDVALGTE 5 AFFALDSSELSKABER Analyse KONKLUSION 81 BILAG 4.1 BRUTTOLISTE OVER FAKTORER DER KAN HAVE INDFLY- DELSE PÅ DE KOMMUNALE OMKOSTNINGER TIL AFFALDS- ORDNINGER 4.2 DET KOMMUNALE BUDGET- OG REGNSKABSSYSTEM 5.1 VEJLEDNING OG SPØRGESKEMA TIL DE 16 KOMMUNER 6.1 UDFYLDTE SPØRGESKEMAER FRA DE 16 KOMMUNER 7.1 REGULATIVFASTSATTE ORDNINGER I DE 16 KOMMUNER 8.1 SPØRGESKEMA UDSENDT TIL 48 KOMMUNALE ANLÆG 8.2 OPFØLGENDE SPØRGESKEMA TIL 5 UDVALGTE AFFALDS- SELSKABER 8.3 ANDRE FAKTORER OG FORHOLD DER KAN FORVENTES AT HAVE INDFLYDELSE PÅ GEBYRFASTSÆTTELSEN 4\n5 1 Forord Vurderingen af, om kommunerne løser deres opgaver på affaldsområdet tilfredsstillende, har i mange år baseret sig på miljømæssige kriterier. Genanvendes der nok affald, deponeres der for meget, behandles affaldet miljømæssigt tilfredsstillende m.v. Tilsvarende har der været fokus på kommunernes tilrettelæggelse af affaldsordningerne. Er det nemt for borgerne/virksomhederne, er ordningerne effektive, informeres der nok osv. Inden for de senere år er der i stigende grad sat fokus på kommunernes renovationsgebyrer og dermed indirekte på omkostningsniveauet i de kommunale affaldsordninger. Affaldsområdet er som bekendt brugerfinansieret, og på den baggrund er der intet mærkeligt i, at blandt andet brugerne (borgere/virksomhederne) har en interesse i at vide, hvad de får for deres renovationsgebyrer. Men også fra politisk hold er der udtrykt ønske om, at kunne få et større indblik i de kommunale omkostninger til affaldshåndteringen. Et sådan indblik tjener tre formål: For det første vil en større gennemsigtighed i de kommunale affaldsgebyrer gøre det muligt for brugerne at se, hvad de får for deres renovationsgebyr. For det andet vil det skabe større bevidsthed i den enkelte kommune om omkostningsniveauet for affaldsordningerne, og dermed indirekte være et incitament til at gå ordningerne og den tilhørende administration efter i sømmene. For det tredje vil der kunne opnås en større sammenlignelighed i de kommunale renovationsgebyrer. En indsigt som også kan bidrage til øget fokus på effektiviteten af ordningerne i de enkelte kommuner, herunder erfaringsudveksling mellem kommunerne. Baggrunden for dette projekt er netop et ønske om at styrke informationerne om kommunernes omkostninger og tilhørende serviceniveau for de enkelte affaldsordninger. Projektet er støttet af Miljøstyrelsens Udviklingsordning under Program for renere produkter m.v. Projektet er blevet udført i samarbejde mellem KL, Dansk Industri, Carl Bro A/S og PriceWaterhouseCoopers. KL har stået for projektledelsen. Projektet er blevet fulgt af en følgegruppe bestående af repræsentanter fra: 5\n6 Miljøstyrelsen (formand) Københavns Kommune Foreningen af miljømedarbejdere i Kommunerne Kommunalteknisk Chefforening RenoSam Affaldsteknisk Samarbejde Indenrigsministeriet Finansministeriet Projektet er afsluttet i foråret\n7 2 Projektets formål og baggrund Projektets formål er at styrke informationerne om kommunernes omkostninger og serviceniveau for de enkelte affaldsordninger. Hensigten er at opfylde formålet ved at opstille nøgletal for kommunens omkostninger til håndtering af affald fra husholdninger og erhverv. Der vil blive sat fokus på serviceniveauets betydning for omkostningerne, og projektets vil give indsigt i de bagvedliggende årsager til fastsættelsen af de kommunale affaldsgebyrer. Projektet vil for det første forsøge at udarbejde et grundlag for at skabe større gennemsigtighed i de enkelte kommuners affaldsgebyrer. For det andet vil der blive forsøgt udarbejdet et grundlag for at skabe en større sammenlignelighed mellem kommunernes respektive omkostninger til affaldsordningerne. For det tredje vil det blive undersøgt, om forskelle i regnskabsprincipper kan forklare (dele af) de varierende behandlingsgebyrer for forbrændings- og deponeringsanlæg. 2.1 Projektets baggrund og målgruppe Der har gennem de senere år været en stigende interesse for de kommunale affaldsgebyrer. Interessen udspringer blandt andet af, at de kommunale affaldsgebyrer varierer kommunerne i mellem, uden at der har kunne findes nogle entydige forklaringer på disse forskelle. Interessen stammer blandt andet fra folketingspolitikere, centraladministrationen, brancheorganisationer, borgere og erhverv, men også i de enkelte kommuner opleves en stigende fokusering på omkostningerne til affaldsordningerne. Fælles er ønsket om at opnå en større gennemsigtighed og sammenlignelighed i de kommunale affaldsgebyrer for dermed at styrke informationerne om de kommunale omkostninger til affaldshåndtering. Projektets primære målgruppe er kommunerne, de fælleskommunale affaldsselskaber, borgere og erhverv. Projektets sekundære målgruppe er folketingspolitikere, centraladministrationen samt brancheorganisationerne. Forud for dette projekt er der gennemført en række undersøgelser med forskellige tilgange til de kommunale affaldsgebyrer. En række af disse undersøgelser er kort nævnt nedenfor. Der er dog ingen af undersøgelserne, der på detaljeret vis opgører kommunernes omkostninger til de enkelte affaldsordninger. Center for Samfundsvidenskabelig miljøforskning (CeSam) har i 1997 udarbejdet arbejdspapiret "Kommunernes finansiering af affaldsbortskaffelsen". Papiret vedrører "hvile-i-sig-selv-princippet", finansiering, organisatoriske forhold m.m. RenoSam har i 1998 for Miljøstyrelsen udarbejdet projekt "Råd og vink" om gebyrfastsættelsen på affaldsområdet (Miljøprojekt nr. 465/99). Projektet er en undersøgelse af gebyrgrundlaget for de kommunale/fælleskommunale af- 7\n8 faldsanlæg og vedrører økonomien i behandlingsleddet (forbrænding og deponering). Konkurrencestyrelsen har i januar 1999 udgivet en redegørelse om affaldssektoren. Redegørelsen berører blandt andet gebyrområdet, og det konstateres, at der er store forskelle i affaldsgebyrerne og serviceniveauet. Konklusionen er, at der ikke er en entydig sammenhæng mellem gebyrernes størrelse og serviceniveauet. Videncenter for affald og genanvendelse (nu "Videncenter for affald) indhenter periodisk de kommunale takstblade for renovation, vand og andre miljørelaterede områder. Takstbladene registreres i dag uden nogen form for bearbejdning. Det er desuden i forbindelse med udarbejdelsen af miljøprojektet "Kommunale affaldsplaner og regulativer" (nr. 447/98) registreret, hvorledes renovationsgebyrerne i de enkelte kommuner er sammensat. Jørgen Grønnegaard Christensen udgav i 2001 bogen "Affaldssektorens politiske organisering". I bogen indgår en analyse af affaldssektorens økonomi, herunder en sammenligning af gebyrniveauet for en række kommuner. Analysen omfatter alene dagrenovationsgebyrer, og tager ikke højde for om, og i givet fald i hvilket omfang, at dette gebyr dækker andre ordninger for husholdninger (fx papir, pap, glas og farligt affald). Miljøstyrelsen indsamler med hjemmel i affaldsbekendtgørelsen en gang årligt oplysninger om kommunernes omkostninger til husholdnings- og erhvervsaffald. Kommunernes hjemmel til at opkræve affaldsgebyrer fastlagt i miljøbeskyttelseslovens 48. Anvendelsen af miljøbeskyttelseslovens 48 er nærmere beskrevet i bemærkningerne til lovforslaget samt i Miljøstyrelsens vejledning om bortskaffelse, planlægning og registrering af affald (vejledning nr. 4/94). 2.2 Projektforløb Som nævnt har man ikke tidligere forsøgt at gennemføre en så detaljeret undersøgelse af de kommunale omkostninger til affaldsordninger, som dette projekt lægger op til. Derfor er det samlede projekt opdelt i to faser, hvoraf dette projekt alene omfatter første fase. I første fase skal der ske en metodemæssig udvikling baseret på en undersøgelse af 16 kommuner og 5 fælleskommunale affaldsselskaber. Metoden skal for det første sikre, at der kan tilvejebringes oplysninger om den enkelte kommunes omkostninger til et givet antal affaldsordninger, herunder fordelingen af omkostningerne på diverse poster. For det andet skal metoden bygge på, at det muliggøres at sammenstille den enkelte kommunes omkostninger til affaldsordninger for husholdninger og erhverv med kommunens serviceniveau i form af fx ordningernes organisering (indsamlings-/anvisningsordninger), indsamlingsfrekvensen og geografisk dækningsgrad. Ud over de servicemæssige forhold er omkostningerne til affaldsordningerne afhængige af demografiske forhold som fx befolkningstæt- 8\n9 hed, affaldsmængde pr. indbygger, antal indbyggere pr. husstand og antal virksomheder. Formålet er således at udvikle og afprøve en model, der indeholder de informationer, der vil være en forudsætning for en landsdækkende afdækning af de bagvedliggende faktorer, der har betydning for det kommunale omkostningsniveau på affaldsområdet. Hermed vil det være muligt at foretage en sammenligning af kommunernes omkostninger til affaldsordningerne. Modellen vil blive afprøvet på de 16 udvalgte kommuner. For så vidt angår de fem fælleskommunale selskaber, er formålet at undersøge om forskellige regnskabsprincipper kan have betydning for størrelsen af behandlingsgebyrerne på henholdsvis forbrændings- og deponeringsanlæg. Såfremt det ud fra resultaterne af fase 1 viser sig muligt, at opstille gennemsigtige og sammenlignelige data for kommunernes omkostninger til affaldsordninger for husholdninger og erhverv, vil fase 2 skulle gennemføres. Fase 2 vil indebære, at det udviklede spørgeskema udsendes til samtlige af landets kommuner med henblik på en landsdækkende indsamling og bearbejdning af kommunernes omkostninger til affaldsordninger. 9\n11 3 Sammenfatning og konklusion Projektets overordnede formål var at styrke informationerne om kommunernes omkostninger og serviceniveau for de enkelte affaldsordninger. For at opfylde formålet er projektet opdelt i henholdsvis en del A og en del B. I del A sættes fokus på de kommunale omkostninger til affaldsordningerne sammenholdt med serviceniveau, indsamlingseffektivitet, demografi m.m. I del B sættes fokus på de regnskabsprincipper, som ligger til grund for forbrændings- og deponeringsanlæggenes fastlæggelse af behandlingsgebyrer. De to undersøgelse holdes adskilt, idet der ikke er nogen sammenhæng mellem de oplysninger, der skal indsamles og bearbejdes fra henholdsvis kommunerne og affaldsselskaberne. 3.1 Del A - undersøgelse af de kommunale affaldsordninger I første omgang skulle der udvikles en metode, som kunne give indsigt i de bagved liggende årsager til fastsættelsen af de kommunale affaldsgebyrer. Metoden bygger på at sammenstille de enkelte kommuners omkostninger til affaldsordningerne for husstande og erhverv med kommunernes serviceniveau Konklusion for del A Som det er fremgået af afsnit 3.1, har det ikke været muligt at indsamle oplysninger fra kommunerne med henblik på at sammenligne det kommunale omkostningsniveau inden for de udvalgte affaldsordninger. Dette skyldes blandt andet vanskelighederne ved at overføre data til spørgeskemaet og vanskelighederne ved at opgøre omkostningerne mellem kommunen og affaldsselskabet samt internt i den kommunale forvaltning, jf. afsnit Der er dog ingen tvivl om, at ønsket om større gennemsigtighed og sammenlignelighed i/mellem de kommunale omkostninger til affaldsordninger, kræver at man indsamler oplysninger af en karakter, der svarer til den metode som er udviklet i dette projekt. En anden væsentlig grund til at kommunernes oplysninger ikke er direkte sammenlignelige, skyldes, at de fælles retningslinier, der findes for at føre regnskab og budgetter på affaldsområdet, ikke er tilstrækkelige som udgangspunkt for en sammenligning af omkostningsniveauet. I det omfang at kommunerne fx førte ordningsbaserede regnskaber, ville forudsætningerne for at kunne sammenligne de kommunale omkostninger være langt bedre. Det må således konkluderes, at der på det foreliggende grundlag ikke er mulighed for at opstille ensartede, og dermed sammenlignelige, nøgletal for hver enkelt affaldsordning i de adspurgte kommuner. Det er heller ikke muligt at adskille omkostningerne til erhvervsaffaldsordningerne fra husholdningsaffaldsordninger for samtlige affaldsordninger. 11\n12 På den positive side kan det konstateres, at de fleste af de 16 kommuner reelt var interesserede i projektet, og gjorde en stor indsats for at udfylde spørgeskemaet, herunder afsatte de tid til at forberede og deltage i opfølgende møder. Endvidere kunne de følge formålet med projektet, og mange af kommunerne kunne også se et formål i, at kommunen selv kunne opgøre sine omkostninger på affaldsområdet i et mere detaljeret omfang, end det er tilfældet i dag. Nogle kommuner gav endelig udtryk for, at hvis de viste præcist, hvad det var for oplysninger, der blev efterspurgt, ville de kunne registrere de ønskede oplysninger. Dette ville fx kræve, at de inden starten af et regnskabsår havde kendskab til, hvilke oplysninger der skulle registreres. På den baggrund ville de kunne registrere ressourceforbruget på de ønskede poster, og ved årets udgang kunne der foreligge et regnskab, som i vidt omfang kunne leve op til de forudsætninger, som er nødvendige for at kunne foretage en sammenligning af det kommunale omkostningsniveau. Selv om projektet således ikke har kunnet opfylde sine ambitioner, er der skabt et godt grundlag for et eventuelt videre arbejde på dette område. Projektet har således fået klarlagt og dokumenteret en række af de problemstillinger, som er forbundet med at indsamle oplysninger om de kommunale omkostninger på affaldsområdet. Problemstillinger som der nødvendigvis må findes svar på, hvis man ønsker en større sammenlignelighed mellem de kommunale omkostninger på affaldsområdet Affaldsordninger som undersøgelsen omfatter De affaldsordninger, som det blev besluttet, at undersøgelsen skulle omfatte, fremgår af tabel Tabel Affaldsordninger der medtages i undersøgelsen Ordninger Private husstande Erhverv Obligatoriske Dagrenovation X X Papir X X Glas X Farligt affald X X Klinisk risikoaffald 1 X Kølemøbler X X Elektrisk og elektronisk affald X X Transportemballage af plast X Forbrændingsegnet affald X Madaffald fra storkøkkener X Ståltromler X Andre ordninger Haveaffald X Storskrald X Genbrugsstationer X X 1 Klinisk risikoaffald er i bekendtgørelsesmæssig forstand at betragte som farligt affald. Men på grund af sin særlige karakter har de fleste kommuner selvstændige ordninger for klinisk risikoaffald, hvorfor det er valgt at betragte det som en selvstændig ordning i undersøgelsen. Der arbejdes med en opdeling af affaldsordningerne mellem henholdsvis husholdninger og erhverv, da dette er fundet mest hensigtsmæssigt. Hensigten er, at nedbryde kommunernes samlede omkostninger på affaldsområdet med 12\n13 henblik på, at udskille de respektive andele heraf på de 14 udvalgte affaldsordninger Faktorer med indflydelse på det kommunale omkostningsniveau En nødvendig forudsætning for at gøre dette er at se på, hvilke faktorer der kan have indflydelse på omkostningerne til de kommunale affaldsordninger. Faktorer der antages at have en sådan indflydelse fremgår af tabel , opdelt efter økonomiske forhold, organisatoriske forhold, demografiske forhold, serviceforhold og andre forhold. investeringer Udgifter/indtægter Organisatoriske forhold Demografiske forhold Serviceforhold Andre forhold Tabel Faktorer med indflydelse på omkostningerne til kommunale affaldsordninger Faktorer der har indflydelse på omkostningerne til de kommunale affaldsordninger Økonomiske forhold Driftsomkostninger Personale og administration, varekøb, vedligeholdelse, indsamling af affald Omkostninger ifm. større Henlæggelser, etablering af anlæg, indkøb af materiel, afskrivningsperiode Behandlingsgebyrer, afsætningspriser, afgifter, renteindtægter/- udgifter, salg af ekstra sække, stativer, kompostbeholdere m.v., salg af vare fra genbrugsbutik på genbrugsstationen In-house produktion, udlicitering, varetages opgaven af kommunen og/eller et affaldsselskab, ejerskab af behandlingsanlæg Boligtyper/boligsammensætningen, befolkningstætheden, antal beboere pr. husstand, besværlige afhentningsadresser, erhvervstæthed, erhvervsammensætning, virksomhedernes størrelse Antal affaldsordninger, ordningstyper, indsamlingsmateriel, antal afhentninger, affaldsordningernes dækningsgrad, antal genbrugsstationer, antal fraktioner på genbrugsstationerne, genbrugsbutik på genbrugsstationerne, borgerservice, virksomhedsservice, åbningstider på genbrugsstationen Borgernes indstilling, øvrige myndigheders administrationspraksis, affaldsmængder, arbejdsmiljø, krav til affaldsbehandlingen For at reducere antallet faktorer blev der efterfølgende foretaget en prioritering af de 41 faktorer, som er nævnt i tabel Prioriteringen er sket gennem drøftelser i projektets følgegruppe og en efterfølgende vurdering af, hvilke faktorer følgegruppens medlemmer vurderede have væsentlig indflydelse på omkostningsniveauet. Prioriteringen fremgår af tabel Tabel Prioriterede faktorer blandt de 41 Prioritet Faktor Indsamling af affald, afskrivningsperiode, antal affaldsordninger, ordningstype 1. (indsamlings- eller anvisningsordning), affaldsordningens dækningsgrad Personale og administration, antal fraktioner på genbrugsstationen Vedligeholdelse, henlæggelser, indkøb af materiel, afsætningspriser, udlicitering, varetages opgaven af kommunen og/eller et affaldsselskab, boligtyper/boligsammensætningen, erhvervssammensætning, antal afhentninger Etablering af anlæg, in-house produktion, erhvervstæthed, antal genbrugsstationer, åbningstider på genbrugspladsen, virksomhedsservice, affaldsmængder Det er således de i tabel nævnte faktorer, der primært skal fokuseres på i metodeudviklingen og den efterfølgende undersøgelse. Oplysningerne vil dels skulle indhentes via direkte kontakt til kommunerne, dels via andre kilder. 13\n14 3.1.4 Analysemetode Målet var at opstille en analysemetoder/-model, der kunne beskrive variationerne i omkostningsniveauet set i lyset af de demografiske, organisatoriske og servicemæssige faktorer, der antages at have indflydelse på det samlede omkostningsniveau. Der blev valgt en metode, hvor kommunerne skal grupperes i ensartede "klynger" for så vidt angår deres respektive demografiske, organisatoriske og servicemæssige faktorer. Den bagved liggende tankegang er, at kommunerne inden for hver "klynge" i udgangspunktet burde have det samme omkostningsniveau på affaldsområdet set under ét. Metoden ville også kunne anvendes inden for de enkelte affaldsordninger, i det omfang det ikke er muligt at gruppere kommunerne i "klynger" på basis af alle deres affaldsordninger. Mere avancerede (statistiske) analysemetoder blev også overvejet. Det blev dog besluttet ikke at anvende sådanne metoder. Undersøgelsen ville ikke omfatte tilstrækkelige datamængder. Der deltog for få kommuner, og det viste sig senere, at de indsamlede data var for unøjagtige og opgjort på et for uensartede grundlag Udarbejdelse af spørgeskema Det spørgeskema, som blev udsendt til kommunerne, blev inddelt i to dele (spørgeskemaet er vedlagt som bilag 5.1): Del I - oplysninger om omkostninger Del II - oplysninger vedrørende serviceforhold m.m. Kommunerne blev konkret anmodet om at afgive økonomiske oplysninger vedrørende følgende forhold: Administration, driftsudgifter, indtægter/udgifter, investeringer/henlæggelser samt de samlede omkostninger. Omkostningerne skulle fordeles efter de affaldsordninger, som skal undersøges i projektet, jf. tabel Der skulle endvidere ske en opdeling af omkostninger på henholdsvis private husstande og erhverv. For at kunne vurdere effektiviteten i affaldsordningerne blev kommunerne også bedt om at afgive følgende oplysninger for hver enkelt affaldsordning: Indsamlet mængder i ton pr. år, kommunens samlede vurderede potentiale i tons pr. år, antal opsamlinger/tømninger pr. uge samt den samlede volume til rådighed pr. uge. Endvidere blev kommunerne bedt om at angive, om de enkelte ordninger var udliciteret. Endelig blev der spurgt til affaldsmængderne og potentialet på de kommunale genbrugsstationer. For så vidt angår oplysningerne vedrørende serviceforhold mv. var udgangspunktet for dette Kommunedatabasen. Kommunedatabasen indeholder en række oplysninger om regulativfastsatte affaldsordninger og kommunale genbrugsstationer, herunder de serviceforhold som ønskedes undersøgt. Oplysningerne blev fremsendt på et i forvejen udfyldt spørgeskema. Kommunerne blev bedt om at gennemgå skemaet med henblik på at kvalitetssikre det. 14\n15 Spørgeskemaet blev udsendt til 16 kommuner, der havde indvilliget i at deltage i undersøgelsen Indsamling og bearbejdning af data Resultatet af de indkomne og besvarede spørgeskemaer viste sig ikke at være tilfredsstillende. Der blev derfor fulgt op på spørgeskemaet gennem en række personlige og telefoniske interviews med alle kommunerne. Opfølgningen styrkede kommunernes besvarelser af spørgeskemaet, men der var fortsat nogle huller i besvarelserne, og oplysningerne var ikke alle direkte sammenlignelige. Kommunerne gav udtryk for en række generelle problemer ved at udfylde spørgeskemaet. Disse vedrørte blandt andet: i Vanskeligheder ved at overføre egne data til spørgeskemaets systematik i Vanskeligheder ved at opgøre omkostningsfordelingen mellem kommunen og affaldsselskab i Vanskeligheder ved at opgøre omkostningsfordelingen mellem kommunale forvaltninger/afdelinger i Omkostningerne registreres ikke på ordningsniveau, og må derfor skønnes. Det kunne således konkluderes, at kommunernes metodik for registrering af omkostningerne på affaldsområdet er meget forskelligartet og dermed vanskelig at sammenligne. Det fremgår af de besvarede spørgeskemaer, jf. bilag 6.1, at ingen kommuner har kunne foretage en fuldstændig udfyldelse af spørgeskemaet. En række kommuner kunne endvidere ikke opgøre deres omkostninger på henholdsvis private husholdnings- og erhvervsaffaldsordninger. Begrundelserne skal blandt andet findes i de generelle problemer, som kommunerne havde ved udfyldelsen af spørgeskemaet. Den manglende udfyldelse skal ikke ses som et udtryk for, at ordningerne ikke er etableret. Den manglende udfyldelse er alene et udtryk for, at kommunerne ikke har fundet det muligt at opgøre omkostningerne for affaldsordningerne på det detailjeringsniveau, som spørgeskemaet lægger op til. Det må således konkluderes, at det på det foreliggende grundlag ikke er muligt at opstille ensartede, og dermed sammenlignelige, nøgletal for hver enkelt affaldsordning i de adspurgte kommuner, og det er heller ikke muligt at adskille omkostningerne til erhvervsaffaldsordningerne fra husholdningsaffaldsordningerne i de enkelte kommuner. For at give en idé om, hvordan man kunne opstille og sammenligne nøgletal, er der i tabel opstillet nøgletal for kommunernes omkostninger til dagrenovationsordningerne i 1999 (eksklusive moms). 15\n16 Tabel Nøgletal for kommunernes omkostninger til dagrenovationsordningerne (1000 kr.) Kommune Egentlige boliger Adm. Pr. egentlige bolig Drift Pr. egentlige bolig Saml.udg. Pr. egentlige bolig Kbh & Frb , , ,92 Ballerup , , ,35 Værløse , ,76 Helsingør , ,72 Hillerød , , ,51 Holbæk , , ,81 Hvidebæk , , ,76 Skælskør , , ,86 Ravnsborg , , ,67 BOFA(Rønne) , , ,84 Nr. Aaby , , ,70 Ryslinge , , ,60 Svendborg , , ,46 Skanderborg , , ,62 Hirtshals , , ,80 Gnm 4629,45 0, ,77 0, ,83 0,76 Min 24,00 0,01 887,00 0, ,00 0,35 Maks 54900,00 0, ,00 0, ,00 1,51 Tilsvarende nøgletal er i afsnit opstillet for papirordninger, glasordninger, genbrugsstationer, farligt affaldsordninger, øvrige ordninger og alle ordninger. Det skal understreges, at nøgletallene ikke er sammenlignelige, hvorfor der ikke kan drages nogle konklusioner vedrørende forskellene i kommunernes omkostningsniveauer. Dernæst er der ikke taget hensyn til effektiviteten i ordningerne, servicefaktorer, organisatoriske faktorer og demografiske faktorer Indsamlingseffektivitet og udlicitering Undersøgelsen viser, at der stort set ikke er nogle kommuner, der har opgivet det vurderede indsamlingspotentiale for de enkelte affaldsordninger, mens kommunerne for en række affaldsordninger har opgivet de indsamlede mængder. Dette betyder, at det ikke er muligt at opgøre indsamlingseffektiviteten, og det er dermed heller ikke muligt at drage nogle konklusioner mellem indsamlingseffektivitet og omkostninger. Undersøgelsen viser, at mange kommuner udliciterer dele af affaldshåndteringen. Udliciteringen omfatter i langt de fleste tilfælde alene transporten af affaldet. Idet affaldsproducenterne selv vælger transportører ved anvisningsordninger, omfatter udliciteringen alene kommunale indsamlingsordninger Demografiske forhold Oplysninger om de 16 kommunernes demografiske forhold er indsamlet via Danmarks Statistik og fremgår af tabel\n17 Kommunenavn Tabel Udvalgte demografisk forhold i de 16 kommuner Beregnet antal en- Antal etageboliger Egentlige boliger /tofamilie-boliger* Sommerhuse i alt Befolkning Antal erhverv Andel af erhverv i forhold til antallet af boliger (%) Erhvervstæthed (antal erhverv pr. km 2 ) Befolkningstæthed (indbyggere pr. km 2 ) København , Frederiksberg , Ballerup , Værløse , Helsingør , Hillerød , Holbæk , Hvidebæk , Skælskør ,2 5,5 68 Ravnsborg ,5 2,5 32 Rønne , Nørre Aaby ,0 5,7 82 Ryslinge ,8 5,1 88 Svendborg , Skanderborg , Hirtshals ,5 5,2 74 Det beregnede antal en-/tofamilieboliger er udregnet på baggrund af DS oplysninger om antal parcelhuse, rækkehuse og stuehuse. Ud fra tabellen er det ikke muligt at gruppere kommunerne i ensartede "klynger" baseret på de demografiske forhold. Hertil varierer faktorerne for meget kommunerne i mellem. Konklusionen er ikke overraskende, idet der er tale om en generel problemstilling, der i særlig grad gør sig gældende, når man skal udvælge et relativt lille antal kommuner, som samtidigt ikke kan vælges frit. I hvilket omfang man på landsplan vil kunne opdele kommunerne i en række "klynger", kan hverken af- eller bekræftes, men må basere sig på en konkret vurdering, som ikke ligger inden for dette projekt at foretage Serviceforhold Et tilsvarende billede gør sig gældende, når man ser på servicefaktorerne for affaldsordningerne, om end der inden for enkelte affaldsordninger tegner sig nogle reelle sammenligningsmuligheder. Sammenligningen af serviceforhold har primært tager udgangspunkt i de affaldsordninger, som der også er opstillet nøgletal for. Det vil sige dagrenovationsordninger, papir- og papordninger, glasordninger, genbrugsstationer, ordninger for farligt affald samt øvrige ordninger. For dagrenovationsordninger for private husholdninger var det muligt at foretage en gruppering på trods af, at et par kommuner faldt udenfor. Inddelingen så ud som følger: i Indsamling af dagrenovation 13 gange i kvartalet (13 kommuner) i Indsamling af dagrenovation 6,5 gange i kvartalet (1 kommune) i Indsamling af dagrenovation og organisk affald 6,5 gange i kvartalet (4 kommuner) For de øvrige affaldsordninger er der foretaget en gruppering efter tilsvarende principper (se afsnit 7.2). Mulighederne for en tilsvarende gruppering for dagrenovationsordninger for erhverv var derimod begrænset på grund af ordningernes forskelligartethed. 17\n18 For ordninger for glas fra private husholdninger tegnede der sig nogle muligheder for at foretage en meningsfuld gruppering, men en nærmere analyse af de enkelte ordninger ville dog være nødvendig. På genbrugspladserne var det muligt at foretage en gruppering for så vidt angik åbningstiderne. Grupperingen vil dog ikke holde stik, når der samtidig skulle tages højde for modtagne affaldstyper og kategorier, hertil var billedet for broget. Dernæst bliver grupperingen vanskeliggjort af, at det ikke er muligt at tegne et ensartet billede af de kommunale genbrugsstationer for så vidt angår antallet af genbrugsstationer pr. bolig/erhverv. For farligt affaldsordninger for private husholdninger var det muligt at gruppere nogle af kommunerne, mens nogle faldt udenfor. For farligt affaldsordninger for erhverv tegner der sig et klarere billede, som muliggør en reel sammenligning af en række kommuner. For de øvrige affaldsordninger tegner der sig ligeledes nogle muligheder for, at grupperer kommunerne for ordningerne for private husholdninger. Billedet er dog ikke entydigt, og vil derfor kræve en nærmere analyse for at fastlægge en eventuel meningsfuld gruppering. For så vidt angår de øvrige ordninger for erhverv var billedet mere entydigt, og for flere af de øvrige ordninger var det således muligt at foretage en ensartet gruppering. Samlet kan det således konkluderes, at det ikke er muligt at foretage en gruppering af de 16 kommuner set under ét. Hertil er såvel de demografiske som servicemæssige forhold for forskelligartede på trods af, at alle de faktorer, som kan have betydning for det kommunale omkostningsniveau, ikke er inddraget. Ser man på de enkelte affaldsordninger hver for sig tegner billedet sig en smule anderledes. Her er mulighederne for at sammenligne de enkelte kommuner betydeligt bedre. Men en egentlig analyse besværliggøres selvsagt af, at de kommuner, som kan sammenlignes på en ordning, ikke nødvendigvis kan det på en anden ordning. Dette ændre ikke ved, at det må konkluderes, at det ikke er muligt at foretage en gruppering af de 16 kommuner på en måde, som kan danne baggrund for en meningsfuld sammenligning for så vidt angår demografiske og servicemæssige faktorer. Hertil er kommunernes demografiske forhold og valg af affaldsordninger, herunder serviceniveauet, for forskellige. 3.2 Del B - undersøgelse af regnskabsprincipperne på forbrændingsog deponeringsanlæg Projektets del B gik ud på at belyse forskellene i omkostningerne til behandlingen af affald for så vidt angår forbrænding og deponering. Formålet er at finde årsager til forskelle i anlæggenes behandlingsgebyrer, som er baseret på anlæggenes regnskabsprincipper. 18\n19 3.2.1 Konklusion for del B Konklusionen på undersøgelsen af de fem selskaber er, at det ikke for disse selskaber over en 10-års periode er muligt at påvise en sammenhæng mellem forskellene i regnskabsprincipper og forskelle i behandlingsgebyrer. Et ønske om en jævn fordeling i gebyrerne kan ikke umiddelbart bekræftes af gebyrerne for de fem selskaber. Der er forskel de enkelte selskaber i mellem, men årsagerne skal snare findes i den politiske tradition, produktionsapparatets tilstand, myndighedskrav, befolkningsgrundlag, anlægsomkostninger m.v. Dette betyder ikke, at det ikke kan være hensigtsmæssigt, at selskaberne anvender ensartede regnskabsprincipper. Dette af hensyn til at eliminere så mange usikkerhedsfaktorer som muligt Teoretiske overvejelser om regnskabsprincippers potentielle indflydelse på gebyrfastsættelsen De teoretiske overvejelser om regnskabsprincippers potentielle indflydelse på gebyrfastsættelsen baserer sig i vidt omfang på Miljøstyrelsens projekt "råd og vink" om gebyrfastsættelse fra Generelt betragtes anvendelsen af driftsøkonomiske principper fremfor kontant- eller kasseprincippet at give et mere retvisende billede af resultatet for det enkelte år og for en periode af år. Det skal bemærkes, at Miljøstyrelsens vejledning nr. 4/94 er i overensstemmelse med det driftsøkonomiske princip, mens Indenrigsministeriets generelle kommunale regnskabspraksis er i overensstemmelse med kontantprincippet. Dette kan betyde, at der er forskel mellem anlæggenes regnskabs- og gebyrberegningspraksis. Projekt "Råd og vink" anbefaler, at beregne gebyrer på basis af flere års budgetter. Dette skyldes blandt andet hensynet til et stabilt gebyr uden for store udsving. Følgende principper/forhold kan give anledning til forskelle i gebyrstørrelserne: i Afskrivninger eller straksafskrivninger (udgiftsførsel) af materielle anlægsaktiver i Afskrivningsperiodens længde i Henlæggelser i Fordeling af fællesomkostninger i Opdeling i aktiviteter i Periodisering af omkostninger og indtægter i Indtægter relateres til den aktivitet, de vedrører i Registrering af interne mængdeoverførsler i Affaldsafgift - periodisering i Affaldsafgift - refusion og registrering under aktiviteten Konsekvenserne af forskellene i regnskabsprincipper følger af en række enkle eksempler. Anvendelsen af henholdsvis afskrivning og udgiftsførsel viser, at dette set over en 10-årig periode ikke medfører nogen samlet forskel, men til gengæld er der betragtelig forskel årene i mellem. 19\n20 Anvendelse af henlæggelser som en form for forskudsafskrivninger giver heller ikke anledning til forskelle set over en 10-årig periode i forhold til, at der ikke foretages henlæggelser. Også her er der dog forskel årene i mellem. Metoden, hvorved det enkelte anlæg fordeler sine fællesomkostninger, vil kunne have permanent betydning for gebyrstørrelsen. Således vil et anlæg, der belaster en aktivitet, og det gebyr, der hører hertil med en andel af fællesomkostninger, opleve et permanent højere gebyr end det anlæg, der ikke gør det Indsamling og bearbejdning af data fra forbrændings- og deponeringsanlæg Indsamlingen af oplysninger fra forbrændings- og deponeringsanlæg faldt i to etaper. I første omgang blev der udsendt et spørgeskema til 48 anlæg, hvor de blev anmodet om at fremsende en række generelle regnskabsoplysninger for Herefter blev der udvalgt 5 anlæg, som blev gjort til genstand for en nærmere analyse, hvilket indebar at de blev anmodet om at uddybe deres procedurer for gebyrfastsættelse og regnskabsaflæggelse Analyse af gebyrer og regnskabsprincipper for de anlæg, der besvarede spørgeskemaet 37 af de 48 adspurgte anlæg besvarede det første spørgeskema. På basis af de indkomne oplysninger blev affaldet groft opdelt i følgende fraktioner, som er udgangspunktet for den regnskabstekniske analyse: i Blandet affald til forbrænding i Dagrenovation (til forbrænding) i Blandet affald til deponi. Den regnskabstekniske analyse tog udgangspunkt i følgende principper: i Aktivering og afskrivning af materielle anlægsaktiver? i Udgiftsførsel af anlægsaktiver i Henlæggelser/hensættelser i Fordeling af fælles omkostninger i Opdeling i driftsområder. Den regnskabstekniske analyse viser, at det ikke er muligt med sikkerhed at påvise en systematisk sammenhæng mellem forskelle i regnskabsprincipper og forskelle i gebyrer på den udvalgte population. Der er en rent logisk sammenhæng mellem forskelle i regnskabsprincipper og forskelle i gebyrer, men denne kommer ikke til udtryk i den valgte stikprøve, hvorfor der må være andre forhold, der betinger forskellene. Der er i mange selskaber et ønske om, at der er en jævn udvikling i gebyrerne, og at borgere og erhverv dermed ikke oplever de store udsving i gebyrerne. Denne praksis udjævner forskelle i regnskabspraksis, men vil derfor også sløre forskelle heri Analyse af de fem udvalgte selskaber Af de 5 selskaber er det kun et, der ikke foretager decideret sammenholdelse af forventede udgifter med ønskede indtægter ved fastlæggelsen af gebyrer. Generelt sammensættes gebyrerne for at dække udgifter til drift, investeringer, 20


Hvid Rosemunde bluse Dame Bluser,Rosemunde blondetop tilbud,unik, Rosemunde blondetop udsalg luksuriøs\nForside >> Rosemunde >> Bluser >> Hvid Rosemunde bluse Dame Bluser,Rosemunde blondetop tilbud,unik\nHvid Rosemunde bluse Dame Bluser,Rosemunde blondetop tilbud,unik\nModel: Rosemunde 00361\nRosemunde cardigan tilbud Rosemunde Bluser , Hvid Rosemunde bluse Dame Bluser,Rosemunde blondetop tilbud,unik Rosemunde skjorte sort,meget god\nFin blondebluse fra Rosemunde. Blusen er i et ribstrikket design med en blondekant langs halsudskæringen. Halsudskæringen er v-hals. Derudover er det en tætsiddende model. Brug den til et par blå jeans eller en fin nederdel i flere lag. Materiale: 70% Silk 30% Cotton Vaskeanvisning: Håndvask\nSort rosemunde 5315 top Dame Toppe,Rosemunde blonde bluse grøn,Butikker\nDenmark online sexy mænd asics top impact knit short performance sort...\nDKK1,232.55 DKK616.31Spar:50% off


Hvordan fjerner Confirmprize.com | Security Fixes\nHvad er Confirmprize.com\nConfirmprize.com Pop-Up kan være bare en engangs-ting eller en konstant online-surfing afbryde aktivitet på din Mozilla/Chrome, der tilbyder iPhone og Samsung smartphones, flere gange om dagen. Selv hvis du anerkender, at disse nye fane pop-ups-er bare et fupnummer, og ikke vil interagere med dem, det betyder ikke, at din PC er i fare. Confirmprize.com Pop-Ups er meget vedholdende og er klar til at gøre, hvad de kan, for at Få dit private oplysninger og komme ind i din browser, så svindlerne kan ændre indstillinger og ændre det indhold, du ser online, til deres fordel. Hvis du ikke ønsker at have en dårligt fungerende søgemaskine og sprede dine følsomme data, så ville det være bedst, hvis du ikke vente længere og slippe af med den Confirmprize.com virus så hurtigt som muligt.\nHvad er Confirmprize.com Pop-up\nConfirmprize.com pop-up er ikke en virus, som de fleste mennesker siger, men hvad er det så? Dette Confirmprize.com trussel er faktisk en pop-up meddelelse, der blot tilbyder at give dig den nyeste iPhone og Samsung for et latterligt lille beløb (1$) hvis du kun svare på nogle personlige spørgsmål og klik på et par links. Lyder det for godt til at være sandt? Fordi det er det. Confirmprize.com er en konsekvens af en anden malware-infektion på din PC, som lige nu forsøger at drage fordel af den bruger, får ens personlige oplysninger eller opnåelse af kontrol over browseren. På det tidspunkt, T, på Trods af online brugere ved at blive mere opmærksomme på en sådan pop-up-svindel (som Invictioner.club) og lukke beskeden så snart som det fremgår, er Confirmprize.com har allerede ofre masser af mennesker på grund af deres smarte tricks. Bortset fra at se meget tiltalende, og lege med “Hvad nu hvis det er sandt, “brugere” – mentalitet, Confirmprize.com trussel udviklerne sørget for, at forbedre den aktuelle side med skadelige scripts (Hvad er XSS), der vil lancere, uanset hvor på pop-up skærm, du vil klikke på. Så selv hvis du forsøger at lukke den irriterende besked, men landede klikke lidt lavere, kan du ende op inficeret.\nEn sådan vedholdenhed er nødvendig for at placere og erstatte online annoncer, fra alle de hjemmesider, som er at gøre indtægter for ejerne og deres sande skabere af indhold med dem fra at Confirmprize.com har affiliate bånd. (Hvordan affiliate marketing blev brugt til at sprede malware). Det betyder, at alle de klik og visninger, der vil generere indtægter kun for Confirmprize.com virus. Det invasion er gjort med succes, så Confirmprize.com pop-ups kan virke endnu mere ofte og annoncer kan placeres uden for den grænse, som forvrider den almindelige hjemmeside layout, og at dine personlige oplysninger indsamles ikke kun ud fra, hvad du indtaster, selv gennem kompromitterede system, men også fra browsing historie så godt.\nMens de vigtigste oplysninger at fordele skurke er dine søgeforespørgsler og besøgte sider, købte varer, som kan sælges til tredjepart marketingfolk, som senere bruge disse data til at ændre kampagner du ser, og søg resultater, du får, når du gennemser noget (Målrettet annoncering), den anden info om din placering, bankoplysninger, logins og passwords og lignende, kan blive brugt imod dig for hvilket resulterer i, identitet tyveri, røveri, lækkede data og osv. Det er klart, der er noget positivt om Confirmprize.com pop-up-virus.\nHvordan gør Confirmprize.com virus spredes\nConfirmprize.com Pop-Up har Mange tricks ved dens ærmet når det kommer til at inficere systemer. Jo flere maskiner og flere besøg og klik, som det bliver, jo flere penge tjener, og derfor er der er ingen grænser for Confirmprize.com virus udviklere at komme i. Det kan være den typiske infektion fra ondsindet annonce, Som til tider kan finde sin vej gennem selv uden a klik på, eller det kan være fra en rogue software, som Confirmprize.com betalt for at distribuere deres hjemmeside. Lige nu er det mest henvisningerne kommer fra annoncer, der er lagt ud på Youtube, Badoo, og Pinterest, samt\nSamt denne Confirmprize.com Pop-up forårsager virus kan snige sig ind på nogle freeware-bundle, du fik online fra nogle lyssky P2P-netværk eller Shareware distributør, der ikke bekymrer sig om malware, der bliver udarbejdet sammen med lovlig software. Der har været en masse polemik om freeware sites, på grund af deres uhensigtsmæssige adfærd, men de kører stadig, og lokke i unware brugere. Springe gennem Guiden er noget, som vi ganske vist ikke, men det er vigtigt at ændre det, og rent faktisk er opmærksomme på, hvilke programmer du ønsker at tilføje på Custom mode. Aldrig gøre Anbefalede installations tilstand, fordi alle de sponsorerede produkter vil være markeret som standard for at installere på én gang med de vigtigste program. Derfor, aldrig undervurdere dette.\nHvordan at slippe af Confirmprize.com Pop-ups\nConfirmprize.com Pop-Ups vil ikke længere vises, når du vil slippe af med de grimme adware/HVALP, der er den egentlige årsag til det problem i browseren. Det kan være at gemme sig i Kontrolpanelet, men det kan også have sin egen særskilte forlængelse. Der er ingen oplysninger lige nu, hvilke programmer eller browser add-ons forårsage Confirmprize.com Pop-Up-virus, fordi malware normalt er ligeglad med, hvem de samarbejder, så længe de bliver betalt for. Det er derfor, du bør få Anti-Malware Værktøj/Anti-Malware-Værktøj og bruge deres hæderlige metoder til at jage ned, og slette alle de malware-relaterede spørgsmål. En sådan anti-spyware-software kan virkelig gøre underværker i tilfælde af virus-infektioner, især når agenten er ikke kendt. De er i stand til at opfange trusler, afhængigt af deres adfærd, tekniske data, der er berørt mapper og osv. alle de ting, der ville være kompliceret at få øje manuelt af dig selv. Men selvfølgelig, hvis du ønsker at prøve manuel fjernelse første vi tilbyder vores vejledning nedenfor.\nFørst og fremmest, vil vi anbefale, at du kontrollerer dine browser-udvidelser og fjerne enhver, der er knyttet til Confirmprize.com. En masse af adware og andre uønskede programmer, bruge browser-udvidelser, for at hijacker internet-applikationer.\nFjern Confirmprize.com Udvidelse fra Google Chrome\nSe for Confirmprize.com eller noget relateret til det, og når du finder den, skal du trykke på ‘Fjern’.\nFjern Confirmprize.com Udvidelse fra Firefox\nSlet Confirmprize.com Udvidelse fra Safari\nHvis Confirmprize.com.safariextz vises på listen, skal du vælge den og trykke på “Ryd”.\nFjern Confirmprize.com Add-ons fra Internet Explorer\nGenåbne Internet Explorer.I den usandsynlige situation, at Confirmprize.com er stadig på din browser, og følg de yderligere anvisningerne nedenfor.\nProgrammet og Funktioner vindue åbnes, hvor du skal være i stand til at finde den Confirmprize.com program.\nVælg Confirmprize.com eller nogen andre for nylig installeret uønsket post, og tryk på Fjern/rediger’.\nAlternativ metode til at rydde browserens fra Confirmprize.com\nBrug Chrome oprydning Værktøj til at Slette Confirmprize.com\nDette Google Chrome funktion er meningen at nulstille computeren for skadelig software. Hvis det ikke finder Confirmprize.com, gå tilbage og Rydde op på computeren og nulstille indstillinger.\nHvis du stadig ikke finde Confirmprize.com i din Mozilla Firefox browser, bør du være i stand til at slippe af med det ved at genoprette din Firefox indstillinger til standard. Mens udvidelser og plugins, vil blive slettet, dette vil ikke røre din browser-historik, bogmærker, gemte adgangskoder eller Internet cookies.\n← Hvordan fjerner Search.moyapochtavkhodnt.com\nHvordan fjerner Search.hwatchonlinestreams.com →


Bell Z20 Aero MIPS – Cykelhjelm – Str. 58-62 cm – Matsort/Gunmetal er ret populær cykelentiuasten. Racerhjelm er blandt de bedst sælgende kategorier. Cykelpartner føler folk sig trygge ved at handle hos, både på grund af den gode service og deres lange historie. Produktet du ser på her kan byttes eller returneres indenfor 365 dage, hvis det alligevel ikke lige er dig. Når du jagter cykeludstyr, kan du gøre som andre før dig og købe produktet lige her, både produktet og kvaliteten er blandt det bedste. Tænk også på at du får prisgaranti på Bell Z20 Aero MIPS – Cykelhjelm – Str. 58-62 cm – Matsort/Gunmetal og du kender garanteret mærket Bell Helmets, som du har set i cykelsportens verden. I de perioder hvor du er ude på din cykel, har din motor, som jo er kroppen, brug for at indtage væske. Væsken du indtager under cyklingen kan være energidrik der smager af appelsin.\nBell Z20 Aero MIPS – Cykelhjelm – Str. 58-62 cm – Matsort/Gunmetal er en af de håndplukkede varenumre her i shoppen i vores gruppe af varer Racerhjelm. Det er ret godt at du får hele 365 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin Bell Z20 Aero MIPS – Cykelhjelm – Str. 58-62 cm – Matsort/Gunmetal i den kendte webshop Cykelpartner, der altid har et stort udvalg af populære varer. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg er der helt sikkert noget for dig, deriblandt også denne vare. Når du handler online kan priserne findes lavere end i butikker- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nAlle de tilfælde, hvor online webshops frister dig til at købe varer, får du andre fordele, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Alle danske webshops skal jævnfør loven give 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, der er endda shops, der vælger at give mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Og du kan faktisk sammenligne priser når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. Når du handler online er du også fri for, at varens pris er forskellige fra skiltet og til kasseapparatet, så du skal stå i kø bagefter for at få den rigtige pris. Online shoppen får Posten til at levere dine varer til din adresse, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. I dag er der ingen grund til at skulle stå i kø ved en kasse – ved online handel så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.


Kantinerne - University College Sjælland\nEn holdning til madKøb kogebogen "Næring til læring"Konferencer/kurser/møder\nVelkommen til kantinerne i University College Sjælland\nHvert University College Sjælland campus har tilknyttet en eller flere kantiner, hvor studerende og ansatte hver dag har mulighed for at købe et velsmagende måltid. Kantinerne har stort fokus på, at deres arbejde ikke kun er madudlevering - kantinen er det uformelle samlingspunkt på lokationerne og altid et rart sted at være.\nUCSJ's kantiner tager positionen som garant for det gode studiemiljø alvorligt og har derfor en klar madpolitik: Mad, der smager og vækker sanserne, tilberedes fra bunden, såvidt det er muligt og med sæsonens friske råvarer. En enkel og jordbunden filosofi, som giver glade og energifyldte studerende, kursister og medarbejdere. Virksomheder og organisationer har desuden mulighed for at bestille velsmagende forplejning til møder og kurser afholdt på UCSJ.\nVores seks kantiner har Det Økologiske Spisemærke - bronze, hvilket betyder at kantinerne har Fødevarestyrelsens bevis for, at 30-60% af alle de råvarer, der bruges i kantinerne, er økologiske.\nUCSJ’s kantiner har REFOOD-mærket, som beviser, at der sættes aktivt ind mod madspild i de seks kantinekøkkener rundt omkring på Sjælland. Kontrolrapporter\nSe kontrolrapportCampus Roskilde, Trekroner Forskerpark 4Campus Næstved, Parkvej 190Nykøbing, Bispegade 5Slagelse, Ingemannsvej 17Sorø, Slagelsevej 70 Vordingborg, Kuskevej 1B KantinerneEn holdning til madKøb kogebogen "Næring til læring"Konferencer/kurser/møderLige fra den tidlige morgenstund er der en fantastisk stemning. Når de første studerende møder ind, dufter der af frisk kaffe og nybagte boller. Senere på dagen pirrer frokostbuffeten sanserne, hver dag serverer vi en lækker frokostbuffet, med lune retter, forskellige spændende salater, 2 slags dressinger og 2 slags brød - alt er selvfølgelig hjemmelavet. Og hen på eftermiddagen er vi klar med lidt lækkert til den søde tand. Vi har åbent mandag-fredag fra kl. 8.00-14.30.Køb vores kogebog


Lærer: Bevægelse i skolen er en misforståelse af de helt store - skoleliv.dk\nFlere og flere elever er inaktive. Derfor skal vi sætte elevernes bevægelse fri, mener lærer Anne Dræby Lünell.\nFlere og flere elever er inaktive. Derfor skal vi sætte elevernes bevægelse fri, mener lærer Anne Dræby Lünell. Foto: Henriette Dæhli/Ritzau Scanpix\nDebat 4. dec. 2019 kl. 04.00\nLærer: Bevægelse i skolen er en misforståelse af de helt store\nVi skal afkorte skoldagen, opprioritere idrætstimerne og sætte elevernes frikvarterer fri, så skal de nok lære noget, når de sidder i klasselokalet med bøger og computere fremme, skriver skolelærer Anne Dræby Lünell.\n»Må vi ikke gå ud og spille basket?« spørger Noah med bolden under armen.\nMen det har vi ikke tid til, for nu skal hele klassen ud i gården og lave ord-stafet. Skuffet må Noah lægge bolden fra sig og traske med de andre ud, mens jeg som lærer får mit at se til med at få alle med på legen.\nBevægelsesbegrebet er på dagsordenen – igen. Nye målinger fra Sundhedsstyrelsen viser, at en del skoler stadig ikke lever op til kravene om de 45 minutters bevægelse dagligt. Det skal nu i høring på opfordring fra undervisningsministeren.\nAnne Dræby Lünell Foto: Privatfoto\nDa den nu ikke længere så nye folkeskolereform skulle udfoldes i 2013, var én af grundpillerne, at eleverne skulle bevæge sig mere. Muligvis var dette et plaster på såret for at lave ulideligt lange skoledage, men det blev systematiseret og sat i værk på skolerne. På min egen skole betød det inddragelse af det, eleverne hidtil havde betragtet som frikvarter, men hvor de nu - i det fag, de havde op til - skulle lave læringsorienteret bevægelse i 15 minutter, som var totalt kontrolleret og styret af læreren.\nI min virkelighed er bevægelse i skolen en misforståelse af de helt store. Den tid og energi, det koster at lave en påtaget aktivitet, kunne bruges langt bedre.\nSæt elevernes bevægelse fri\nJeg har i mine 20 år som lærer altid haft aktiviteter, hvor eleverne skulle op af stolene – når det gav mening. Dvs. når det i forhold til det, vi arbejdede med, ville gavne at man f.eks. stod i rundkreds og lavede en sprogleg. Men når det bliver påtvungen 'leg', bliver det hult, stift og uinteressant og ikke mindst irrelevant.\nNår det bliver påtvungen 'leg', bliver det hult, stift og uinteressant\nDer kan lyde indvendinger som; 'jamen, eleverne skal da røre sig, det er bevist at børn lærer bedre, hvis de har brugt deres krop fysisk.'\nJa. Det, tror jeg, er sandt, men hvad så med at forkorte skoledagen, så eleverne både har tid og energi til at dyrke deres egen fritidsinteresser? Og hvad med at prioritere idrætstimer? Og hvad med at sætte elevernes frikvarterer fri og opleve dem selv gå ud at spille basketball, fodbold, rundbold, 'røv' og hvad de ellers selv er ekstremt gode til at finde på. Sæt elevernes bevægelse fri - så skal de skam nok lære noget, når de sidder i klasselokalet med bøger og computere fremme.\nLæs også: Julekalender skal få bevægelse ind i skoleskemaet\nJeg sender Noah ud med basketball’en og hans venner, så de om lidt kan komme svedige og glade tilbage til klassen, klar til at modtage undervisning.\nJulekalender skal få bevægelse ind i skoleskemaet\nRekordfå elever får 45 minutters bevægelse i skolen


Få inspiration fra modedesignerne til boligindretning – Bloomers.dk\nBy johanne23rd marts 2021No Comments\nMode er en livsstil, som mange ånder og lever for. Det kommer til live i det tøj vi går med, vores personlighed, og hvordan vi indretter vores hjem. Derfor kan du hente masser af inspiration fra danske modedesignere, når du skal til at indrette din bolig.\nMode handler om meget mere end det tøj vi går med\nVi har tidligere skrevet om Naja Munthe, som er en anerkendt dansk designer. Munthe bor i en 230 kvadratmeter lejlighed på Frederiksberg i den danske hovedstad. Den danske designer er et glimrende eksempel på hvordan du bør kaste dig ud i at lave om og at eksperimentere med din indretning. Munthe holder sig gerne til afdæmpede farver og det kan du også gøre med fine grå tæppe detaljer til stuen eller soveværelset.\nDen bæredygtige indretning\nNår Benedikte Utzon designer mode, tænker hun på tøj, der kan bruges i flere sæsoner. Du kan bruge en lignende tankegang, når du indretter dit hjem. Fokuser på holdbarhed af din indretning, og invester i kvalitet, som du kan nyde i mange år frem.\nDet vil sige at det er vigtigt at dine møbler og dekorationer kan holde i flere år. Men det er også lige så vigtigt at du kan holde til at se på dine ting i flere år. Det er fint at skifte ud engang imellem, men hvis du ønsker en bæredygtig indretning, er det tid til at blive fri for en mentalitet med brug-og-smid-væk.\nStøt det lokale danske design\nLigesom vi fokuserer på danske modedesignere, er det også vigtigt at fokusere på danske møbelproducenter. Du kan opnå en mere miljøvenlig indretning ved at købe dansk. Der findes masser af populære danske firmaer med ting til køkkenet, stuen og resten af hjemmet, og flere af dem producerer inden for det danske territorium.\nSmut en tur på det lokale loppemarked\nDu kan få din personlighed til at stråle i din indretning, når du finder møbler og anden dekoration på loppemarkeder og i genbrugsbutikker. Hvis du netop ønsker at være bæredygtig, bør du overveje hvad du leder efter, før du tager hjemmefra. Det er med til at reducere impulskøb, og at undgå med at spilde penge på noget, som du ikke kommer til at bruge.\nPrevious PostKøb modetøj online og spar penge og tid\nNext PostNaja Munthe\nFå indblik i modens historie


At have tørre læber er altid en ubehagelig oplevelse og særligt om vinteren kan de tørre læber være svære at komme af med. Lip Smacker har udviklet en række forskellige læbepomader, som gør det nemt altid at have en læbepomade med på farten, så du hurtigt og enkelt kan give dine læber den pleje, som de har brug for.\nLæbepomade fra Lip Smacker\nChupa Chups Party Pack fra Lip Smacker indeholder hele 8 forskellige læbepomader, som er tilsat hver deres unikke og behagelige duft. I pakken vil du blandt andet finde læbepomader med en duft af jordbær, vandmelon, vanilje-cola, æble, hindbær og appelsin. Med de mange forskellige dufte, kan du være sikker på at finde en duft, der passer til netop dig. Ønsker du at variere mellem duftene fra dag til dag, er dette også en mulighed. Hav altid en læbepomade fra Lip Smacker med i tasken, i bilen eller stående på kontoret, så er du sikret bløde og lækre læber døgnet rundt. Udover den behagelige duft komme de 8 læbepomader i hver deres unikke design, som tilfører Chupa Chups Party Pack mere personlighed.\nGavesæt fra Lip Smacker\nEr du på udkig efter en fin gave til en yngre pige, så er Coco Cola Cup Tin Balms og Lip Smacker Frozen Tin Lip Balms perfekt som en sød gaveide. Coco Cola Cup Tin Balms kommer i en fin æske, som forestiller en cola. Indeni gemmer sig 6 velduftende læbepomader, som blandt andet indeholder duften af cola, vanilje og kirsebær. I Lip Smacker Frozen Tin Lip Balms får du ligeledes en lille æske med 6 fantastiske læbepomader, hvor hver læbepomade er designet med et billede af hver af de animationsfigurer, der er med i den populære film, Frozen.\nBåde Coco Cola Cup Tin Balms og Lip Smacker Frozen Tin Lip Balms er den perfekte gave til en yngre pige, som eventuelt er for ung til at gå med makeup, men som kan nyde godt af de fine læbepomader. Find udvalget af Lip Smacker produkter her på Luxplus til små og overkommelige priser.


Middle Farm Barn i Evesham til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nEvesham North, Evesham, Storbritannien - Se på kort\nMere om Middle Farm Barn\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Middle Farm Barn et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Evesham. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nMiddle Farm Barn tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet parkering, kæledyr tilladt.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder opvarmning, fjernsyn, køleskab, bruser, vaskemaskine, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Middle Farm Barn det kloge valg for rejsende til Evesham.


Forside » Nyheder » Biblioteket flytter ind på Idrætscenter Vendsyssel\nDer er gang i en spændende udvikling på biblioteket i Vrå, og nu kan borgerne se frem til et nyt initiativ, mens Multihuset bygges færdig.\nMed bygningen af den nye Vrå Skole og Børnehus er der gang i en rivende udvikling i Vrå og at de nye rammer skal kunne huse samarbejde og tværfaglighed, er lige i bibliotekets ånd. At være med i et hus, der rummer kultur, dannelse, liv og masser af aktivitet passer perfekt til det biblioteker er sat i verden for. Hjørring Bibliotekerne glæder sig til at være med til at gøre stedet til et dynamisk og inspirerende sted for alle, der søger viden, fællesskab og læseoplevelser.\nDet gamle bibliotek rummer mange gode minder, men det er også mærket af tidens tand og er ikke længere tidssvarende - og ligesom skolen og børnehuset skal vi også tage afsked med de rammer, vi har kendt så længe. For biblioteket bliver det bare lidt tidligere end først forventet. Til gengæld kan vi glæde os over, at vi allerede her i sensommeren kan tage det første skridt hen imod det nye bibliotek, der er på vej til borgerne i Vrå. Biblioteket og ICV har nemlig indgået aftale om, at biblioteket allerede d. 18. september 2020 flytter ind i et lokale og dele af foyeren på ICV, indtil det nye bibliotek står færdigt ved årsskiftet 2021/2022. Med biblioteket på ICV vil borgerne allerede nu kunne vænne sig til at komme på Stadionvej, når de skal på biblioteket.\nDet nye midlertidige bibliotekstilbud i Vrå kommer til at bestå af to dele. Først og fremmest det klassiske bibliotek, hvor man kan søge hjælp og vejledning ved bibliotekaren, der vil være at finde på biblioteket i det samme antal timer, som borgerne er vant til.\nMan kan gå på opdagelse i en lille, spændende samling af materialer og bruge bibliotekets databaser. Den anden del foregår hovedsageligt i ICV´s foyer, hvor bibliotekets ikoniske transformatortårn fortsat vil byde brugerne velkommen. Her vil man kunne afhente sine reserverede materialer og læse de nyeste aviser og tidsskrifter i hele ICVs åbningstid. Desuden lancerer biblioteket et nyt og utraditionelt koncept, som i høj grad bygger på tillid og godt medborgerskab. Biblioteket har nemlig besluttet at bruge penge på et spændende litteraturtilbud til borgerne i stedet for at installere dyre kontrolanordninger, som kun skal bruges i et års tid.\nKonceptet hedder ”Byt en bog” og går ud på, at transformatortårnet fyldes med et udvalg af bøger, som borgerne kan låne og aflevere udenom bibliotekets udlånsmaskiner. Konceptet minder om noget man kan se i ferieområder og på cafeer i større byer, hvor man kan tage en bog gratis og aflevere den igen, når man har læst den. Med ”Byt en bog” sørger biblioteket for, at der også er adgang til lækker litteratur udenfor åbningstiden. ”Byt en bog” er selvfølgelig afhængig af, at borgerne støtter op om projektet og sørger for at bøgerne finder tilbage til bibliotekshylden, så andre læsere kan få glæde af dem. Bøgerne vil have et lille mærkat med ”Byt en bog”, så det vil være nemt at skelne dem fra øvrige biblioteksbøger og dem man har i bogreolen derhjemme.\nSom en lille appetitvækker for endnu et spændende initiativ i Vrå, kan det nævnes at biblioteket er i færd med at udvikle et projekt, som skal være medvirkende til, at borgerne i Vrå kan deltage i gode, litterære aktiviteter, som også dyrker fællesskabet for borgerne i Vrå.\nDet er bibliotekets håb, at det nye midlertidige bibliotekstilbud på ICV vil blive til glæde for både bibliotekets lånere og alle ICVs brugere.\nÅbningstiden på det nye bibliotek vil fra 18. september være mandag 13-17.30, tirsdag 10-15 og fredag 10-14.30.\nPå biblioteket glæder man sig rigtig meget til at byde unge, som gamle og alle midtimellem velkomne på Stadionvej, hvor biblioteket nu bliver de første til at flytte ind på den nye adresse.


Professor i religionsret: Hvem ejer de døde? | Kirke.dk\nProfessor i religionsret: Hvem ejer de døde?\n"Jeg ved heller ikke, om den tidsmæssige sammenhæng mellem stigende begravelsestakster, udskillelse af kirkegårdenes økonomi, og faldet i køb af gravsteder er undersøgt. Men nogen burde se på det," skriver Lisbet Christoffersen. Foto: Kåre Gade\nDe døde har mange ejere; mange, der har pligt og ret til at agere, og nogle gange i krydsende hensyn. Der er potentiale for konflikt og potentiale for handling. Jurist og professor i religionsret forsøger at opklare, hvem der i grunden ejer den døde\nDe nærmeste pårørende skal tage sig af at betale for begravelse eller bisættelse. Kun hvis der ingen pårørende er, træder kommunen til.\nDen døde selv ejer begravelseshandlingen. Hvis den døde var medlem af en ’ligbrændingsforening’, er det et ønske om ligbrænding. Hvis den døde var medlem af folkekirken, anses det som udtryk for, at han ønskede kirkelig begravelse, medmindre det modsatte godtgøres. Var den døde altså medlem af folkekirken, skal der foreligge meget klare udsagn om, at kirkelig begravelse er uønsket, for at lade være. Var han medlem af et andet trossamfund, foretages begravelsen dér. Var han ikke medlem af et trossamfund, er udgangspunktet en ikke-religiøs begravelse.\nSå når far meldte sig ud af folkekirken for at spare kirkeskat, bliver der ingen kirkelig begravelse. En sag fra Haslev i 1990'erne førte dog til en fælles forståelse om, at en præst var berettiget til at imødekomme enkens ønske om en begravelsesgudstjeneste, selvom afdøde ikke var medlem af folkekirken, når ingen af de efterladte modsatte sig det, og den kirkelige begravelse ikke var direkte i modstrid med afdødes udtrykkelige ønske – han havde måske ikke tænkt så langt, da han meldte sig ud.\nPå den anden side har en nylig sag fra Skifteretten på Frederiksberg slået fast, at de pårørende ikke kunne forlange kirkelig begravelse, hvis afdøde var meldt ud af folkekirken.\nMen hvor klogt er det, når de pårørende står i døren og er enige om at ønske kirkelig begravelse?\nDen kirkebogsførende sognepræst i afdødes bopælssogn skal beslutte formen for begravelse. Beslutningen træffes ikke af de pårørende, bedemanden eller kirkegårdspersonalet. Heller ikke selvom man kunne læse adskillige vejledninger anderledes. Men når fars nye kone og de sørgende døtre er uenige om, hvorvidt far, der de sidste år blev regelmæssig kirkegænger, ønskede kirkelig begravelse, selvom han aldrig havde fået meldt sig ind, skal sognepræsten søge at løse konflikten.\nDen nærmeste pårørende skal altså anmode sognepræsten om begravelse. Det sker ved at indsende en såkaldt ’begravelsesanmodning’. Dér skal man udfylde, hvilken form for begravelse mv, der ønskes. Der skal anvendes ’en digital løsning, der stilles til rådighed af kirkeministeriet’, siger reglerne, og kun de begravelsesanmodninger, der er indsendt på dén måde, bliver behandlet. Blanketten findes på borger.dk. Det er godt nok en mærkelig og upersonlig ordning. Den er nok tænkt til at lette kommunikationen mellem travle bedemænd og travle kordegnekontorer, og det fungerer helt sikkert fint i standardsituationerne. Men der er ikke taget meget højde for, at sørgende efterladte skændes med andre sørgende efterladte. Er der konflikt, bør det være muligt (også) at kontakte sognepræsten direkte.\nSkifteretten har det sidste ord. Hvis de pårørende er uenige i den afgørelse, sognepræsten træffer, venter begravelsen på en endelig afgørelse fra skifteretten.\nMåske er det i praksis bedemanden, der ’ejer’ den døde? En bedemand sørger for, at den døde lægges i kiste og kommer til kirke eller kapel, krematorium eller kirkegård.\nMen hvad har medlemmer af folkekirken betalt for gennem kirkeskatten, og hvad skal bedemanden betales for? Har vi ikke allerede betalt kirkens personale for at stå i døren ved den kirkelige handling? Er det ikke med sognepræsten, vi skal aftale forløbet af begravelsesgudstjenesten? Det er godt at få hjælp til at sætte annonce i avisen og organisere kaffe på kroen eller i sognegården, men måske kan vi selv? Og informationer om begravelse eller ligbrænding gives vel fra sognepræsten – eller er bedemandens rolle at koordinere det hele?\nOgså kirkegården ejer de døde. Med kirkegårdens personale skal der aftales gravsted, de ukendtes eller hvad der i øvrigt skal ske med urnen, og priser skal afklares.\nMen måske er det pengene, der ejer den døde. Kirken kan opkræve særskilt betaling for brug af kirken til kirkelige handlinger, også til begravelse. Kirkegårdene skal, siden 2013, hvile i sig selv økonomisk. I nogle provstier har man nu besluttet, at medlemmer af folkekirken får ’rabat’ på køb af gravsted og på at få foretaget begravelsen. Det er da på tide. Det kan ikke være meningen, at folkekirkens medlemmer skal betale dobbelt. Først finansierer man folkekirken hele sin levetid, og når det så kommer til at bruge den, skal der alligevel betales direkte. Det burde være afskaffet med kirkeskattens indførelse og burde ikke kunne genindføres.\nJeg ved ikke, hvor almindeligt kravet om dobbelt betaling for begravelse, gudstjeneste, gravning og gravsted er. Beslutningen ligger hos hvert af de 104 provstiudvalg. Jeg ved heller ikke, om den tidsmæssige sammenhæng mellem stigende begravelsestakster, udskillelse af kirkegårdenes økonomi, og faldet i køb af gravsteder er undersøgt. Men nogen burde se på det.\nDen, der har bestilt begravelsen, skal også betale. Uanset arvens størrelse. Så når begravelsestaksterne stiger voldsomt, også for medlemmer af folkekirken, stemmer de efterladte med fødderne. I sidste ende ejer arvingen den døde.


Knivbevæbnede røvere slog til mod morgentravl station\nVed et røveri tidligt onsdag morgen blev en kiosk ekspedient truet med en kniv. Arkivfoto: Colourbox\nOnsdag morgen slog en eller muligvis flere røvere til mod Seven Eleven\nKort før klokken 07.00 onsdag morgen slog bevæbnede røvere til mod Seven Eleven kiosken på Nivå Station, oplyser vicepolitikommissær Bjarne Vestergaard Olsen fra Nordsjællands Politi til Lokalavisen.dk\n”Ekspedienten i butikken blev truet af i hvert fald en gerningsmand, som var bevæbnet med en kniv, hvorefter røveren fik udleveret penge og cigaretter,” siger vicepolitikommissæren.\nDen 26-årige kiosk-ekspedient alarmerede klokken 06.48 efter røveriet Nordsjællands Politi, der på nuværende tidspunkt ikke har flere detaljer i sagen om røverne, der stak af til fods.\nHar du set røveriet, så kontakt Nordsjællands Politi på telefon: 114. Personlig henvendelse til nærmeste politi er ligeledes muligt.\nPubliceret 13 February 2013 11:43\nUnge mænd fik hårde straffe for postbilrøveri\nMellem et år og ni måneder og to år og otte måneders fængsel.\nDet lød dommen på, da tre unge mænd tirsdag modtog deres straf i byretten i Helsingør for at have deltaget i et røveri mod en postbil ved Nivå Center i januar.\nLæs også: Voldeligt røveri mod pengetransport\nDen hårdeste straf tilfaldt en 17-årig mand, idet dommeren og de to domsmænd var enige om, at han havde været en central person i ikke blot dette røveri, men også et kioskrøveri i februar sidste år. Samtidig blev en betinget dom fra sidste år udløst, hvilket samlet gav en fællesstraf på to år og otte måneder i fængsel. Han fik desuden en bøde på 6.000 kroner for nogle mindre færdselsforseelser.\nLæs også: Tekniske beviser blev centrale i stor røverisag\nMen også de to andre var med til at planlægge røveriet, hvor en chauffør af postbilen blev slået i hovedet og frarøvet to pengekassetter, vurderede retten.\nEn 18-årig mands fingeraftryk var tillige fundet på en sort sæk, som nogle anvendte koster havde været i, og han havde anvendt en mobiltelefon på forskellig vis i forbindelse med røveriet, hvilket talte for, at han også var skyldig. Han blev idømt to års fængsel af byretten.\nRetten fandt det desuden usandsynligt, at den tredje tiltalte, en 16-årig mand, blot tilfældigt havde været i den kælder under Islandshøjparken i Nivå, hvor røveriet var planlagt, og en stjålen knallert blev gemt op til gerningen. Han fik derfor en dom på et år og ni måneders fængsel med en smule rabat i forhold til de andre på grund af hans alder og mindre deltagelse.\nKunne ikke bare tages\nDommeren og domsmændene var enige om både skyld og straf til de tre. Ifølge dommer Ulla Ingerslev var der bevis for, at planlægningen havde stået på i længere tid, og at de alle havde deltaget i en eller anden udstrækning.\nI deres procedurer havde forsvarerne slået på, at der kunne være tale om tyveri og ikke røveri, idet de tre ikke var vidende om, at en fjerde person, der tidligere er dømt i sagen, havde intention om at slå chaufføren med en medbragt kæp.\nTil det indvendte Ulla Ingerslev, at det måtte have stået alle klart, at pengekassetterne ikke uden videre kunne tages fra det bur i postbilen, hvor de var placeret.\nMed straflængden valgte byretten i vid udstrækning at imødekomme anklagerens ønske.\nDe tre mænd udbad sig efter en kort samtale med deres forsvarere alle betænkningstid med hensyn til en eventuel anke af dommene.\n16-årige fik fængselsdom for groft røveri\nOnsdag eftermiddag faldt der dom over to af de gerningsmænd, der stod tiltalt for at have begået et røveri mod en pengetransport ved Nivå Center 17. januar.\nDommen lød på to år og 10 måneders fængsel til hver af de to tiltalte drenge. Der var tale om en fællesstraf, efter de begge i efteråret blev dømt i en anden røverisag.\n"Jeg er udmærket klar over den unge alder, men der er tale om et røveri af grov beskaffenhed," begrundede dommer Ida-Louise Apostoli dommen over for de to 16-årige.\nDommeren lagde også vægt på, at gerningsmændene havde været maskerede og havde fundet sted med deltagelse af en større personkreds. Desuden fandt røveriet sted få måneder efter et andet, groft røveri, som de to også var involveret i.\n"I har fået dom for røveri 25. november, og du (henvendt til den ene tiltalte, red.) har endda anket den, og så går I ud og gør noget ligeartet. Der når man så et punkt, hvor den unge alder ikke har så stor betydning," sagde dommeren.\nDe to unge, der begge er fra lokalområdet, havde på forhånd erkendt sig skyldige, så sagen blev behandlet som en tilståelsessag. Selve retsmødet blev holdt bag lukkede døre på grund af uro i retssalen under et tidligere retsmøde. De to drenge ankede med det samme og i kor fængselsdommen med det håb at få straffen sat ned ved en højere retsinstans.\nChaufføren fra pengetransporten i Nivå havde netop hentet dagens omsætning i postkontoret i SuperBest 17. januar, da røverne slog til. Under røveriet blev chaufføren slået med et jernrør af to personer iført hvide overtræksdragter og masker, inden det lykkedes røverne at slippe af sted med et par værdikufferter fra bilen. De blev dog kort efter fundet af politiets hunde.\nI alt har syv personer været anholdt i sagen. De øvrige tiltalte vil stå for dommeren på et senere tidspunkt.\nMaskerede røvere bankede på døren\nEn chokeret mandlig beboer i bebyggelsen Klinken i Niverød blev lørdag aften ved 19.30-tiden udsat for et væbnet hjemmerøveri, da to maskerede og kniv-bevæbnede gerningsmænd trængte ind i hans hjem.\nLørdag aften ved 19.30-tiden bankede to maskerede røvere på døren hos en mandlig beboer i bebyggelsen Klinken i Niverød, og da manden øjeblikket efter åbnede sin dør, blev han mødt af to maskerede, truende og kniv-bevæbnede gerningsmænd, der trængte ind i mandens bolig.\nHer forlangte de at få udleveret mandens hævekort med tilhørende pinkode, et krav som manden klogeligt nok valgte at efterkomme.\nDe to maskerede røvere fik udleveret to Dankort og pinkoden til det ene, en mobil-telefon, samt et mindre ikke nærmere oplyst kontant beløb.\nHævede straks penge\nDerefter forsvandt de to gerningsmænd tilsyneladende mod Nivå Centret, og manden ringede få minutter senere til sin bank for at melde hævekortene stjålet.\nI banken kunne man konstatere, at der allerede få minutter efter røveriet, var blevet hævet penge på mandens konto.\nPatruljering uden resultat\nOfferet alarmerede derefter Nordsjællands Politi klokken 19.50, og herfra sendte man straks en patrulje til Nivå Centret, men trods hurtig udrykning, fandt man ikke de to gerningsmænd.\nMan har dog fra politiets side allerede sikret sig båndene fra bankens video-overvågning, som nu vil blive minutiøst gennemgået.\nNordsjællands Politi har udsendt følgende signalement af de to gerningsmænd:\nGerningsmand A... beskrives som en mand, spinkel af bygning, cirka 170 centimeter høj og som talte dansk med arabisk accent.\nHan var under røveriet klædt i en grøn "army-lignende" jakke med hætte, og han havde et gråt tørklæde foran det underste af ansigtet.\nGerningsmand A var desuden bevæbnet med en kniv.\nGerningsmand B... beskrives som en mand, kraftig af bygning, cirka 180 centimeter høj og han talte ligeledes dansk med arabisk accent.\nOgså han var under røveriet klædt i en grøn "army-lignende" jakke med hætte, og var maskeret med tørklæde for underansigtet.\nHar du set de to gerningsmænd udføre røveriet, eller har du bemærket et par mistænkelige, muligvis nervøse personer, hæve penge i Nivå Centret, så hører Nordsjællands Politi gerne nærmere.\nPolitiet kan kontaktes på telefon-nummer: 114.\nDet oplyser vagtchef Dan Houtved fra Nordsjællands Politi\nTruede sig til omsætning i Nivå\nAnsatte fra en butik på Niverødvej anmeldte søndag aften kl. 20.19 et røveri, hvor en ukendt mand med hånden under jakken ville have udbetalt alle butikkens penge.\nDet vides ikke, hvilken vej manden stak af i, men overvågning på stedet har optaget røveriet. Oplysninger i sagen kan gives til Nordsjællands Politi på 4927 1448.\nEn medarbejder i Netto-butikken i Nivå Center i Nivå fik onsdag aften tæsk, da han nægtede at udlevere penge til en pistolbevæbnet røver.\nDet voldsomme røveriforsøg fandt sted kort efter klokken 20, da røveren, der var maskeret med et partisan-tørklæde og bevæbnet med en pistol, skaffede sig adgang til butikken via en bagindgang.\nDa medarbejderen nægtede at udlevere pengene, gik røveren til angreb på ham med adskillige slag og spark. Men lige lidt hjalp det, og selv om medarbejderen ifølge politiet fik en ordentlig omgang prygl, nægtede han stadig at aflevere pengene til røveren.\nGav op og stak af\nRøveren måtte til sidst forlade Netto-butikken uden at få så meget som en pose flæskesvær med i udbytte, og han forsvandt herefter i ukendt retning.\nDen voldelige røver beskrives som en mand i 20'erne, 170 til 175 centimeter høj og han talte dansk med østeuropæisk accent. Han var iført en en sort fleecetrøje med hætte, en hvid t-shirt, cowboybukser, blå Addidas sko og han var maskeret med et hvidt og sort partisan-tørklæde.\nEventuelle vidner til røveriet kan kontakte Nordsjællands Politi på telefon 49 27 14 48.\nDen standhaftige Netto-medarbejder slap heldigvis fra overfaldet med mindre knubs, oplyser politiet.


Farten ryger ned under dyrskue - sn.dk - Forsiden - Sjælland\nOmkring 90.000 besøgende ventes på Roskilde Dyrskue. Det tager Vejdirektoratet nu konsekvensen af. Foto: Hans Jørgen Johansen.\nArtiklen: Farten ryger ned under dyrskue\nSjælland: I forbindelse med Roskilde Dyrskue, der afvikles i weekenden 26.-28.maj, bliver farten på Holbækmotorvejen sat ned i vestgående retning. Farten sænkes til 80 km/t for at »skabe den bedst mulige sikkerhed og fremkommelighed for trafikanterne«, lyder det i en pressemeddelelse fra Vejdirektoratet, der opfordrer dyrskue-gæster til at benytte frakørsel 10 mod Roskilde Ø, Roskilde C, Hillerød, fordi der forventes trafikafviklingsproblemer på frakørsel 12, Roskilde S, Køge fra København.


Kontorfunktionær/kontorhjælper til Hærens Sergentskole\nHærens Sergentskole på Varde kaserne søger en serviceminded civil kontorfunktionær eller militær kontorhjælper til skolesektionen/ledelsessekretariatet.\nVed Hærens Sergentskole uddannes korporaler til hele Forsvaret samt mellemledere til alle våbenarter i Hæren. Derudover uddanner vi sergenter som et led i den grundlæggende sergentuddannelse for kommende sprogofficerer og til officersbasisuddannelsen. Hærens Sergentskole er endvidere koordinerende og ansvarlig for dele af den nye militære akademiuddannelse for mellemledere i Forsvaret. Vi uddanner ca. 600 elever om året.\nDu bliver en del af stabens skolesektion/ledelsessekretariat som varetager administration og personelforvaltning. Hærens Sergentskole benytter et stort antal lærere og instruktører til de mange forskellige uddannelser som Hærens Sergentskole udbyder.\nSektionen støtter Hærens Sergentskole administrativt, og samarbejder med Forsvarsakademiet, Forsvarets Personalestyrelse og Forsvarets Regnskabsstyrelse. Ligeledes samarbejder vi med de myndigheder som sender elever til skolen.\nVi ønsker at levere den bedst mulige service til skolens ansatte og elever på det administrative område og lægger derfor vægt på samarbejde, faglighed og fleksibilitet. Vores omgangstone er uformel men respektfuld, idet vi alle bidrager til trivsel og arbejdsglæde.\nVi tilbyder spændende og alsidige arbejdsopgaver indenfor det administrative område, hvor du i høj grad er med til at sætte standarden, og præge din arbejdsdag. Sparring, kompetenceudvikling, kolleger med engagement og godt humør vil blive en del af din hverdag. Det forventes, at du indenfor dit primære arbejdsområde selvstændigt kan komme i mål med dine opgaver, og at du er struktureret og fremsynet.\nArbejdstiden er primært 0730-1430/1530 med mulighed for flextid. Jobbet kan til tider kræve en fleksibel tilgang til arbejdstiden, da åbningstider på kontoret tilpasses elevernes aktiviteter. Rejseaktivitet er begrænset.\nVi arbejder på, at kunne dække hinanden af i den samlede opgaveportefølje, hvorfor der skal være en fleksibel tilgang til at modtage opgaver. Dine opgaver vil blandt andet omfatte arbejdstidsregistrering, rejseadministration, kostmeldinger og administrere værelser. Du vil skulle udfærdige skrivelser og befalinger, og støtte med praktiske opgaver. Du vil i den forbindelse have et direkte samarbejde med skolechefen & stabschefen som du skal bistå med planlægning, bestillinger og klargøring til møder og repræsentation. Endvidere skal du udfærdige referater i forskellige fora, blandt andet på vegne af skolechefen. Du kommer primært til at arbejde selvstændigt, men vil kunne sparre med kolleger.\nDu tager uopfordret kontakt til relevante myndigheder og kolleger i forbindelse med opgaveløsningen når dette er nødvendigt. Ingen opgaver er for små og ingen er for store, og du er klar til at løse dem med et smil.\nDin baggrund er enten civil eller militær.\nDu er kontoruddannet, har gyldigt kørekort kategori B og er erfaren bruger af Microsoft Office pakken, især Word og Excel. Det er et plus hvis du har erfaring med vedligeholdelse af hjemmesider og MS SharePoint, og ellers er klar til at tage relevant uddannelse.\nYdermere er det et plus, hvis du har erfaring med SAP og dokumenthåndteringsprogrammer (Workzone). Høj faglighed kendetegner dig, og du løser opgaverne med engagement og nysgerrighed med fokus på brugervenlig rådgivning og overholdelse af deadlines.\nDu er serviceminded og har øje for detaljerne når du arrangerer møder på vegne af chefen. Du er god til dansk og har erfaring med referatskrivning.\nDu er fleksibel i forhold til at løse opgaver fra den samlede opgaveportefølje og er selvstændigt opsøgende på nye opgaver.\nSamarbejde og god service er naturligt for dig, og du bidrager aktivt og uopfordret til et godt arbejdsmiljø. Det er ikke et ”must” at du har været i Forsvaret før, men kan være et plus. Det vigtige for os er, at du kan indgå i vores team og kan bidrage med stærke faglige og personlige kompetencer.\nHvis du vil vide mere om stillingen, kan du kontakte nærmeste leder, seniorsergent Ole Dale på tlf. 22 94 13 86, og alternativt chefen for skolesektionen major Brian Villsen på tlf.: 22 41 70 58.\nAnsøgningen sendes elektronisk via linket i annoncen senest den 23. august 2020. Vi forventer at afholde ansættelsessamtaler i uge 35. Stillingen er til besættelse 1. oktober 2020.\nDer er placeret tre garnisoner i Varde kommune (Efterretningsregimentet og Hærens Sergentskole på Varde kaserne, Danske Artilleriregiment i Oksbøl, samt Hjemmeværnsskolen i Nymindegab), med tilsammen ca. 900 militære arbejdspladser. Du har derfor gode muligheder for et varieret tjenesteforløb indenfor kommunens grænser.\nHærens Sergentskole har et tæt samarbejde med Varde og Esbjerg Kommune vedrørende Tilflytterservice. Med udgangspunkt i dit/jeres behov og ønsker tilpasser vi støtten i forhold til partnerjob, skole og bolig m.v.


Birgitte på nettet: Selvforsyning - et tema og en kæphest\nFrø, stiklinger, knolde og løg!\nMin drøm og mit ønske er at blive selvforsynende med planter til haven. I mange år har jeg ønsket mig vores orangeri, som nu er virkelighed. Det startede med, at jeg gerne ville have mange pelargonier, men efterhånden som idéen om orangeriet begyndte at tage form, gik det op for mig, at jeg kunne så og stiklingeformere en hel del selv og ikke længere bare nøjes med vindueskarmene inde i huset.\nNoget af det bedste jeg ved, er når alting spirer om foråret og det pibler op af jorden og hvorfor ikke prøve selv og få det til at lykkes? Jeg synes, det kunne være så godt, hvis jeg var 100% selvforsynende med planter, men det er nok urealistisk, for jeg lader mig friste af plantekøb, men så i hvert fald 90% Dette skal vores orangeri blandt andet benyttes til, så her i det kommende vinterhalvår vil jeg bruge rigtig meget tid på at lave såplan, indhente frø fra haven, købe frø, for at plante det hele ud til foråret.\nTallerkensmækker Milkmaid frø\nLige siden jeg var helt lille har min vindueskarm på værelset været fuld af stiklinger og planter, jeg skulle få til at gro, og efter at jeg er blevet en del af havebloggerverden har jeg lært om plantesammensætninger, farver, blomstringstider og meget mere, så nu føler jeg mig rigtig klar til at komme igang med at blive selvforsynende.\nJeg er så små begyndt at kigge i bøger og blade på planter og bagefter google dem for at se om jeg kan skaffe frøene på nettet.\nCosmos og kongelys\nSå mit tema i vinter bliver som sagt selvforsyning og jeg har allerede sået lidt og lavet lidt stiklinger. Jeg er nok mest interesseret i sommerblomster, men kaster mig også ud i såning af staudefrø. Min viden og erfaring - efterhånden som det skrider frem - vil jeg beskrive her på min blog. Jeg har engang haft en forfatterdrøm i maven og har faktisk fået udgivet fire noveller for en del år siden, så tanken har strejfet mig: Tænk hvis man kunne skrive en bog om selvforsyning af planter. Men det er nok for meget forlangt, så jeg holder mig til bloggen.\nLille hjemmelavet stikling\nJeg har været syg de sidste par dage med kraftig hoste, ondt i halsen og feber. Jeg er ved at være godt og grundigt træt af at skrænte og satser stærkt på at komme på arbejde i morgen! Både i går og i dag har jeg ligget på sofaen og læst to bøger, som jeg havde lånt på biblioteket.\nIndsendt af Birgitte kl. 08.28\nGodaften Birgitte.Surt når man bliver syg,men så kan man jo krybe sammen i sofaen med en god bog.Synes det er en rigtig god ide at forsøge at være selvforsyende.Men jeg synes også det er et stort arbejde at tage frø af alt det man har i haven.\nOg også finde plads til alt det man sår og efterfølgende skal prikler ud.Rigtig god bedring Knus Jette\n26. september 2012 kl. 09.11\nHelt ærligt Birgitte, så synes jeg du skal holde fast i din drøm om at blive forfatter :-D Hvorfor ikke? Go´ for it :-D (Det er da flot at få 4 noveller udgivet. Så du har det i dig.)\nJeg syntes også det er skønt, at samle frø, og selv lave sine planter. I år fik jeg nu ikke lavet så mange planter som jeg havde håbet på, men så har jeg fået lavet så meget andet.\nMen til foråret skal jeg igen have gang i såbakkerne, glæder mig allerede :-D\nRigtig god bedring herfra Oasen ;-D\nJa men Birgitte, det er jo også lige dig med såning og stiklinger, jeg tænker på alt det, du havde gang i i foråret. Flot at du kan klare alt det sammen med arbejdet. Du skal nok blive selvforsynende med planter, men selvfølgelig kan man falde for en plantefristelse, det skal der også være plads til. Og bogen den kan du skrive, når du bliver lige så gammel som mig, hvis du ikke får tid før :) Vil glæde mig til at læse om dine erfaringer på bloggen.\nDer er bestemt noget skønt ved at slutte sæsonen med at lave ´ting og sager´ klar beregnet for næste sæson. Jeg gør det selv, foreløbig i mine-skala. I år har jeg sået georginer, og udvalgt de fineste til at gemme til næste år.\n26. september 2012 kl. 12.32\nÆv, at du har været syg (igen?). Men sikke et gåpåmod med at høste så mange frø og lave stiklinger. Jeg vil bestemt følge godt med i dine erfaringer og skriverier om dette. Faktisk skal jeg have fundet ud af hvordan man laver stiklinger af helicrysum, da min kæmpestore plante nok ikke overlever vinteren.\nBogen kommer du sikkert tilbage til, som Lisbeth skriver :)\n26. september 2012 kl. 13.15\nJa jeg siger også go for it! Sådan en bog kan man jo godt skrive på i mange år, før den bliver udgivet.\nSelvforsyning er en god ide. Jeg have mange grøntsager da mine piger var små, nu hvor vi kun er to, er det ikke det værd.\nMen blomsterfrø samler jeg i hobevis, det er sjovt og spændende, at få noget til at gro fra frø.\nHusk mht. dine jordbær, de skal flyttes hvert 3. år ellers svinder udbyttet. Vi flyttede een række hver år, sådan at 1. række var 1-årige/2.række 2-årige/3.række 3-årige. Men det ved du sikkert!\nDen er fin din lille stikling, hvad hedder barnet?\n26. september 2012 kl. 14.32\nJeg synes det er imponerende den flid du udviser. Det bliver spændende at følge med i det hele her til efteråret/vinter.\nHej Jette. Tusind tak for din kommentar. Ja, der er noget arbejde med det, men jeg tror alt andet lige, at det bliver lettere at have frølingerne i orangeriet i nogle flamingokasser til at vande i, istedet for at fylde vindueskarmene indendøre, hvor pladsen var meget trang.\nHej Marianne. Tusind tak for din kommentar og for opfordringen, men jeg tror nu jeg følger Lisbeths råd og venter til jeg når pensionsalderen. Der er alt for meget at se til med fuldtidsjob, familie og venner, der skal passes og ikke mindst haven, som også kræver en del. Men jeg blev dog glad for, at du opmuntrede mig.\nHej Lisbeth. Tusind tak for din kommentar. Ja, du har fuldstændig ret, såning og stiklinger er lige noget for mig. Jeg kan altid få tid til noget andet, når jeg en dag går på pension - der er mange år til. Min største interesse er haven, men engang imellem så dukker tanken om at skrive op i mig, men jeg lægger det hurtigt på hylden igen! Det er for krævende for mit vedkommende.\nHej Hanne. Tusind tak for din kommentar. Det bliver spændende med dine georginer og at du selv vil så dem, det er noget af et projekt. Og spændende.\nHej Ulla. Tusind tak for din kommentar. Ja, jeg var også syg i påsken og er det nu igen. Jeg har heller ikke været på arbejde idag og har kedet mig ret meget. Forhåbentlig har jeg det meget bedre i morgen. Det er nemt at lave helichrysumstiklinger, du klipper ca. 10 cm stængel af, fjerner de nederste blade, så der er ca. 2-3 cm stilk til at sætte i jorden og så skal du bare holde jorden fugtig. Efter et par dage ser den noget sølle ud, men bare vent, den kommer sig!\nHej Bente. Tusind tak for din kommentar og tak for, at du gerne vil have besøg. Min svigermor og jeg vil gerne se din pelargoniesamling men lige nu ved jeg ikke lige, hvornår vi næste gang kommer til Herlev, men du hører fra mig, når vi gør. Stiklingen har et navn og lige p.t. husker jeg kun, at den hedder noget med Scarlet fire, jeg skal nok se efter senere. Tak for rådene mht. jordbærene, jeg vidste det godt og må se at lave et system!\nHej Gitte. Tusind tak for din kommentar. Den blev jeg rigtig glad for og tak fordi du har lyst til at følge med!\n27. september 2012 kl. 10.02\nSpændende læsning - og glæder mig til at følge når det hele skal sås næste forår! Jeg er selv lige startet med have for alvor og har valgt ikke at kaste mig over selv at samle frø i år.\nMen næste år - så skal det også prøves, så glæder mig til i det kommende år at høste af dine erfaringer :-)\n28. september 2012 kl. 09.51


FV 2015 Thorning sender advarsel ud\nFV 2015: Thorning sender advarsel ud\nI et brev, der er sendt ud til mange danske husstande advarer statsministeren mod, at man stemmer på Venstre og Dansk Folkeparti.\nti 16.06.2015, 07:14\nStatsminister Helle Thorning-Schmidt (S) advarer i et brev, der ifølge Jyllands-Posten er sendt til mere end hver anden danske husstand, danskerne mod at stemme på Lars Løkke Rasmussen (V) og Dansk Folkeparti.\n- Venstres vigtigste mærkesag er, at vi skal have nulvækst. I stedet for at bruge flere penge på sundhed og omsorg for vores ældre, vil de give skattelettelser, skriver Thorning.\n- Hvis man stemmer på Dansk Folkeparti, får man Lars Løkke Rasmussen som statsminister, står der videre i brevet, skriver Jyllands-Posten.


Ultralyd kan give flere gode leveår\nHjerte og lunger En ultralydsscanning af halspulsårerne afslører, hvor godt eller skidt det står til i blodkarrene. Hvis man får scanningen i god tid, vil man kunne lægge vanerne om og sikre sig flere gode leveår.\nMarie-Louise Grønholdt, 48 år, læge, ph.d. og dr.med. med speciale i karkirurgi.\nOver 20.000 mennesker får hvert år en blodprop i hjertet eller op til hjernen. Det skyldes ofte, at blodårerne snævrer til på grund af åreforkalkning. Det sker langsomt med alderen, men for nogle mennesker går det hurtigere end andre. Derfor er det en god idé at få lavet en hurtig og risikofri ultralydsscanning af halspulsårene, så lægen kan vurdere, hvordan det står til, forklarer speciallæge og dr.med. Marie-Louise Grønholdt. ”Hvis ultralydsscanning viser, at du har begyndende åreforkalkning, så giver det dig et behandlingsvindue, hvor du kan sadle om ved at droppe rygningen, dyrke mere motion og spise sundere kost for at undgå udvikling af blodpropper på sigt. På den måde kan du sikre dig så langt og sundt et liv, du ønsker. Samtidig er det også en mulighed for rygerne og andre, der lever usundt, hvor de kan vurdere, om deres livsstil har sat spor eller ej,” siger Marie-Louise Grønholdt, der er specialiseret i ultralydsscanning og karkirurgi.\nBliv scannet i god tid\nUltralydsscanning kræver i øjeblikket et besøg hos en privat klinik, da den almenpraktiserende læge ikke kan gøre det. ”Det gælder om at få det gjort i god tid. En blodprop er meget farlig, og man risikerer at få lammelse af dele af kroppen eller at miste synet eller helt miste livet, hvis man får en blodprop til hjernen,” advarer Marie-Louise Grønholdt afsluttende.\nPlantesteroler er med til at sænke kolesteroltallet\nSådan sikrer du sunde tænder og god mundhygiejne\nFolk med hjerteflimmer risikerer blodprop i hjernen\nEt stort antal hjerteflimmerpatienter får hvert år en blodprop i hjernen eller en hjerneblødning. Det kan dog forebygges med de rette midler, siger overlæge Jørn Dalsgaard Nielsen.\nMedfødt højt kolesterol koster liv\nOp mod 30.000 danskere kan lide af arveligt forhøjet kolesterol. Sygdommen øger risikoen for blodpropper og tidlig død, hvis den ikke bliver opdaget.\nVilly Søvndal: Når livet ændres på et øjeblik\nVilly Søvndal blev ramt af en blodprop i hjertet efteråret 2013. Det har lavet helt om på hans liv, og han har forladt udenrigsministerposten og politik i første geled, men det har også været godt for noget, fortæller han.


Jeg er bagud med lykken\n14 maj , 2011 - af Charlotte - Kategori: e-bog om hverdagslykke, hverdagsbilleder, hverdagsglæde\nOg nej, jeg kan desværre ikke tilskrive det Blogger, fordi jeg ikke kunne få skrevet mit indlæg om Lykkevejen, mens systemet har været nede. Jeg kan ligeså godt bryde sammen og tilstå, at jeg har været luddoven. Jeg har dalret rundt, nydt solen og foråret, plukket syrener, sået solsikker og radiser. Men det er vel i grunden ikke så dumt, når det handler om at være lykkelig…..\nI går skulle teenagerens pas fornys (det er ham på billedet, som det endelig lykkedes mig at indfange, han står sjældent stille)\nVi benyttede lejligheden til at spise frokost sammen og shoppe, det er om at gribe muligheden, når den byder sig, for at hænge ud med ens teenager.\nJeg gik meget målrettet efter en ny kjole til en kommende festlig lejlighed, men kom selvfølgelig hjem med det sædvanlige; Lysestager!\nOg står vi lige og mangler lysestager? Nej ikke ligefrem, men af en eller anden grund er det altid det jeg får bragt til huse. Og den ene af dem ligner tilmed noget, som ungerne kunne have lavet i sløjd.( siger min mand, og han har vist lidt ret?)\nNå men råhyggeligt var det, og jeg fik da også købt ind til Lykkevisionboard, så jeg i morgen kan få lavet indlægget om Lykkevejen. Efter jeg har været på loppemarked, vel og mærket.\n←I believe I can fly\nLykkevejen: Du skal da se mit lykkearmbånd!→


Fly til Franceville: Find billige flybilletter | momondo\nFind billige flybilletter til Franceville\nUdbruddet af COVID-19 (coronavirus) kan påvirke rejser fra Danmark til Franceville.\nSe nuværende rejserestriktioner for Gabon\nKan jeg flyve til Franceville/Mvengue fra Danmark lige nu?\nOplysningerne er baseret på rejserestriktioner fra Danmark til Franceville/Mvengue\nDe fleste rejsende fra Danmark kan rejse indrejse i Franceville/Mvengue uden restriktioner.\nRejsende fra Danmark skal ikke fremvise et negativt COVID-19-PCR-testresultat eller et negativt antigentestresultat ved indrejse i Franceville/Mvengue.\nRejsende fra Danmark er ikke påkrævet karantæne efter indrejse i Franceville/Mvengue.\nKan jeg flyve tilbage til Danmark fra Franceville/Mvengue?\nHjemrejse til Danmark fra Franceville/Mvengue\nRejsende fra Franceville/Mvengue skal ikke fremvise et negativt COVID-19-PCR-testresultat eller et negativt antigentestresultat ved indrejse i Danmark.\nRejsende fra Franceville/Mvengue er ikke påkrævet karantæne efter indrejse i Danmark.\nHvis du planlægger rejser til Franceville nu, anbefaler vi, at du holder dig opdateret på de seneste restriktioner og følger sikkerhedsanbefalingerne i det offentlige rum.\nNyttige tips til at finde tilbud på fly til Franceville\nHvordan kan jeg spare penge på fly til Franceville med momondo?\nHvordan opretter jeg Prisagenter for fly til Franceville?\nSøg tilbud på fly til Franceville. Ud fra hvert af dine resultater kan du vælge at oprette en Prisagent.\nFind billige flybilletter til andre byer i Gabon\nGabon er fyldt med spændende byer, så hvorfor ikke overveje en weekendtur til nogle af disse?\nHvorfor skulle jeg bruge momondo til at finde tilbud på fly til Franceville?\nKan jeg finde fly til Franceville med fleksibel booking på momondo?\nmomondo giver brugerne mulighed for kun at se fly til Franceville med fleksibel booking. Der findes også andre nyttige filtre og funktioner.\nHvordan kan momondo hjælpe mig med at finde fly til Franceville?\nmomondo indeholder nyttige filtre, der kan hjælpe dig med at finde det rette fly. Vælg bestemte flytider, lufthavne eller endda din fortrukne betalingsmetode. Vi har adskillige muligheder for at hjælpe dig med at booke det ideelle fly til Franceville.\nJeg er ikke klar til at booke et fly til Franceville lige nu. Kan momondo underrette mig, hvis priserne ændrer sig?\nJa. momondo kan oprette prisagenter på fly til Franceville. Når du har udført en søgning på denne side, bør du kunne se funktionen til oprettelse af en prisagent. Angiv blot en gyldig e-mailadresse, og så underretter momondo dig med det samme, når priserne ændrer sig.