FOB vejledning nr. 11 VEJLEDNING OM INDRETNING AF OPLAG AF BRANDBART AFFALD I DET FRI - PDF\nDownload "FOB vejledning nr. 11 VEJLEDNING OM INDRETNING AF OPLAG AF BRANDBART AFFALD I DET FRI"\n1 FOB vejledning nr. 11 VEJLEDNING OM INDRETNING AF OPLAG AF BRANDBART AFFALD I DET FRI BEREDSKABSSTYRELSEN\n2 Indholdsfortegnelse 1. INDLEDNING REGLER PÅ OMRÅDET GYLDIGHEDSOMRÅDE OPLAG AF BRANDBART AFFALD I EN BYGNING OPLAG AF BRANDBART AFFALD I DET FRI ANSØGNINGER OG TILLADELSER FORKLARINGER FORSKELLIGE TYPER BRANDBART AFFALD FOREBYGGENDE OVERVEJELSER BRANDRISICI INDRETNING AF OPLAGSPLADSEN / FOREBYGGENDE TILTAG Oplagsområdet Opdeling af oplag Størrelser på oplag Begrænsninger i relation til placering af oplag Synliggørelse af oplagshøjde Beskyttelse af oplag Brandslukningsudstyr Afvanding Adgangsbegrænsning Bygninger placeret på ejendomme med større brandbart oplag Beskyttelse mod varme Brandslukningsmateriel Alarmering Ordensregler REDNINGSBEREDSKABETS INDSATS Oplysninger om virksomheden Adgangsforhold Vandforsyning Slukningsmuligheder EKSEMPLER PÅ INDRETNING AF OPLAGSPLADSER SAMMENHÆNG MED ØVRIG LOVGIVNING BL.A. PLAN-, BYGGE- OG MILJØLOVGIVNING Planlovgivning Byggelovgivning Miljølovgivning REDNINGSBEREDSKABETS INDSATS INDSATS-, MØDE- OG EVAKUERINGSPLAN REDNINGSBEREDSKABETS INDSATS Oplysninger om virksomheden Adgangsforhold Vandforsyning Slukningsmuligheder At forhindre brandspredning Beskyttelse af bygninger m.v BILAG BILAG\n3 1. Indledning I forbindelse med et antal større brande på oplagspladser med brandbart affald 1 i det fri, har der vist sig at være et behov for at revidere reglerne for indretning af oplagspladser. Erfaringer fra indsats ved disse typer brande har vist, at større oplag af brandbart affald giver en stor brandfare, og hvis de rammes af brand, medvirker det til store brande, som er meget besværlige og ressourcekrævende at bekæmpe. Opbevaring af brandbart affald er omfattet af kapitel 15 i tekniske forskrifter for træbearbejdning og træoplag, plastforarbejdning og plastoplag, korn- og foderstofvirksomheder, fremstilling og oplagring af mel, visse brandfarlige virksomheder og oplag, udstedt den 1. februar 1990 af Statens Brandinspektion (nu Beredskabsstyrelsen) med senere ændringer. Forskriften forkortes fremover TF-visse. For at sikre en forsvarlig opbevaring af brandbart affald i det fri i tilfælde af brand, således at risikoen for brandspredning, bl.a. mellem oplagsområder, minimeres, samt for at skabe bedre muligheder for slukning, har Beredskabsstyrelsen senest opdateret reglerne for oplag af brandbart affald med ændringsforskrift af 1. juni 2007 til TF-visse med nogle funktionskrav kapitel 15.4, litra c i TF-visse. Funktionskravene træder i kraft den 1. februar Denne vejledning har til formål at uddybe og forklare hensynene i funktionsbestemmelserne samt give eksempler på, hvornår indretning og placering af oplag af brandbart affald i det fri vil blive anset for at opfylde kravene i TF-visse. Kapitel 4 henvender sig til ansøgere og sagsbehandlere, og kapitel 5 henvender sig hovedsagligt til den afhjælpende del af redningsberedskabet. Vejledningen kan endvidere anvendes ved gennemgang af brandsikkerheden på eksisterende tilladte oplagspladser, f.eks. genbrugs-, mellemlagrings- og deponeringspladser. 1 Brandbart affald defineres som: Forbrændingsegnet affald eller andet affald, der kan brænde jf. punkt i tekniske forskrifter for træbearbejdning og træoplag, plastforarbejdning og plastoplag, korn- og foderstofvirksomheder, fremstilling og oplagring af mel, visse brandfarlige virksomheder og oplag, udstedt den 1. februar 1990 af Statens Brandinspektion (nu Beredskabsstyrelsen) med senere ændringer. 3\n4 2. Regler på området Opbevaring af brandbart affald er omfattet af kapitel 15 i TF-visse. For sammenhæng med øvrig lovgivning henvises der til afsnit 4.6. Den 1. februar 2008 træder de nye bestemmelser om opbevaring af brandbart affald i det fri i TFvisse i kraft, jf. nedenstående. De nye bestemmelser er gældende for oplag af affald (blandede oplag) og ikke for oplag af et rent affaldsprodukt eller oplag sammenlignelige hermed, såsom træ og plast, da der findes selvstændige regler for denne type oplag. Pladser med oplag af brandbart affald i det fri, der var i brug før den 1. februar 2008 og som i henhold til hidtil gældende bestemmelser er lovlige, er kun omfattet af ændringsforskriften af 1. februar 2008 for så vidt angår udvidelser samt i tilfælde af forandringer i indretningen og benyttelsen, der er væsentlige i forhold til hensynet bag bestemmelserne i ændringsforskriften af 1. februar Gyldighedsområde TF-visse er gældende for oplag i det fri, hvor ejendommens samlede oplag overstiger m³ af brandbart affald, jf. forskrifternes punkt , h). 2.2 Oplag af brandbart affald i en bygning Reglerne for oplag af brandbart affald i en bygning er ikke ændret. Der henvises til kap. 15 i TFvisse. Ved oplag af affald i bygning forstås bygning med tag og vægge på alle sider uden åbninger bortset fra døre, porte og vinduer. Denne vejledning omhandler derfor udelukkende oplag af brandbart affald i det fri. Opmærksomheden henledes på, at hvis det brandbare affald stables højere end 6 m i en bygning, betragtes lageret som et højlager. Et sådant lager må kun oprettes på de vilkår, som Beredskabsstyrelsen i hvert enkelt tilfælde anser det for fornødent at stille, jf. 2, stk. 3, i Justitsministeriets (nu Forsvarsministeriet) bekendtgørelse nr. 613 af 3. december 1982 om visse brandfarlige virksomheder og oplag, som ændret ved bekendtgørelse nr. 37 af 6. februar Stablingshøjden defineres som højden fra gulvniveau til overkanten af det øverste oplag. Ansøgninger om højlagere skal sendes til kommunalbestyrelsen (redningsberedskabet), som videresender disse til Beredskabsstyrelsen. 2.3 Oplag af brandbart affald i det fri Ved oplag af brandbart affald i det fri forstås, at oplaget ikke er dækket af noget, f.eks. en vejrligsbeskyttelse eller andet, der kan karakteriseres som en bygning. For oplag af brandbart affald i det fri gælder alene funktionsbestemmelserne i punkt 15.4, litra c i TF-visse, jf. nedenstående. 4\n5 I. Oplag skal opdeles i enheder af en sådan størrelse og med en sådan geometri, at der under hensyntagen til vandforsyningen, det kommunale redningsberedskabs brandslukningsmateriel samt eventuelt materiel på oplagspladsen er forsvarlige slukningsmuligheder. II. De enkelte enheder skal være placeret med en indbyrdes afstand og i forhold til omgivelserne, således at risikoen for, at brande opstår, at brande breder sig, at skade på personer, ejendom og miljø finder sted, at store værdier ødelægges, og at der i forbindelse med brand opstår anden skade, formindskes mest muligt, samt at der sikres forsvarlige rednings- og slukningsmuligheder. III. Der skal føres egenkontrol efter kommunalbestyrelsens (redningsberedskabets) bestemmelser. Der skal føres logbog over egenkontrollen. Logbogen skal opbevares på virksomheden i minimum 5 år og forevises på forlangende ved brandsyn. IV. Oplag af brandbart affald er ikke omfattet af punkterne Dog skal oplagspladsens friarealer holdes frie og ryddelige, herunder skal let antændeligt vegetation fjernes. Parkering af motorkøretøjer skal ske således, at risikoen for at en brand opstår og risikoen for brandspredning minimeres mest muligt. Kommunalbestyrelsen (redningsberedskabet) kan bestemme, at der skal opsættes tydelige og holdbare skilte med forbud mod rygning og brug af åben ild. 2.4 Ansøgninger og tilladelser TF-visse er gældende for pladser, hvor ejendommens/pladsens samlede oplag overstiger m³ af brandbart affald i det fri, jf. forskrifternes punkt , h). Ejer eller bruger af virksomheden skal udarbejde en ansøgning, herunder tegninger, forslag til principper for indsatsplan og den interne beredskabsplan for oplagspladsen. Ansøgningen skal sendes til godkendelse hos kommunalbestyrelsen (redningsberedskabet). Se bilag 1 mht. ansøgningens indhold. 2.5 Definition og forklaringer Affaldsfraktioner: En affaldsfraktion er en gruppering af materialer i affaldet med fælles sammensætning. Eksempler på affaldsfraktioner er pap, papir, glas, plast, jern og metal. Affaldskategori: Ved affaldskategorier forstås farligt affald, inert affald samt ikke-farligt affald, der enten kan være mineralsk eller blandet. Balle: Forbrændingsegnet affald indpakket i plast i mindre enheder på ca. 1 m³ Brandbart affald: Forbrændingsegnet affald eller andet affald, der kan brænde jf. punkt i Tekniske forskrifter for træbearbejdning og træoplag, plastforarbejdning og plastoplag, korn- og foderstofvirksomheder, fremstilling og oplagring af mel, visse brandfarlige virksomheder og oplag, udstedt den 1. februar 1990 af Statens Brandinspektion (nu Beredskabsstyrelsen) med senere ændringer. 5\n6 Brændværdi: Den varme, der frigøres ved fuldstændig forbrænding af en enhed af et brandbart stof. Brændværdien af et stof er altså den energimængde, der frigives ved forbrænding af et kg af stoffet. Deponeringsanlæg: Affaldsbortskaffelsesanlæg på landjorden til deponering af affald. Egenkontrol: Egenkontrol bør indeholde dokumentation for, hvor ofte og hvorledes virksomheden fører kontrol af oplagene af brandbart affald i det fri for at påse, at der ikke forekommer uregelmæssigheder, der kan medføre, at en brand opstår. Der henvises til afsnit 4.1 og bilag 2. Flyveild: Ved flyveild forstås gløder og små brændende partikler, der transporteres væk fra branden via røgens opdrift og vind. Forbrændingsegnet affald, jf. affaldsbekendtgørelsen : Affald med en positiv brændværdi, herunder dagrenovation og dagrenovationslignende affald fra virksomheder, bortset fra: a) affald, som det efter lovgivningen er forbudt at forbrænde, b) affald omfattet af bilag 5 i affaldsbekendtgørelsen samt affald, der på lignende måde ved forbrænding kan give anledning til miljømæssige problemer og c) affald, der efter lovgivningen eller et regulativ vedtaget af kommunalbestyrelsen skal anvises til genanvendelse eller speciel behandling. Friareal: Et areal, som skal sikre at redningsberedskabet har mulighed for brandslukning. Genanvendelse: Genanvendelse dækker over tre begreber: genbrug, genvinding og genudnyttelse. Indbyrdes afstand: Afstand, der i tilfælde af brand forhindrer brandspredning ved en hensigtsmæssig indsats fra redningsberedskabet. Den indbyrdes afstand mellem f.eks. to oplag eller mellem en bygning og et oplag udregnes som summen af de afstande, som de pågældende oplag eller bygning og oplag hver især skal have til naboskel. Køle- og observationsmile: Mile til baller, hvor der er konstateret en forhøjet temperatur (større end ca. 70 C). Her kan ballerne opbevares, indtil de er kommet ned på en temperatur, hvorved der ikke længere er risiko for selvantændelse. Herefter flyttes de tilbage til en færdigmile. Mile: Oplag af brandbart affald i det fri, hvor længden er betydelig større end bredden. Der henvises til figur 2. Oplagshøjde: Højde fra terræn til højeste overkant af oplag. Oplagsområde: Oplag af brandbart affald i det fri, eksempelvis flere miler, som ikke er afskilt med en indbyrdes afstand af hensyn til brandspredning. En oplagsplads kan derfor bestå af flere oplagsområder. Der henvises til figur 2. 6\n7 Oplagsplads: En plads, hvor der opbevares brandbart affald. Der henvises i øvrigt til vejledningens figur 2, s. 14. Organisk materiale: kulstofholdige materialer, som kan medvirke til risiko for selvantændelse. Overdækning: Presenning eller lignende. Udvendig beklædning: Klasse K1 10 B-s1,d0 [klasse 1 beklædning] kan f.eks. være 9 mm gipskartonplader eller 9 mm gennembrandimprægnerede krydsfinerplader, som er godkendt af By- og Boligministeriet (nu Økonomi- og Erhvervsministeriet) som klasse A materiale. 7\n8 3. Forskellige typer brandbart affald Affaldsbehandling opdeles i dag i tre kategorier genanvendelse, forbrænding med energiudnyttelse og deponering. Genanvendelse Rene stenmaterialer, f.eks. granit og andre natursten Rent uglaseret tegl (mur- og tagsten) Forbrænding med energiudnyttelse Rent træ (ikke imprægneret) Træ med lim- og malingsrester Deponering (bortskaffelse) Sanitetsporcelæn, kakler og fliser Mørtel Ren beton Gulvtæpper Imprægneret træ Asfalt Flamingo PVC Jern og metal, herunder kabler og ledninger Tagpap Ikke brandbart isoleringsmateriale Papir og pap Spånplader og masonit Gipsplader Hårdt rent PVC-affald, f.eks. Kloakrør, nedløbsrør og drænrør Andet brandbart Glas, hærdet, lamineret og trådglas Ren transportemballage af plast (PE-folier) Andet deponeringsegnet Elektriske og elektroniske produkter Tabel 1: Eksempler på affald i de tre kategorier: 1) genanvendelse, 2) forbrænding med energiudnyttelse og deponering. Der henvises til affaldsbekendtgørelsen. Affald kan oplagres emballeret eller ikke-emballeret (med eller uden presenning eller lignende). Generelt bliver affald, der oplagres over længere tid, enten neddelt eller kompakteret (dog ikke småt forbrændingsegnet affald, som pakkes tæt uden yderligere neddeling). Affald kan være opdelt i affaldsfraktioner 2 (til genanvendelse) eller affaldskategori 3 (affald til deponi). Oplagringsformer er tit forskellige, ligesom der er stor forskel på de mængder, det drejer sig om. Affald kan oplagres i deponienheder (som kan være opdelt i celler) på deponeringsanlæg, i betonceller, som et oplag af baller eller som løs oplagring i miler eller bunker (som efterfølgende kan være kompakteret med maskiner). 2 En affaldsfraktion er en gruppering af materialer i affaldet med fælles sammensætning. Eksempler på affaldsfraktioner er pap og papir, glas, plast, jern og metal. 3 Ved affaldskategorier forstås farligt affald, inert affald samt ikke-farligt affald, der enten kan være mineralsk eller blandet. 8\n9 Billede 1: Et oplag af forbrændingsegnet affald i baller. Pladsen bør ikke have så meget vegetation som vist på billedet. Et oplag af baller inddeles normalt i observations-, køle og færdigmiler, og en balle på 1 m³ vil typisk veje omkring 500 kg. Der skal tages hensyn til risikoen for, at stablede baller af affald kan blive ustabile og vælte i forbindelse med brand. Rammerne for oplagringsformen aftales med det lokale redningsberedskab, idet denne vejledning alene angiver eksempler. 9\n10 4. Forebyggende overvejelser 4.1 Planer Egenkontrol Det er op til kommunalbestyrelsen (redningsberedskabet) at afgøre i hvert enkelt tilfælde, hvornår og i hvilket omfang, der skal udføres egenkontrol. Krav om egenkontrol skal vurderes i forhold til bl.a. pladsens samlede brandsikkerhed, herunder oplagenes geometri og placering. En bestemmelse om egenkontrol bør indeholde anvisninger om, hvor ofte og hvorledes virksomhedens ansatte skal foretage kontrol af oplagene herunder efterse, om der forekommer temperaturstigninger eller et for højt iltindhold i oplag, der ikke er flyttet i lang tid. Der henvises til bilag 2. Det anbefales derfor, at der på oplagspladsen rådes over målerudstyr til måling af temperatur i milerne og/eller til måling af forekomsten af gas i milerne (ved max. 10 m mellem temperaturmålingspunkterne). Der skal føres logbog over egenkontrollen. Logbogen skal opbevares på virksomheden i minimum 5 år og forevises på forlangende ved brandsyn. Der henvises i øvrigt til punkt 15.4, litra c, III i TFvisse. Intern beredskabsplan Erfaringer om oplag af forbrændingsegnet og lagerstabilt affald viser, at der er en risiko for brand, og derfor bør der udarbejdes en intern beredskabsplan, hvori indgår bl.a. sikkerhedsinstrukser, som skal gennemføres i den daglige drift af lagerpladsen. Sikkerhedsinstruktioner kan omhandle hvilke forholdsregler, der skal iagttages ved f.eks. øget temperatur i oplag konstateret ved egenkontrollen samt retningslinjer for begrænsning og slukning af mindre brande samt alarmering af redningsberedskabet i tilfælde af brand. Den interne beredskabsplan kan være en del af virksomhedens driftsplan. Planen bør endvidere indeholde instrukser om, at der foretages tilkald af redningsberedskabet, såfremt visse forhold, der indebærer større brandrisici, opstår i forbindelse med lagerpladsens drift. På pladser med større oplag af brandbart affald kan kommunalbestyrelsen (redningsberedskabet) overveje at træffe beslutning om at afholde en årlig beredskabsøvelse med deltagelse af personalet og det stedlige redningsberedskab. Den interne beredskabsplan bør bl.a. indeholde følgende elementer: Instruks til forebyggelse af brand, overvågningssystem(er), liste over materiel og mandskab til brandbekæmpelse og alarmeringsprocedure samt brandøvelser. 10\n11 4.2 Brandrisici Selvantændelse Der kan være risiko for selvantændelse i et oplag af brandbart affald uden overdækning, idet oplaget ved almindelig lufttemperatur vil undergå en ret kraftig iltning, herved der ved biologisk nedbrydning 4 og kemiske processer udvikles varme. Hvis varmen ikke kan bortledes, vil der ske en temperaturstigning, som kan resultere i, at oplaget bryder i brand. Hvis oplag er fugtige, nedbrydes affaldet enten ved aerob (iltholdig) eller anaerob (ikke-iltholdig) biologisk nedbrydning. Nedbrydningen af affaldet svarer til de processer, der finder sted under en almindelig kompostering af have- eller husholdningsaffald. Under de mikrobielle nedbrydningsprocesser dannes varme. Temperaturen kan nå op på C. Den høje temperatur øger imidlertid hastigheden på de kemiske processer, som kan resultere i en fortsat temperaturstigning med selvantændelse til følge. Figur 1: Aerob (iltholdig) biologisk nedbrydning. For at minimere brandfare er det vigtigt, at oplagringen af det brandbare affald afskærmes imod tilgang af vand og luft (ilt), hvorved processen kvæles. Det er endvidere betydningsfuldt at undgå dagrenovationslignende affald, vegetabilsk affald (f.eks. græs og blade) og affald, der indeholder klude med opløsningsmidler m.m. Erfaringer omkring ikke-emballeret oplag af brandbart affald viser, at affaldet ofte har zoner med iltholdig luft og zoner med ikke-iltholdig luft. I de iltholdige zoner finder en almindelig nedbrydning af organisk materiale sted, hvorved der dannes vand og kuldioxid under varmeudvikling. Ved de ikke-iltholdige nedbrydningsprocesser dannes bl.a. gasser, der kan være giftige, brandnærende eller letantændelige, f.eks. metan. Når gasserne stiger mod toppen af oplaget, vil brandrisikoen være forøget, hvis oplaget ikke er skærmet mod luftindtrængning, idet den indtrængende ilt er nødvendig, for at en brand kan udvikles. De erhvervede erfaringer viser således, at den sikreste måde at undgå selvantændelse ved biologisk nedbrydning er ved at emballere oplaget, således at det er sikret imod luft- og vandindtrængning. Når ballerne efterfølgende er lagt i et oplag, bør der udlægges en UVbestandig plast-membran over oplaget, da strækfolien ikke kan tåle sollys over længere tid. Membranen hindrer også påvirkning af nedbør. Når rester af ilt er opbrugt i oplaget, og 4 Biologisk nedbrydning: Proces hvor bakterier, svampe eller andre mikroorganismer nedbryder komplekse organiske molekyler til enklere molekyler. Processen kan ske under aerobe eller anaerobe forhold. 11\n12 temperaturen er stabiliseret, vil brandfaren være minimeret, da oplaget ikke længere er udsat for indtrængning af luft og vand. Ild i maskiner Et væsentligt brandobjekt i industrien er maskiner. Brandene opstår af forskellige årsager. Maskinerne er ofte i brug, nogle gange under skrappe forhold. I maskinerne kan der opstå så høje temperaturer, at de bryder i brand. Det er derfor hensigtsmæssigt at sikre (f.eks. ved etablering af et slukningssystem i maskinen), at der ikke opstår brand i maskiner, ikke blot pga. risikoen for brandspredning til oplagene men også for at undgå dyre reparationer, tabt arbejdsfortjeneste, udskiftning af dyre komponenter m.m. Brand i nye vognlæs brandbart affald Disse brande opstår hovedsagligt i det første døgn, efter det brandbare affald er modtaget. Som oftest bliver brandene opdaget af virksomheden ved indvejning, aflæsning eller indbygning. Varmt arbejde Svejsning og andet varmt arbejde med gnister og brug af åben ild er årsagen til flere brande om året. Derfor bør der tages særlige forholdsregler, når der skal foretages varmt arbejde på oplagspladsen, således at affaldet sikres mod antændelse. Driftsforstyrrelser Der kan forekomme driftsforstyrrelser i form af nedbrud af de interne anlæg og transportkøretøjerne. Ligeledes kan der ske nedbrud på de forbrændingsanlæg, der skal modtage affald fra pladsen. Ved interne driftsstop på en oplagsplads bør det vurderes, om oplagring er forsvarlig, eller om affaldet f.eks. skal sendes direkte til forbrænding uden mellemlagringer og emballeringer. Driftsstop på affaldsforbrændingsanlæg betyder en forbigående nedgang i det bortkørte forbrændingsegnede affald. Forholdsregler ved eventuelle driftsforstyrrelser på enten genbrugs- eller mellemlagringsplads eller affaldsforbrændingsanlæg bør indarbejdes i virksomhedens driftsplan. Forøgelse af tilladte affaldsmængder på oplagspladsen kan kun ske med tilladelse fra redningsberedskabet. Ydre påvirkning Brand i oplag af brandbart materiale kan også opstå på grund af en ydre påvirkning, f.eks. bevidst eller uagtsom ildspåsættelse, lynnedslag eller i form af påvirkning fra brande i omgivelserne f.eks. plantagebrande. 12\n13 Den sydvestlige del af landet, specielt Sønderjylland er den del af Danmark, hvor risikoen for lynnedslag er størst. En gennemgang af redningsberedskabernes rapporterede formodede brandårsager i viser dog, at lynnedslag på landsplan ikke er betydelig i forhold til ildspåsættelse. Ildspåsættelsen kan reduceres ved at hindre adgang til oplag eksempelvis med hegn og jordvolde mv. Eksplosionsfarlige områder (ATEX) Opmærksomheden henledes på områder, hvor der kan forekomme eksplosiv atmosfære. Områderne skal klassificeres og afmærkes i overensstemmelse med bestemmelserne i Indenrigsog Sundhedsministeriets (nu Forsvarsministeriet) bekendtgørelse om klassifikation af eksplosionsfarlige områder. Klassifikationen skal godkendes af kommunalbestyrelsen (redningsberedskabet). Dette gælder dog ikke områder i tekniske hjælpemidler, der anvendes efter producentens anvisninger. Der henvises til Beredskabsstyrelsens vejledning om klassifikation af eksplosionsfarlige områder. Tekniske hjælpemidler og elektrisk materiel, der anvendes i eksplosionsfarlige områder, skal udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i Arbejdstilsynets bekendtgørelse om tekniske hjælpemidler til anvendelse i eksplosionsfarlig atmosfære og Boligministeriets (nu Økonomi- og Erhvervsministeriet) bekendtgørelse om elektrisk materiel og elektriske sikkerhedssystemer til anvendelse i eksplosionsfarlig atmosfære. 13\n14 4.3 Indretning af oplagspladsen / forebyggende tiltag Oplagsområdet En oplagsplads bør være plan og kunne tåle tunge køretøjer fra redningsberedskabet. I forhold til slukningsvand bør pladsen være udført med af beton eller hårdtkomprimeret ler (undgå asfalt eller græs), og den bør være etableret med fald, der fanger og tilbageholder vand, der løber af. Opmærksomheden henledes på, at der også er miljømæssige krav til en oplagsplads. Når indretning af oplagspladser planlægges, anbefales det, at følgende tiltag iagttages for at forebygge mod brand: Etablering af lynafleder(e). Rygning bør kun tillades i særligt udpegede områder, der ligger i sikker afstand fra oplagene. Som en indsats mod brandspredning mellem omgivelserne og oplagspladsen kan der etableres en jordvold omkring pladsens oplag. Jordvolden bør have en større højde end oplaget. Figur 2: Skitse af en oplagsplads, hvor adgangsvej, mile, friareal, vejskel, indbyrdes afstand, naboskel og oplagsområde er angivet. 14\n15 4.3.2 Opdeling af oplag Der bør tages hensyn til, at oplag, der indeholder mindre bestanddele, er mere tilbøjelige til at kunne påbegynde biologisk nedbrydelse og selvantænde. Derfor bør de planlægges sådan, at der forekommer hyppigere omsætning. Erhvervsaffald kan være meget varierende i sammensætningen, hvilket gør affald til et specielt produkt, som indeholder materialer med forskellig brændværdi og antændelighed. Derfor estimerer man ofte brændværdien på baggrund af et skøn over affaldets karakteristik og sammensætning, som f.eks. indholdet af plast, papir, pap, andet organisk materiale og uorganisk materiale. Der henvises til tabel 2. MIDDEL Træ Haveaffald Halm HØJ Gummi Plastemballage Papir Reklamer og tryksager Tabel 2: Eksempler på nogle materialers brændværdi, hvilket der bør tages hensyn til, når f.eks. oplagsstørrelser og afstande fastsættes Størrelser på oplag Af hensyn til udlæg af slanger til brandslukning, bør en mile ikke have en længde større end 70 m. Bredden bør ikke overstige 10 m af hensyn til hurtig etablering af en standsningslinje, og højden bør ikke overstige 5 m. Herved er forudsat, at der ikke er foretaget andre forebyggende tiltag som f.eks. jorddækning af milerne. Det er vigtigt at begrænse oplagsmængden i hver mile. Grundlæggende er flere mindre oplag med lav oplagshøjde bedre end et stort samlet oplag af hensyn til bl.a. slukning og brandspredning. Den lokale beredskabsmyndighed kan tillade større miler og oplagsområder på baggrund af en konkret vurdering af den samlede brandsikkerhed, herunder en vurdering af vandforsyningsmulighederne samt mulighederne for at kunne iværksættes en tilstrækkelig brandbekæmpende indsats. Opmærksomheden henledes på, at der er andre regler for visse rene oplag i det fri, f.eks. træeller plastoplag. Der henvises i øvrigt til punkt 15.4, litra c, nr. I, i TF-visse. 15\n16 4.3.4 Begrænsninger i relation til placering af oplag Kommunalbestyrelsen (redningsberedskabet) kan stille afstandskrav til de enkelte oplags placering, således at risikoen for, at brande opstår, at brande breder sig, at skade på personer, ejendom og miljø finder sted, at store værdier ødelægges, og at der i forbindelse med brand opstår anden skade, formindskes mest muligt, samt at der sikres forsvarlige rednings- og slukningsmuligheder, jf. punkt 15.4, litra c, nr. II i TF-visse. To faktorer, der begge har indflydelse på de følgende afstande, er oplagenes karakter og dimensioner, og disse bør inddrages ved fastsættelse af passende afstande. Hvis oplag indeholder affald, som kan bevirke flyveild i tilfælde af brand, bør afstandene øges. Hvis afstanden ikke kan øges kan milerne med fordel jorddækkes. Indbyrdes afstand Den indbyrdes afstand mellem oplagsområderne skal sikre, at brandspredning forhindres i tilfælde af brand ved en hensigtsmæssig indsats fra redningsberedskabets side. Dog vil det være afhængig af vejrforhold. For observations- og kølemiler er der en større risiko for biologisk nedbrydning af affaldet og derved en større fare for selvantændelse. Derfor bør disse miler placeres med en større indbyrdes afstand end færdigmiler. Oplagsområder med miler af brandbart affald med middel brændværdi bør ikke placeres med en indbyrdes afstand på mindre end 20 m af hensyn til brandspredning. Afstand til jordvold Oplag skal placeres med en sådan afstand til en jordvold, at det sikres, at afstanden mellem jordvold og oplag kan benyttes som adgangsmulighed til slukningsarbejde, hvis det brænder inde i oplaget. Dette gælder, uanset om jordvolden har en funktion som brandmæssig adskillelse mellem oplagene eller ej. Afstand til bygninger, køretøjer m.m. Oplag skal placeres i en sådan afstand, at risikoen for at der kan ske brandspredning til eller fra bygning, køretøj eller lignende minimeres. Der henvises til afsnit , for så vidt angår afstanden mellem bygninger og oplag. Friareal/kørevej Ethvert område i det fri, der anvendes til oplagring af brandbart affald, skal opdeles i oplagsområder adskilt med køreveje samt friarealer. Kørevejene og friarealerne skal placeres på grunden på en sådan måde, at redningsberedskabet har mulighed for at udføre brandslukning. Dette betyder, at der skal være mulighed for uhindret at komme frem til oplagene, og mulighed for at fremføre det nødvendige udstyr til slukningsarbejdet. 16\n17 Friarealerne skal holdes frie og ryddelige, herunder skal let antændeligt vegetation fjernes, jf. punkt 15.4, litra c, nr. IV i TF-visse. Hvis oplaget har en sådan opbygning, at der er risiko for, at affaldet glider ned/ud af siden, skal dette indgå ved fastsættelse af friarealet. Dette får også betydning, hvor friarealet mellem milerne i et oplagsområde fungerer som kørevej for f.eks. større maskiner til brug for etablering af en standsningslinje. Derfor bør afstanden ikke være mindre end 5 m. Figur 3: Grafen er baseret på et amerikansk forsøg med et oplag med en høj brændværdi. Opmærksomheden henledes på, at når højden øges, bør den indbyrdes afstand øges pga. bl.a. strålingsvarmen. Den mørkeblå kurve (en mile med en eksponeret flade på 7,6 m) viser, at miler med en oplagshøjde på 3 m bør have en indbyrdes afstand på 19 m, og at der ved en mile med en oplagshøjde på 6 m bør være en indbyrdes afstand på ca. 26 m. Tilsvarende viser den brune kurve (en mile med en eksponeret flade over 30,5 m), at miler med en oplagshøjde på 3 m bør have en indbyrdes afstand på 35 m, og at der ved en mile med en oplagshøjde på 6 m bør være en indbyrdes afstand på ca. 50 m. Afstand til naboskel, vej- eller stimidte Oplag skal placeres i en sådan afstand fra naboskel, vej- og stimidte, at risikoen for brandspredning til og fra anden ejendom er minimal. Opmærksomheden henledes på, at det bl.a. er oplagets karakter, brændværdi, antændelighed og hvorvidt oplaget er jorddækket, der har betydning for risikoen for brandspredning. Et ikke jorddækket oplag med middel brændværdi bør ikke placeres nærmere naboskel, vej- eller stimidte end 20 m. Oplaget bør ikke placeres nærmere vej- eller stiskel end 5 m af hensyn til brandspredning til eventuelle parkerede biler samt brug af arealet til kørevej i tilfælde af brand. 17\n18 Billede 2: Brand i et balleoplag. Afstand til omgivelserne Der skal tages hensyn til omgivelserne f.eks. naboejendommes anvendelse (f.eks. brandbare plantager) og indretning m.m. Hvis svært evakuerbare bygninger, som f.eks. hospitaler, plejeinstitutioner o. lign. er beliggende i nærheden, skal dette også indgå i evakueringsplanen. I tilfælde af en større brand kan det også være nødvendigt at omkringliggende virksomheder må slukke ventilationsanlæg pga. røg, og det kan i nogle tilfælde have økonomisk betydning, hvis virksomhedens drift bl.a. er afhængig af ventilationen. Opmærksomheden henledes på, at oplag af affald med en stor brandeffekt skal placeres i en afstand fra luftledninger for elforsyning, således at ledningerne i tilfælde af brand i oplaget ikke beskadiges Synliggørelse af oplagshøjde For at kunne vurdere oplagshøjden i forhold til den tilladte oplagshøjde, bør der opstilles stabile og holdbare målestokke, som er højere end størst tilladelige oplagshøjde. Hver målestok skal give en tydelig visuel indikation af højden opdelt i felter af mindst 0,5 meters højde. Målestokke bør placeres således, at de ikke begrænser færdsel på friarealer. 18\n19 4.3.6 Beskyttelse af oplag Temperaturmåling Der bør foretages måling af temperaturer i oplag af affald, der indeholder organisk materiale. Den målte temperatur bør registreres mindst én gang ugentlig og noteres i logbogen, se afsnit 4.1 og bilag 2. For at kunne foretage en effektiv kontrol i oplagene, bør oplaget placeres og opbygges med en sådan geometri, at temperaturen let kan kontrolleres overalt i oplaget. Anlæg med beskyttelsesgas I affaldsoplag kan der indlægges fordelerrør for injektion af inert gas (beskyttelsesgas). Denne gas vil fortrænge luftens ilt og dermed forhindre antændelse af de overophedede zoner. Fordelerrørene forberedes for tilslutning til mobilt gasbatteri, der opstilles på lagerpladsen. På det mobile gasbatteri kan der være behov for en fordamper af hensyn til manglende spredning af den inerte gas pga. isdannelse Brandslukningsudstyr Hvor et ikke-jorddækket oplag har en højde og udstrækning, der betyder, at det fra terrænniveau ikke er muligt at dække overfladen med slukningsvand, bør der etableres udtag for mindre brandslanger på overfladen af oplaget for at kunne håndtere en overfladebrand og om nødvendigt for at kunne fugte overfladen i tørkeperioder Afvanding Oplag, der indeholder organisk materiale, bør sikres mod påvirkning i forbindelse med nedbør, da opfugtning kan medvirke til hastigere biologisk nedbrydning og med antændelse til følge, se afsnit Adgangsbegrænsning Det skal sikres, at uvedkommende ikke har adgang til oplagspladsen. Normalt anses dette for opfyldt, når der omkring hele oplagspladsen er etableret et hegn med en højde på mindst 1,8 meter. Der skal etableres et tilstrækkeligt antal porte i det omgrænsende hegn for redningsberedskabets adgang. Antal og placering skal aftales med kommunalbestyrelsen (redningsberedskabet). Porte, der ikke anvendes under normal drift, skal være aflåste, ligesom alle porte skal være aflåste udenfor arbejdstid. Nøglesystemer kan med fordel aftales med redningsberedskabet Bygninger placeret på ejendomme med større brandbart oplag Bygninger skal have en sådan placering, at risikoen for brandspredning mellem oplag af brandbart affald og bygninger minimeres. Hvis bygninger ønskes placeret med en afstand til 19\n20 oplag, hvorved der er øget risiko for brandspredning, skal ydervæggene herunder åbninger i disse have en brandmodstandsevne på mindst 1 time Beskyttelse mod varme Der bør tilvejebringes en fysisk beskyttelse, der forhindrer, at varmekilder, såsom fjernvarmeledninger, elektriske motorer og mekanisk materiel dækkes med brandbart affald. For at hindre en brand i at opstå bør der foretages en regelmæssig oprydning på hele pladsen Hvis der ved oplag af baller konstateres baller med en forhøjet temperatur (større end ca. 70 C), kan disse flyttes til et køle- og observationslager og opbevares her, indtil de er kommet ned på en temperatur, hvorved der ikke længere er risiko for selvantændelse. Herefter kan ballerne flyttes tilbage på det egentlige lager. Sker temperatursænkningen ikke inden for f.eks. 2 døgn, kan ballerne sprættes op for lokalisering af årsagen til den forhøjede temperatur. Årsagen elimineres, og efter tilstrækkelig fald i temperaturen balles affaldet igen Brandslukningsmateriel Alle køretøjer og maskiner, der anvendes på oplagsområdet, bør være forsynet med godkendte håndildslukkere. På pladsen bør der være anbragt nødvendigt brandslukningsmateriel, som f.eks. håndildslukkere eller brandslanger, til brug for pladsens personale, så de har mulighed for at bekæmpe en eventuel mindre brand eller som minimum forsøge at hindre brandspredning, indtil redningsberedskabet ankommer til pladsen. Der kan placeres brandslukningsmateriel i friarealer for hver 50 meter ganglinje, eller der kan på pladsen anbringes et skur, som skal indeholde nødvendigt brandmateriel til brug for pladsens personale. Skuret skal alt efter oplagspladsens størrelse kunne transporteres til brandstedet ved hjælp af pladsens maskiner. Anlæg, der installeres med henblik på at sikre et tilstrækkeligt sikkerhedsniveau, skal installeres, vedligeholdes, kontrolleres og afprøves i overensstemmelse med gældende lovgivning for den pågældende installation og efter producentens anvisninger. Dette kan indarbejdes i egenkontrollen, jf. bilag 2. Anbringelsessteder for slukningsmateriel skal være synlige, let tilgængelige og tydeligt markeret i overensstemmelse med Arbejdstilsynets regler om sikkerhedsskiltning Alarmering Det skal være muligt at foretage en alarmering fra oplagspladsen i tilfælde af uheld. Ved brand eller akut uheld med farlige stoffer på oplagspladsen, skal redningsberedskabet øjeblikkelig alarmeres via Ordensregler Oplagspladsen skal holdes fri for ophobning af unødvendige brandbare materialer. Området bør friholdes for vegetation, og der bør foretages en regelmæssig oprydning på hele pladsen. 20\n21 Alle maskiner og motorkøretøjer bør garageres i separate bygninger eller på særligt udpegede pladser, der af kommunalbestyrelsen (redningsberedskabet) er godkendt til dette formål. Påfyldning af motorkøretøjer skal ske i overensstemmelse med bestemmelserne herom i Beredskabsstyrelsens tekniske forskrifter for brandfarlige væsker. I forbindelse med redningsberedskabets begrænsning og bekæmpelse af brand skal det være muligt at kunne disponere over maskiner, der kan flytte og vende oplag. Kommunalbestyrelsen (redningsberedskabet) kan bestemme, at der på oplagspladsen skal opsættes tydelige og holdbare skilte med forbud mod rygning og brug af åben ild. Hvis det er nødvendigt at foretage varmt arbejde på oplagsområdet, bør det ske efter aftale med den lokale beredskabsmyndighed. Sikkerhedsskilte skal være udført i overensstemmelse med Arbejdstilsynets bestemmelser om sikkerhedsskiltning og anden form for signalgivning. I øvrigt henvises der til punkt 15.4, litra c, nr. IV i TF-visse. 21\n22 4.4 Redningsberedskabets indsats Oplysninger om virksomheden Til brug ved alarmering af brand bør virksomhedens navn og adresse tydeligt kunne ses fra vejen, og navnet bør fremgå ved skiltning ved virksomhedens hovedindgang. Til redningsberedskabets brug skal der oplyses et telefonnummer, hvor virksomheden kan kontaktes døgnet rundt Adgangsforhold Oplagene skal placeres på en sådan måde, at redningsberedskabet har mulighed for at foretage slukningsarbejde. Redningsberedskabets materiel skal kunne føres uhindret frem til oplagene. På pladsen skal der derfor være en tilstrækkelig bred befæstet kørevej. En kørevej bør normalt være mindst 2,8 m bred og befæstet til tung trafik svarende til brandredningskøretøjer. Spærrebomme, porte eller lignende anbragt i adgangsarealerne må kun forsynes med lås efter nærmere aftale med redningsberedskabet Vandforsyning Vandforsyning til brandslukning skal være godkendt af kommunalbestyrelsen (redningsberedskabet), og det skal sikres, at der kan tilvejebringes en løbende vandforsyning. I en passende afstand bør der etableres brandhaner med en mindste ydelse på l/min. Hvor der i forbindelse med indsatsplanlægningen benyttes supplerende vandforråd, som åer og søer, skal disse kortlægges. Hvis der er åbent vand 5 i nærheden af oplagspladsen, og dette medregnes som forsyningsmulighed, skal der i ansøgningen redegøres for, hvordan vandet transporteres frem til oplagspladsen. Hvis det samlede oplag af brandbart affald i det fri overstiger m³, bør der kunne tilvejebringes en passende vandforsyning, svarende til ca l/min i mindst 6 timer Slukningsmuligheder Brandslukningen af oplag udføres under teknisk ledelse af redningsberedskabets indsatsleder. I den udstrækning indsatslederen vurderer det sikkert, kan virksomhedens personale medvirke under brandslukning ved betjening af virksomhedens entreprenørmaskiner. Sand- og jorddepot I mange tilfælde er den eneste effektive måde at slukke brande i oplag af brandbart affald i det fri at tildække med jord e. lign. Det skal bemærkes, at selv om oplaget tildækkes, vil branden kunne fortsætte som en glødebrand i bunkens indre i ugevis. Dette kræver fortsat kontrol med oplagene, herunder en miljømæssig overvågning af miljømyndigheden. 5 Større naturområde med frit udsyn over vandet, f.eks. hav, fjord eller sø. 22\n23 Derfor bør der være et tilstrækkelig stort sand- eller jorddepot til stede på ejendommen, så det i tilfælde af brand er muligt at dække oplaget og forhindre brandspredning ved f.eks. flyveild samt at begrænse ilttilførslen til det brændende oplag. Jorddepotet kan eksempelvis være udformet som en jordvold, der også har funktion som brandmæssig adskillelse. Opmærksomheden henledes på, at hvis der etableres et nyt jord- eller sanddepot på ejendommen til brug for brandslukning vil eventuelle afgiftsspørgsmål skulle afklares af det regionale told- og skattecenter. Ved nogle typer af oplag skal det dog iagttages, at der ved overdækning af brændende affald kan opstå en pyrolyseeffekt 6, hvorved forbrændingen alligevel nedbryder oplaget. Dette sker f.eks. ved brand i oplag af autodæk, som overgår til flydende olie med risiko for nedsivning i jorden. Maskiner Anvendelse af tungt entreprenørmateriel såsom frontlæssere, gravemaskiner og bulldozere kan være nødvendig for at skabe adgang og etablere brandbælter og flytte ikke-antændt affald fra oplag. Brændende områder i oplagret affald kan trækkes ud af oplaget til en evt. brandbekæmpelsesplads, brandbekæmpelsen kan ske med vandtåge eller affaldet kan med f.eks. en bulldozer skubbes i eventuelle regnvandsbassiner. De nødvendige maskiner bør forefindes på pladsen eller kunne fremskaffes med kort varsel. Hvis slukningsarbejdet er betinget af anvendelse af maskiner som en aktiv del af indsatsen, skal det sikres, at der kan skaffes nødvendig bemanding til drift af maskinerne. Brandslukningsplads Brandslukningspladsen anvendes til nedkøling og brandslukning af affald på oplagspladsen. Brandslukningspladsen bør etableres i umiddelbar nærhed af en brandhane. Pladsen bør være omkranset af en passende høj jordvold. Jordvolden samt et jorddepot bør i den forbindelse udformes således, at der er tilstrækkeligt materiale til at overdække det brændende affald, dvs. til at kvæle ilden. Pladsen kan udføres med en bund, der sikrer kontrol med slukningsvand gerne med opsamlingsmulighed i reservoir, der endvidere kan fungere som supplerende vandforråd. Pladsen kan også benyttes som et oplagsareal, hvor det er muligt at placere affald, som fjernes fra oplag ved etablering af en standsningslinje eller et brandbælte. På større pladser kan der være et behov for etablering af mere end en brandslukningsplads. Køling og slukning med vand Den intense varme, der skabes ved brand i visse typer affald, sammenholdt med måden hvorpå det brænder, nedsætter effekten af køling og direkte slukning med vand. Hvis det besluttes at 6 En kemisk spaltning af et materiale forårsaget af varmetilførsel (ild), uden tilførsel af ilt. Det forekommer f.eks. i forbindelse med madlavning inde i emner, der ristes eller steges. 23\n24 iværksætte en konventionel indsats med vand, er det vigtigt, at der er en kontinuerlig vandforsyning, og at slukning foretages med tåge og ikke med samlet stråle. Billede 3: Køling og slukning med vand i forbindelse med brand på en plads med oplag af forbrændingsegnet affald. Hvis man bruger samlet stråle, så har vandet en tendens til at prelle af på affaldet uden at reducere temperaturen og vil medføre større mængder forurenet slukningsvand samt et større forbrug af vand. Hvis oplag er beliggende på sandjord, må det forventes, at en stor del af slukningsvandet vil forsvinde i undergrunden, og derfor vil det ikke være muligt at opsamle vandet, da der vil gå ret lang tid, inden bunden er mættet af vand. Når bunden er mættet, og der eventuel vil samle sig "småsøer", kan der rekvireres slamsuger til opsamling af vandet. Hvis slukningsvandet holdes indenfor et område, hvor der er etableret afløb med kontrolleret reservoir eller med opdæmning med jord, kan slukningsvandet opsamles under indsatsen og genbruges. Efterfølgende vurderer redningsberedskabet i samarbejde med miljømyndighederne, hvorledes vandet skal bortskaffes. Slukning med skum Anvendelse af skumvæske anses som oftest ikke som værende effektivt i forbindelse med slukning af brande i affald i relation til omkostningerne forbundet hermed. Anvendelse af skum kan slukke overfladebrande, men vurderes ikke at være effektivt ved dybereliggende brande. Skum kan dog anvendes som beskyttelse mod antændelse i ikke antændt affald. 24\n25 4.5 Eksempler på indretning af oplagspladser De følgende tre eksempler er simple, og derfor vil som oftest kun delelementer kunne benyttes i en konkret sag. Opmærksomheden henledes på, at afstandene skal vurderes ud fra den konkrete sag, hvor bl.a. oplagets brændværdi, antændelighed og geometri har betydning for afstandene. Afstand til naboskel, sti- og vejmidte Afstanden fra naboskel, sti- og vejmidte bør være mindst 20 m, hvis oplaget er etableret uden væsentlige forebyggende tiltag (f.eks. jorddækning) og ikke indeholder affald, som i tilfælde af brand kan medvirke til flyveild. Indbyrdes afstand Den indbyrdes afstand skal være passende, således at der ved en hensigtsmæssig indsats fra redningsberedskabets side i tilfælde af brand forhindres brandspredning. Afstanden mellem observations- /kølemiler og færdigmiler bør være større end den indbyrdes afstand mellem færdigmiler pga. risikoen for selvantændelse. Hvor afstanden også fungerer som kørevej, skal arealerne være i en sådan stand, at de kan benyttes til formålet. Den indbyrdes afstand mellem oplagsområder bør ikke være mindre end 20 m, når milerne ikke er jorddækkede og ikke indeholder affald, som i tilfælde af brand kan medvirke til flyveild, jf. eksempel 1 og 2. Hvis milerne jorddækkes kan afstanden reduceres, jf. eksempel 3. Friareal For at der kan foretages brandslukning, bør friarealet mellem milerne i et oplagsområde ikke være mindre end 5 m. Hvis der er risiko for, at affaldet glider ned fra milerne, bør afstanden øges. Hvor friarealet også fungerer som kørevej, skal arealerne være i en sådan stand, at de kan benyttes til formålet. Afstand til nåletræsbevoksning eller lignende Afstanden fra oplag til nåletræsbevoksning eller lign. bør være mindst 50 m af hensyn til brandspredning, når oplaget ikke indeholder affald, som i tilfælde af brand kan medvirke til flyveild. Hvis milerne jorddækkes kan afstanden reduceres, jf. eksempel 3. Dette er dog forudsat, at miler, der er ved at blive etableret, løbende jorddækkes, efterhånden som milen udbygges. Afstand til bygninger Den indbyrdes afstand mellem oplag og bygninger på samme grund bør svare til summen af de afstande, som bygningen og oplaget hver især skal have til naboskel. 25\n26 Tabel 2 Indbyrdes afstand Oplag af brandbart affald i det fri Middel brændværdi Intet affald, hvor der i tilfælde af brand er risiko for flyveild Jorddækkede oplag af brandbart affald i det fri Oplag af brandbart affald i det fri Middel brændværdi Intet affald, hvor der i tilfælde af brand er risiko for flyveild Rene oplag af brandbart affald i det fri, f.eks. plast Høj brændværdi Intet affald, hvor der i tilfælde af brand er risiko for flyveild 20 m 5 m 50 m 5 m Jorddækkede oplag af brandbart affald i det fri 5 m 5 m ** Naboskel, vej- eller stimidte 20 m 10 m * Vej- eller stiskel 10 m 5 m Bygning udvendig beklædning af mindst klasse K1 10 B-s1,d0 [klasse 1 beklædning] Nåletræsbevoksninger, lyngklædte arealer og anden brandbar vegetation, herunder markafgrøder 22,5 m 12,5 m * 50 m 20 m * Tabel 2: Eksempel på afstande, som vurderes at opfylde funktionskravene i kap. 15.4, litra c. * Forudsætning for afstandene er, at milen mod bygning eller mod nabo-, vej eller stiskel er jorddækket, både ved opbygning af milen, og ved udtagning af affaldet fra milen. ** Afstanden på 5 m er et friareal til brug for brandslukning. 26\n27 Eksempel 1 Mile: 700 m² Oplagsområde: m², Figur 4: Oplag af forbrændingsegnet affald (løst eller i baller) med middel brændværdi og uden affald der i tilfælde af brand medfører flyveild. Milerne er ikke jorddækket. * Afstanden mellem oplaget og bygningen bør være mindst 22,5 m dvs. sumreglen: oplagets afstand til naboskel, 20 m summeret med 2,5 m, som er bygningens afstand til skel, forudsat at bygningens udvendige beklædning er mindst klasse K1 10 B-s1,d0 [klasse 1 beklædning] og ikke omfattet af tekniske forskrifter. **Nåletræsbevoksning, lyngklædte arealer og anden brandbar vegetation, herunder markafgrøder 27\n28 Eksempel 2 Mile: m² Oplagsområde: m², Figur 5: Oplag af forbrændingsegnet affald (løst eller i baller) med middel brændværdi og uden affald der i tilfælde af brand medfører flyveild. Milerne er jorddækket 5 m på midten af milen ved den brandmæssige adskillelse. * Jordvolden er et eksempel på en brandmæssig adskillelse i en mile. ** Et betonelement samt et jorddækket areal på min. 5 m sikrer mod brandspredning fra den ene del af milen til den anden del af milen. ***Afstanden mellem oplaget og bygningen bør være mindst 22,5 m dvs. sumreglen: oplagets afstand til naboskel, 20 m summeret med 2,5 m, som er bygningens afstand til skel, forudsat at bygningens udvendige beklædning er mindst klasse K1 10 B-s1,d0 [klasse 1 beklædning] og ikke omfattet af tekniske forskrifter. ****Nåletræsbevoksning, lyngklædte arealer og anden brandbar vegetation, herunder markafgrøder 28\n29 Eksempel 3 Mile: m² Figur 6: Oplag af forbrændingsegnet affald (løst eller i baller) med middel brændværdi og uden affald der i tilfælde af brand medfører flyveild. Milerne er jorddækket. * Nåletræsbevoksning, lyngklædte arealer og anden brandbar vegetation, herunder markafgrøder ** Afstanden til naboskel er i dette eksempel sat til 20 m, da milen er åben mod skel. Afstanden til nåletræsbevoksning og lign. er i dette eksempel nedsat til 20 m i forhold til tidligere eksempler. Dette skyldes oplaget er jorddækket mod skellet. *** Afstanden mellem oplaget og bygningen er 12,5 m dvs. sumreglen: oplagets afstand til naboskel (forudsat dette er jorddækket), 10 m summeret med 2,5 m, som er bygningens afstand til skel, forudsat at bygningens udvendige beklædning er mindst klasse K1 10 B-s1,d0 [klasse 1 beklædning] og ikke omfattet af tekniske forskrifter. 29\n30 4.6 Sammenhæng med øvrig lovgivning bl.a. plan-, bygge- og miljølovgivning Etablering af oplag af brandbart affald skal ske i overensstemmelse med den øvrige lovgivning på området. De nævnte stedlige myndigheder skal sikre den nødvendige koordinering i disse sager Planlovgivning Inden der indhentes tilladelse til etablering eller udvidelse af en oplagsplads fra redningsberedskabet, bør ejer eller bruger af virksomheden sikre sig, at den ansøgte udvidelse eller lignende er i overensstemmelse med planlægningen for arealet. Kommunalbestyrelsen er planmyndighed i henhold til planloven. Ejendommen kan bl.a. være omfattet af en lokalplan, der fastlægger arealets anvendelse. Hvis ejendommen ikke er omfattet af en lokalplan, vil kommunen vurdere, om etablering af et større oplag kræver udarbejdelse af en lokalplan. Hvis ejendommen er beliggende i landzone, vil en ændret anvendelse af et areal almindeligvis kræve en landzonetilladelse. Kommunalbestyrelsen er landzonemyndighed Byggelovgivning Byggeloven finder anvendelse ved bl.a. opførelse af ny bebyggelse eller tilbygning til bebyggelse. Loven finder også anvendelse på transportable konstruktioner, som agtes gjort til genstand for bygningsmæssig udnyttelse, der ikke er af rent forbigående art. Inden der kan gives byggetilladelse eller ved anmeldelser, skal kommunalbestyrelsen undersøge, om byggearbejdet er i strid med bl.a. Beredskabsloven Miljølovgivning Der skal foreligge en miljøgodkendelse (jf. miljøbeskyttelseslovens kapitel 5). Hvis oplagring af forbrændingsegnet affald overstiger et år, skal der foreligge en dispensation fra Miljøstyrelsen, jf. 37, stk. 4 i affaldsbekendtgørelsen (nr af 13. december 2006). Hvis oplagring af forbrændingsegnet affald finder sted på et deponeringsanlæg, skal også relevante krav i deponeringsbekendtgørelsen være opfyldt. Indsatstaktik De miljømæssige konsekvenser ved forskellige indsatstaktikker skal nøje tænkes igennem. God kommunikation mellem indsatslederen og miljøspecialist er afgørende. Røg Ved større brande kan det forekomme at hele eller dele af befolkningen i de nærliggende områder udsættes for røg i så stort et omfang, at det kan udgøre en betydelig sundhedsmæssig risiko. 30


Ældreministeren kom lige forbi Lejre - Lejre Lokalavis | LEJRE LOKALAVIS\nÆldreministeren kom lige forbi Lejre\nAf palle på\t 12. februar 2018 KULTUR, LEJRE, LEJRE KOMMUNE, NYHEDER, POLITIK\nSom en del af sin ”Danmarksturné” kom ældreminister Thyra Frank til Lejre Kommune for at møde nogle af de mange frivillige på Østergaard Aktivitetscenter i Lille Karleby. I løbet af en times tid fik ministeren en omvisning på stedet og en snak med en del af de frivillige.\nLILLE KARLEBY: – Vi vil gerne vise ministeren, hvordan det fungerer her i vores kommune, hvor vi kan skabe gode rammer for det store frivillige engagement, der eksisterer her. De frivillige har en kæmpestor betydning for, at man også som ældre borger i Lejre Kommune kan være en del af nogle sociale fællesskaber, hvor man laver en masse forskellige ting sammen, siger borgmester Carsten Rasmussen.\nSolen skinnede fra en blå vinterhimmel, da ældreminister Thyra Frank kom på besøg i Lejre Kommune, hvor hun blandt andet ville høre de frivilliges indsats i kommunens aktivitetscentre. Forud for dette havde hun besøgt plejecentret Tre Ege i Jægerspris (Frederikssund Kommune).\nPå Østergaard Aktivitetscenter i Lille Karleby bød borgmester Carsten Rasmussen ministeren velkommen, og sammen med forskellige grupper af frivillige gik turen rundt i huset.\nHer fik ministeren god lejlighed til at hilse på nogle af bridgespillerne, som fortalte om deres hyggelige kortspilaftenener.\nPå første sal bød mændene på madlavningsholdet ministeren velkommen i køkkenet, der duftede af hjemmelavede frikadeller med stuvet hvidkål og fastelavnsboller til dessert.\nDerefter gik turen ind i festsalen, hvor salsa-danserne gav en smagsprøve på deres evne for den latinamerikanske dans med sving i hofterne.\nSidst men ikke mindst hilste ministeren på de garvede billardspillere, som var i gang med dagens dyst ved de grønne borde.\n– Det er dejligt at opleve jeres engagement og alt det, der foregår her på jeres aktivitetscenter. Der er ingen tvivl om, at I som frivillige kan være med til at forebygge ensomhed blandt ældre medborgere. I frivillige giver noget af det vigtigste, vi har – nemlig vores tid – til at gøre en forskel for andre. Det beundrer jeg jer for, sagde ældreminister Thyra Frank.\nDerefter var det tid til at bryde op. Ministeren takkede for rundvisningen og fik en kurv med ud af døren, indeholdende information om aktivitetscentrenes mange tilbud til ældre medborgere – og en bog om Vores Sted.\nAktivitetscentrene i Lejre Kommune er et samlet tilbud om aktivitet, samvær og motion for efterlønsmodtagere og alle pensionister, som er bosiddende i kommunen.\nMed cirka 2.000 brugere om ugen er Østergaard Aktivitetscenter det største af kommunens aktivitetscentre.


Begrebsmodel og læsevejledning til RKKP's begrebsmodel - RKKP\nDu er her: Kvalitetsdatabaser Begrebsmodel\nBegrebsmodel og læsevejledning til RKKP's begrebsmodel\nGå direkte til begrebsmodellen\nFormålet med denne læsevejledning er dels at forklare de anvendte symboler, dels at give et overblik over, hvordan diagrammerne læses.\nEn begrebsmodel er en konceptuel model over et fagområde med forretningsbegreber, som er indeholdt i fagområdet, og deres indbyrdes relationer.\nDefinition af begreb - Gyldendal, Den store Danske:\nbegreb, i betydningen almenbegreb, den abstrakte egenskab eller relation, der kendetegner og afgrænser en klasse af ting. Et begreb er således det fællestræk, på hvis baggrund man er i stand til at forstå eller anvende sprogets generelle begreber såsom "rød", "menneske", "retfærdig" osv. (28. aug. 2016)\nRKKP's begrebsmodel skal give et overblik over de centrale begreber i de kliniske kvalitetsdatabaser og sammenhængene mellem dem med henblik på at skabe enighed om betydningen af de overordnede begreber, som anvendes i RKKP. Hvert begreb navngives (term) og defineres entydigt.\nBegrebsmodellen findes pt. i en dansk version – dog med engelsk oversættelse af begrebets navn. Begrebsmodellen er underlagt versions- og ændringsstyring i henhold til en governance procedure.\nBegrebsmodellen version 1.0, der er udstillet på RKKP's hjemmeside, er godkendt af RKKP's ledelse.\nDokumentation af Begrebsmodellen\nMetode-og modelteamet i RKKP dokumenterer begrebsmodellen ved anvendelse af modelleringssproget Unified Modeling Language (UML). UML er en national standard som modelleringssprog, hvor UML's klassediagrammer er en entydig måde at visualisere modellen på.\nKlassediagrammer beskriver de logiske sammenhænge mellem begreber. Hvert begreb er defineret i modellen som en klasse, og begrebsmodellen har ingen attributter (variable).\nDokumentationen består af\nDefinition på begrebsniveau\nBegrebsmodellen er opdelt i "pakker". Hver pakke indeholder et UML klassediagram med et antal naturligt sammenhørige begreber, som alle fremstår med samme farve.\nDen enkelte pakke er navngivet efter det begreb, som er i fokus i den givne pakke.\nEn pakke indeholder relationer til klasser i andre pakker. Begreber fra én pakke, som også optræder i diagrammet i en anden pakke, vil adskille sig farvemæssigt, idet de vil være farvelagt med farven fra den pakke, de tilhører.\nEksempel: Den "lilla" pakke er navngivet Aktivitet, idet aktiviteter er i fokus i pakken. Herudover indeholder pakken begreber, som relaterer sig til aktiviteter og ikke nødvendigvis i sig selv er en aktivitet. En Aktivitet kan være rettet mod et Anatomisk sted, men Anatomisk sted er ikke en subtype af begrebet Aktivitet (se figur 2).\nPå figur 1 vises de enkelte pakker. For hver pakke er listet hvilke begreber, der indgår i pakken.\nFigur 1 – Pakker i Begrebsmodellen\nUML klassediagrammer - symboler\nNedenfor ses et klip fra begrebsmodellens pakke Aktivitet. Begreber, der indgår i denne pakke, er farvelagt med lyslilla.\nFigur 2 – Klip fra diagrammet Aktivitet\nPå diagrammet fremgår de begreber fra andre pakker, som begreber i pakken Aktivitet relaterer sig til.\nBegrebet Behandling fra pakken Behandling (blå pakke): Behandling er en subtype af Aktivitet.\nBegrebet Organisatorisk Enhed fra pakken Organisatorisk Enhed (olivengrøn pakke): Aktivitet involverer Organisatorisk enhed.\nSymbolet for et begreb (klasse) er et rektangel, som repræsenterer begrebet. Diagrammet indeholder navngivning af begreber på henholdsvis dansk og engelsk. Hvis det har været muligt at finde et begreb i SnomedCT klassifikationen, der betyder det samme som et begreb i RKKP's begrebsmodel, er den engelske term herfra anvendt til oversættelsen. Herudover er der indsat en henvisning til SnomedCT klassifikationen i beskrivelsen af begrebet.\nBegreber, der relaterer sig til klasser i andre pakker, end den pakke begrebet primært tilhører, vil også fremgå af anden pakke. Farven og navnet på oprindelsespakken vil i så fald være påført klassen.\nEksemplet nedenfor indeholder to begreber fra den blå pakke Behandling (Kirurgisk indgreb og Intraoperativt fund) samt association til Anatomisk sted, som er indeholdt i den lyslilla pakke. Begrebet Anatomisk sted er derfor kvalificeret med pakkenavnet Aktivitet.\nFigur 3 – Illustration af symbolet Klasse\nSupertyper og subtyper (alias: undertyper)\nEn generaliseringsstruktur udtrykker det forhold, at et begreb er en generalisering af et antal begreber med fælles egenskaber.\nEn supertype (generalisering) kan have en eller flere subtyper (specialisering).\nSubtypens tilhørsforhold til supertypen er på klassediagrammet udtrykt ved en gul pil.\nI eksemplet er Billeddiagnostisk undersøgelse samt Undersøgelse af prøvemateriale subtyper til Paraklinisk undersøgelse. Subtypen identificeres i eksemplet, når følgende to udsagn gælder: En Paraklinisk undersøgelse kan være en Billeddiagnostisk undersøgelse. Og en Billeddiagnostisk undersøgelse er en Paraklinisk undersøgelse. Udsagnene kan generaliseres for enhver sub- og supertype.\nFigur 4 – Illustration af symbolerne supertyper, subtyper\nAssociation (alias relation eller relationship)\nAssociationer er angivet som et retningsbestemt udsagnsord, som læses i pilens retning. Eksempel: Behandling udføres ved Behandlingsmetode.\nFigur 5 – Illustration af symbolet association\nPå associationen angives kardinalitet (alias antalsregler). Eksemplet viser at en Behandling kan udføres ved "mange" Behandlingsmetoder.\nRekursive associationer (alias selvrefererende associationer)\nFigur 6 – Illustration af symbolet rekursiv association\nEn association kan være rekursiv. Herover vises, at en Aktivitet kan indgå i en anden Aktivitet. Eksempelvis kan aktiviteten Anæstesi indgå i aktiviteten Invasiv behandling.\nI den browserbaserede version kan definitionen for det enkelte begreb tilgås ved klik på klassen. Nedenfor er der klikket på begrebet Aktivitet, hvorefter definitionen vises.\nFigur 7 – Illustration af definition for begrebet Aktivitet\nVed udarbejdelse af definitioner for et begreb er der skelet til definitioner fra bl.a. Sundhedsdatastyrelsens Begrebsbase, Region Midts begrebsdefinitioner, LPR3, SnomedCT m.fl.\nDefinition, som er en entydig beskrivelse af begrebet\nSynonym - aliasser for begrebet\nEksempler, som understøtter definitionen\nKommentarer, som uddyber/forklarer definitionen\nKilder i så fald at definitionen er kopieret fra andet dokument


Den Store Sommerpilgrimsvandring - Tisvildevejen\nSommerpilgrimsvandringen på Esrum-Tisvildevejen er en helt unik og eksklusiv kulturvandring, der går fra Esrum Kloster til Tisvildeleje og videre til Vejby. Tag med på denne helt unikke vandring i Kongernes Nordsjælland.\nDu vil blive guidet gennem nogle af de smukkeste og mest varierede landskaber, Danmark kan byde på. Undervejs vil guiderne fortælle om det flere hundrede år gamle kulturlandskab, med bl.a. historier om Esrum Klosters munke, kongemagtens indflydelse på landskabet, den store sandflugt og områdets mange helligkilder.\nKom med bag kulissen i landsbyerne og de helt særlige arrangementer, der helt eksklusivt er lavet for vandrerne på den store sommerpilgrimsvandring. Varmt velkommen!\nTidspunkt: Fra den 1. til den 6. juli 2021\nI år har vi udvidet turen med en dag ekstra for at give dig mulighed for at opleve endnu mere af det Esrum-Tisvildevejen har at byde på. Vandringen byder på seks dage fyldt med mangfoldige kultur-og naturoplevelser i Nordsjællands smukke landskab, skove og landsbyer. Ruten følger de smukkeste strækninger fra Esrum Kloster igennem landsbyerne Mårum, Annisse, Ramløse, Tibirke, Tisvilde ved Helene Kilde og ender i Vejby.\nPraktisk: Yderligere information, som fx. pakkeliste bliver udsendt til deltagerene i rimelig tid inden turen.\nObs: Program for årets tur bliver offentliggjort snarest her på hjemmesiden. Sommerpilgrimsvandring bliver snart sat til salg. Send os en mail, hvis du ønsker at få besked så sender vi et link. Send mail til: admin@tisvildevejen.dk\nI prisen er inkluderet mad, oplevelser, bagagekørsel, guide og overnatning. Med udgangspunkt i de nuværende kendte retningslinjer fra regeringen, bliver sommerpilgrimsvandringen gennemført.\nOplevelser på Sommervandringen\nDu vil opleve frivillige og ansatte i kirker, mølle- og kulsvierlaug, forsamlings- og menighedshuse på ruten, som inviterer indenfor og bidrager til deres del af fortællingen. Mød møllerne, der både fortæller om og viser det gamle håndværk frem og kulsvierne, der fortæller om kulsvidning i Gribskov. Garbolund åbner helt eksklusivt for besøg i deres vinmarker, og vi skal selvfølgelig smage på vinen.\nVi skal også bydes velkommen i en præstegårdshave, til folkekøkken i et forsamlingshus og meget mere. Du vil blive budt på utallige gastronomiske eventyr, fællessang, andagter, koncerter, yoga og masser af hyggelige stunder med de andre vandrere og de frivillige i landsbyerne. Overnatningerne er også udover det sædvanlige, du vil bl.a. få mulighed for at sove i forsamlingshuse og lavvu.\nDe lokale møder\nDen store indsats og samarbejdet mellem de mange forskellige interessenter resulterer i en stor og uforglemmelig oplevelse for deltagerne. Langs ruten præsenteres og involveres kirker, landsbysamfund, forsamlingshuse, foreninger og laug, som de unikke kulturhistoriske rammer de er. For eksempel vil du i Mårum møde kulsvierne. I Annisse vil den smukke bevaringsværdige vingård Garbolund være rammen for dit ophold. Lokale dygtige musikere afholder koncerter undervejs, hvor bl.a. afslutnings-koncerten i Tibirke Kirke er en utrolig stemningsfuld afslutning på fire dages mangfoldige kulturindtryk.\nI dialog hos Kulsvierne\nGuides på den store sommervandring\nAlt på ruten formidles af mennesker, som har forskellige indsigter og forankring i kulturen og naturen. Der er dels de højt motiverede lokale folk, dels fagpersoner som naturvejleder, skovens ansatte eller arkæologer. Dette medvirker til en engageret, virkelighedsnær formidling og en samlet oplevelse af meget høj kvalitet.\nDu vil opleve natur og kultur både gennem stemninger og konkret kulturformidling. Du vil komme til at opleve og fornemme områdernes kendetegn og historier fra før og nu. Du ledes gennem Nordsjælland af den dygtige formidlere og naturvejledere og får et kort tilsendt inden rejsens begyndelse. Du behøver ikke at følges med flokken hele tiden. Hvis du går i almindeligt roligt tempo, med pauser, vil du være fremme til måltider, andagter m.m.


Gør det selv, selv - VINK København\nGør det selv, selv\n15. januar 2015 3. oktober 2016\n//Illustration: Anne Nørkjær\nDet startede som et mere eller mindre påtaget eksperiment: Jeg ville se, om jeg kunne nyde at tage alene ud i det Københavnske. Derfor tog jeg til koncert med Funeral Suits på Ideal Bar. Jeg valgte Ideal Bar, fordi det er et lille intimt sted – det vil sige, at det med at blive væk i mængden, som kan ske (og er sket) til en overfyldt Roskilde koncert, ikke ville være en mulighed. Bandet, der spillede var Funeral Suits. Kendte dem ikke, havde ikke hørt dem før, men konceptet lød som noget for mig: Et alternativt irsk rockband, der formår at blande lidt lækker elektronik ind over.\nIdeen startede som et slags socialt eksperiment: Hvis jeg kan tage ud at handle alene, hvorfor er det så svært at tage i byen alene?\nI realiteten kan man næppe gøre noget alene i København, fordi her bor 500.000 mennesker.\nAlligevel har jeg altid haft en ambivalent følelse med at gøre ting – bare mig. Jeg bliver langt mere selvbevidst, end jeg har lyst til at være: Hvorfor kigger de på mig? Har jeg noget snavs i panden? Ser jeg tyk ud i den her? Tror de, at jeg er her alene, fordi jeg ingen venner har?\nAt jeg godt ved, at jeg har flere gode venner og ikke har skidt i panden, ændrer ikke på følelsen. For det ændrer jo, ikke ved, hvad de folk omkring mig tænker lige i det øjeblik, vel?\nTilbage på Ideal Bar var det først efter et stykke tid, hvor musikken havde sat små bevægelser i rummet, og jeg havde fået min første kolde øl i hånden, at jeg lagde mærke til, at der var andre, der var ene. Det vigtigste var i midlertidigt ikke, at de også var alene. Men, at det gik op for mig, at jeg ikke skænkede det en tanke, hvorfor de var taget til koncert – tilsyneladende alene.\nJeg ved ikke, om det var den kolde øl, men i hvert fald kunne jeg bedre slappe af og nyde musikken, i stedet for at føle ubehag ved min egen enlige tilværelse i lokalet.\nDer er forskel på at være alene og føle sig alene. I flere situationer er det helt naturligt for mig at være alene: Når jeg handler ind, ser film derhjemme, tager på café for at læse, shopper, går en tur og så videre.\nOg så er der de andre ting, som virker mest oplagte at gøre i par eller grupper: Spise ude, tage i biografen, i teatret, til koncert eller i byen for at danse.\nDer kan være omstændigheder, der gør, at man er nødt til at gøre nogle af tingene fra gruppe to alene. Men uden egentligt at have lyst. Og det er jo der, hvor jeg kan føle mig alene.\nAt føle sig alene og tage alene ud er en ret dårlig kombi. Jeg oplever, at jeg går fra at være lidt betuttet til at komme i en Palle alene i verden tilstand.\nI en undersøgelse fra Søndagsavisen havde 31% af danskerne været alene til koncert, fodboldkamp eller lignende. Det er jo alligevel en pæn andel. Der var så også 37%, der synes det var mærkeligt at tage ud alene. Jeg tilhørte nok sidstnævnte gruppe, før jeg begyndte at tænke mere over konceptet.\nIfølge Danmarks Statistik, bor der 1.378.378 millioner mænd og kvinder alene i Danmark. Når jeg kiggede mig omkring på Ideal Bar imens Funeral Suits forsøgte at skabe en fest med kun 20 mennesker i rummet, kunne jeg ligesom fornemme, at jeg ikke var den eneste, der havde taget faklen ”kan selv, vil selv” med mig.\nJeg kan altså ikke rigtig sige, at jeg er alene, når jeg tager alene ud, og jeg er heller den eneste, der er taget ene ud. Jeg har oplevet, at jeg faktisk gør noget godt for mig selv ved at tage ene ud.\nFordybelse i mig selv og mine omgivelser.\n« En ølbar der giver mening\nUng Mands Byrde – Vi skal længere ind »


Fotografer i Karlslunde, Sjælland - de 15 bedste eksperter | Houzz\n70 fotografer i Karlslunde, Sjælland\nUdvalgte anmeldelser for fotografer i Karlslunde, Sjælland\nfotografer i Karlslunde, Sjælland\nHvis bare dette fantastiske øjeblik kunne varer for altid…det sørger en fotograf for! En professionel fotograf i Karlslunde, Sjælland forstår at fange essensen i dit livs bedste øjeblikke og forvandle dem til minder, du kan dele med andre, og har du brug for hjælp til at sælge din bolig, så kan det vise sig at være et profitabelt valg at vælge en professionel boligfotografering. Billeder siger mere end ord – gode billeder siger mere end den bedste tekst…\nFotografer kan andet og mere end blot at tage billeder. En professionel fotograf fanger øjeblikket – lige dér hvor kærligheden skinner igennem nervøsiteten hos det nygifte par, lige dér hvor hunden ser allermest nuttet ud eller lige dér hvor alle børnene smiler samtidig. En dygtig produktfotograf forstår at fremstille maden på restauranten, så den ser allermest indbydende og lækker ud, mens en ejendomsfotograf ved, hvornår vejret er bedst til at vise dit hus frem på billeder. Med de mange muligheder der eksisterer i dag for selv at tage billeder med telefonen eller iPad’en gør ikke en professionel fotograf overflødig – tværtimod! En fotograf kender din bedste vinkel fra første øjekast og forstår hvad lys betyder i forhold til at skabe det bedste boligfoto. Vær ikke tilbageholdende med at kontakte en fotograf i Karlslunde selv for små opgaver – skal mormor have en kalender med familiens kæledyr, så kan det godt betale sig at kontakte en professionel én af slagsen…dyr skal jo helst ’fanges’ på det helt rigtige tidspunkt, hvis billedet skal blive godt – og det har en professionel fotograf mange års erfaring i.\nAbsolut. Som med alle fagfolk er også fotografer ofte specialiseret inden for en genre. Der er portrætfotograf, interiørfotograf, boligfotograf, børnefotograf, produktfotograf, dyrefotograf og så videre, så det kan være en fordel at vælge den rigtige fotograf, når du skal giftes eller have lavet boligfotografering i Karlslunde til hussalget. Mangler du en fotograf i Odense eller søger fotografer i København så overvej om lokationen eller fotografens speciale er det vigtigste…måske kender en fotograf i Silkeborg alt til de smukkeste steder omkring søerne, men hvis du skal have taget portrætter til familiealbummet, så er det måske en portrætfotograf i en anden by, der er bedre egnet.\nHvor finder jeg en god fotograf i Karlslunde, Sjælland?\nInden du hyrer en fotograf i Karlslunde, kan du gennemse vores netværk af 70 fotografer. Læs kundeanmeldelserne, tjek deres forrige projekter og bed om et tilbud fra de bedste fotografer i nærheden af dig.


Skovfoged: Nogle få idioter blandt cyklister, hvis far og mor har svigtet i opdragelsen | ugeavisen.dk\nSven Norup beder om hjælp fra de højere magter - eller i hvert fald fra politiet - til at løse trafikale konflikter på Dæmningsvej. Arkivfoto: Hanne Bjørton\nNaturstyrelsen vil have politiets færdselsafdeling med i en arbejdsgruppe, der skal finde løsninger på stadigt flere konflikter mellem cyklister i høj fart og andre naturbrugere.\n30 jun. 2020 kl. 09:46\n- Det er en helt relevant og aktuel problematik, som Naturstyrelsen er pinligt opmærksom på, siger skovfoged Sven Norup fra Naturstyrelsen om episoden 16. juni, hvor en 12-årig pige blev ramt af en cyklist ved badebroen på den asfalterede sti Dæmningsvej på Kalveboddiget.\nBadegæster her er nødt til at krydse stien, hvor enkelte cyklister kører i meget højt tempo. Nogle i egentlige træningspas, hvor der køres i vifte.\nPigen kom ikke alvorligt til skade, men fik en skramme og blev forskrækket. Hun var sammen med 10 andre børn og to voksne fra Børnekulturpiloterne, og de to voksne blev anråbt af andre cyklister og fik at vide, at det var uansvarligt at tage børn med på den trafikerede natursti.\n- Men der er altså ikke noget, der hedder en påkørselsret. På stien her gælder den regel, at de stærke skal vige for de svage. Desværre er der et klart mindretal, der opfører sig som kæmpe idioter og tror, at de bare kan ræse afsted for at slå en personlig rekord. Det er fordi, deres far og mor har svigtet i at opdrage dem. Og det er ikke en opgave, Naturstyrelsen kan løfte, siger Sven Norup.\nArbejdsgruppe med politiet\nSituationen illustrerer en hyppigt tilbagevendende konflikt mellem forskellige brugere af naturområderne.\n- Antallet af konflikter er i massiv stigning. Antallet af brugere i naturen er eksploderet dette forår, og det afspejler jo bare en hamrende succes - det er præcis det, vi har villet. Nogle vil bade, nogle fiske, nogle se på natur og nogle vil cykle. Det er et stort naturområde, hvor der skal være plads til alle, og der er ingen, der har fortrinsret, siger Sven Norup.\nDer er altså ikke noget, der hedder en påkørselsret. På stien her gælder den regel, at de stærke skal vige for de svage\nNaturstyrelsen er netop nu ved at arrangere et møde for en arbejdsgruppe med deltagelse af politiets færdselsafdeling.\n- Hvor vi kan finde løsninger - skiltning, belægning, fartdæmpende foranstaltninger - så alle brugere kan være i naturen. Vi skovfolk kan finde ud af, hvordan træerne skal ned i jorden med bladene opad, men når det handler om trafik, er vi nødt til at bede om hjælp. Så nu tager vi først en myndighedsbehandling - det kan først lade sig gøre efter sommerferien - og derefter inddrager vi brugerne, siger Sven Norup.


Her er de fem råd til en sund madpakke - MX.dk\nAf Ritzau - 13/01-17 08:16\nHer er de fem råd til en sund madpakke\nDer er forskellige kostråd, man kan følge, hvis man ønsker at lave en sund og nærende madpakke både til sig selv og ens børn.\nMaden er brændstoffet til dagen på arbejdet eller i skolen, og derfor er det vigtigt at få lavet sig en god og nærende madpakke hver dag.\nMen hvad skal en næringsrig madpakke så indeholde? Ifølge Lene Sølvkær Nielsen, der er klinisk diætist hos Østerbrodiætisterne, kan svaret ligge i Fødevarestyrelsens såkaldte fem-fingers-model.\nDet er en huskemodel for, hvad man bør putte i madkassen.\nDe fem råd er, at man skal have noget godt brød (rugbrød eller fuldkornsbrød), grønt (salat eller gnavegrønt), pålæg (uden for meget fedt), fisk (mindre slags fiskepålæg) og frisk frugt med.\nHar man det med på madpakken, er man godt klædt på til dagen, lyder det fra diætisten.\nI forhold til brødet er det ifølge Lene Sølvkær Nielsen vigtigt, at brødet er fiberrigt - gerne groft rugbrød.\n- Det er blevet mere og mere populært med andre brødtyper. Her er det vigtigt, at der er nok fibre i, så det mætter ordentligt. Ofte er der et orange fuldkornsmærke på pakkerne, som man kan kigge efter. Det indikerer nemlig, at der både er fuldkorn og fibre i brødet, siger Lene Sølvkær Nielsen til Ritzau Fokus.\nHun fortæller, at fiberindholdet i brød, som ikke er rugbrød, gerne skal ligge på mindst otte gram per 100 gram. Rugbrød er dog at foretrække, da et kernefyldt rugbrød er med til at give et godt og stabilt blodsukker.\nNår vi taler om grønt, kan man også være mere kreativ end blot at lægge et stykke bladsalat under pålægget.\n- Agurk og tomat er de populære valg, som dog ikke indeholder mange fibre. Her kan for eksempel gulerødder og majs være gode alternativer for at give en god mæthed, siger hun og anbefaler, at man prøver at tænke de grove grøntsager ind i madpakken.\nVed pålægget er det vigtigt, at det ikke indeholder for meget fedt. Men også her er der et mærke, man altid kan kigge efter i køledisken.\n- Det anbefales, at der højst må være 10 gram fedt per 100 gram (i pålægget red.). Der kan man også kigge efter det pålæg med det grønne nøglehulsmærke, hvilket er et udtryk for, at der er mindre fedt i produktet, men også at der er mindre sukker og salt, siger Lene Sølvkær Nielsen.\nD-vitamin, du blandt andet får fra fisk, er også en af de vigtige grene i de fem råd. Fisk kan heldigvis fås på mange måder.\n- Det kan sagtens være fisk på dåse - eksempelvis makrel i tomat eller tun på dåse. Tun kan man blandt andet bruge til at lave en tunsalat. Rejer eller laks er også en mulighed, og torskerogn er der også mange, der kan lide, siger Lene Sølvkær.\nNogle børn er ikke meget for at have fisk med på madpakken. Derfor er det vigtigt at få fisk om aftenen i stedet for - gerne to gange om ugen.\nDen sidste del af fem-fingers-modellen er frugt. Her er det ikke så vigtigt, hvilken type frugt man tager med. Så længe det bare er frisk frugt, lyder rådet fra Lene Sølvkær Nielsen.\n- Det vigtigste er bare, at man får puttet noget frugt med i madpakken. Tørret frugt som rosiner er mere kalorieholdigt, hvis det er til børn, der har problemer med vægten. Så er frisk frugt bedre, og bær kan også være en god mulighed, siger Lene Sølvkær Nielsen.\nFakta: Det skal du have med på madpakken:\n- Brød: Rugbrød eller fuldkornsbrød, som er nøglehulsmærket eller har fuldkornslogoet. Hvis du laver salater, så husk at bruge fuldkornspasta eller fuldkornsris.\n- Grønt: Snackgrønt er godt til dagen. Skær gulerødder, agurk, peberfrugter, broccoli eller blomkål ud. Små tomater, radiser, sukkerærter og kogt majskolbe er også godt. Alternativt kan man lave en dip til grøntsagsstavene for at gøre det mere interessant. Avocado kan også bruges til smørelse af brødet i stedet for smør.\n- Pålæg: Vælg magert kødpålæg med maksimalt 10 gram fedt per 100 gram, og vælg pålæg, der er nøglehulsmærket. Grønt som avocado, kartoffel og humus kan også bruges som pålæg.\n- Fisk: Tun, makrel, sild, rejer, torskerogn og laks er alle gode fisk at spise til frokost.\n- Frugt: Frugter som æble, pære, banan, blommer, nektariner, klementiner og appelsiner er nemme at tage med i tasken. Man kan også skære ananas, kiwi eller melon ud hjemmefra og tage med.\nLæs mere på: http://altomkost.dk/tips-i-hverdagen/til-maaltiderne/madpakker/tips-til-madpakken/\nKilder: Lene Sølvkær Nielsen, Fødevarestyrelsen.


Digitalt post-kaos – anden del « Designing Human Technologies\nYou are here: Home » » Digitalt post-kaos – anden del\nUncategorized Published 2013-12-13 at 13:42 1 Comment\nJesper Bull Berger, der sammen med Kim Normann Andersen står for undersøgelsen om digital kommunikation i det offentlige.\nAnden del af Jesper Bull Berger og Kim Normann Andersens rapport omkring digital kommunikation i det offentlige er nu at finde online.\nRapporten sammenfatter hovedresultater for styrelser og statslige organisationer fra en undersøgelse gennemført i sommeren 2013 om besvarelse af e-mail og digital post i den statslige, regionale og kommunale sektor.\nDen digitale post roder\nUndersøgelsen viser et meget heterogent – rodet – billede af den offentlige sektor. Under halvdelen af myndighederne svarer på begge spørgsmål i en mail med to spørgsmål. Kommunerne er lidt bedre end staten til at besvare e-mails, i staten er det hele hver fjerde mail, der ikke bliver besvaret. Samlet set er det fire ud af fem myndigheder, der svarer på e-mail.\nLangt værre ser det dog ud med digital post. Kun godt halvdelen af kommunerne svarer på digital post mens alle regionerne svarer på digital post. Og for staten er det endnu værre. Ingen af ministerierne svarer på digital post, og kun hver femte af styrelserne svarer på digital post. Efter en dag havde 80 % af myndighederne besvaret e-mailen, men kun 40 % havde besvaret digital post.\nManglende postkasser og styrelser, der ikke eksisterer\nEt overraskende resultat i rapporten er, at myndighederne klarer sig dårligere end 2010 hvor en tilsvarende undersøgelse om e-mail svartider blev gennemført. En række af de statslige styrelser og institutioner har slet ikke en digital postkasse, og andre rapporterer om forsendelsesproblemer.\n46 styrelser og statslige institutioner har slet ikke oprettet en postkasse til digital post, selv om dette var pligtigt for offentlige myndigheder for tre år siden. Omvendt finder rapporten en række styrelser i digital post, der ikke længere eksisterer.\nDigital Post adskiller sig på et væsentligt område fra almindelig e-mail\nUndersøgelsen har vist, at Digital Post på et væsentligt område afviger fra vores almindelige opfattelse af e-mails. Det er muligt for myndighederne at ændre navn på afsender og modtager af historiske meddelelser. Hvis en styrelse skifter navn, bliver lagt sammen med en anden styrelse eller bliver til to styrelser, så kan borgeren risikere, at han ikke længere kan finde sin historiske meddelelse under navnet på den styrelse, han oprindeligt sendte meddelelsen til eller modtog meddelelsen fra.\nDigital post til og fra domstole og politikredse kan ikke nødvendigvis identificeres\nAlle domstole er oprettet som enheder under Domstolene i Danmark, ligesom alle politikredse er oprettet under Rigspolitiet. Dette betyder uheldigvis, at Digital Post sendt til en domstol vil fremstå som om den er sendt til ”Danmarks Domstole” og ikke til den konkrete domstol. Dette gør sig også gældende for den enkelte politikreds, der vil fremstå med ”Rigspolitiet” som modtager. Man kan således ikke kontrollere, at man har sendt til den rigtige offentlige myndighed. Tilsvarende gælder når (hvis?) man får svar fra den pågældende myndighed – her vil afsenderen ikke fremgå i indbakken, men sandsynligvis i svarteksten.\nLæs mere om rapporten eller download den i fuld længde her: ”Digital kommunikation med den offentlige sektor: Styrelser og statslige institutioner”.\nSe også ”Bjarne Corydon undskylder Digital Post-kaos” og ” Digital kommunikation i det offentlige: Svar og svartider”.\n« Røde højresving kan give bedre cyklister\nDansk STS-konference på RUC »\nOne Comment to "Digitalt post-kaos – anden del"\n2014-05-02 at 14:10\n[…] eller genlæs også: *Digital kommunikation i det offentlige: Svar og svartider *Digitalt post-kaos – anden del *Bjarne Corydon undskylder Digital Post-kaos *Forsker advarer mod Digital Post – du får […]


Anmeldelse: Chess, Tivoli (Mikkel Rønnow & TOCA Records) - Ungt Teaterblod\nAnmeldelse: Chess, Tivoli (Mikkel Rønnow & TOCA Records)\n”Alle mennesker spiller et spil.”\nMusicalklassikeren Chess havde forleden premiere i Tivolis Koncertsal, som led i deres Danmarksturne 2018. Det er første gang vi kan opleve Chess blive opført professionelt i en dansk version på dansk jord.\nI første akt befinder vi os i den italienske by, Merano, hvor verdensmesterskabet i skak finder sted. På den ene side af skakbrættet har vi den karismatiske og medieliderlige Frederik Trumper fra USA, som med sig har sin partner og støtte, Florence Vassy. Hans modstander er Anatoly Sergievsky fra Sovjetunionen, og han har efterladt kone og barn til fordel for sin skakkarriere. Det hele spidser til i et trekantsdrama, med et strejf af humor i ny og næ, når Florence og Anatoly forelsker sig i hinanden. Men hvad sker der, når Anatolys kone opdager hans kærlighedsaffære?\nEfter pausen åbner andet akt op med hittet ”One night in Bangkok”, mens vi charmeres af yndefulde, letpåklædte dansere. Hvad der undrer mig er, at Mark Clements og Jesper Malmose har valgt at bibeholde sangen på engelsk her. Det gjorde mig forvirret under resten af forestillingen. Sommetider glippede et ord eller to og i stedet for at nyde sangene, funderede jeg over, om de igen skiftede sprog eller om resten var på dansk.\nKoncertsalen er skabt med kærlighed til musik, og derfor blev sangerne desværre ofte overdøvet af det ellers utroligt talentfulde liveorkester med Mikkel Rønnow i spidsen.\nFørste akt var proppet med energiske numre, dog med få pusterum i form af en solo i ny og næ. Andet akt har til gengæld flere sårbare og smukke ballader, som fik hårene i nakken til at rejse sig. Dog savnede jeg noget variation. Det bliver simpelthen for kedeligt, når der er ballade efter ballade på en tom scene. Hvad blev der af de storslåede koreografier? Og brugen af videoprojektorer og alle de andre sublime effekter, som vi oplevede i første akt?\nDet var tydeligt, at produktionen havde fokus på et minimalistisk og stilrent design, hvilket fungerede godt, da scenen ofte blev fyldt ud med ensemblet, uden det virkede rodet. Peter McKintoshs scenografi bestod af to bagvægge, med skærme på væg og gulv, som åbnede op for en masse muligheder. Gulvet kunne løftes og scenografien indeholdte en ”ekstra etage”, der jævnligt blev brugt som ”udkigspost”. Dette gav følelsen af at blive overvåget, hvilket er en fin metafor til spionoperationerne under den kolde krig.\nSangerne gav alt, hvad de havde i sig og der herskede ingen tvivl om, at dem på bagerste række, kunne mærke dem hele vejen ned ad ryggen. Stig Rossen leverede en nærmest umenneskelig fantastisk præstation, mens hans samspil med Xenia Lach-Nielsen fik tiden til at stå stille. Herudover var både Bjarne Langhoff perfekt til rollen som den charmerende og sensationshungrende Frederik Trumper, såvel som Pernille Petersson, der i andet akt manifesterer Svetlanas kærlighedsfrustrationer ud, i håb om at vinde Anatoly tilbage.\nDet var som at genopleve en forelskelse, hvor alting forvandles til et drømmeligt øjeblik og alt går op i en højere enhed. Det var topklasse præstationer, både fra dem og resten af medspillerne, og jeg gik forelsket derfra den aften.\nChess handler ikke kun om skak, men refererer også til den kolde krig. Den handler om kærlighed, medmenneskelighed, at være tro mod sig selv og vigtigst af alt, læren om at hvert skridt vi tager har en konsekvens for det næste. Livet får betydning af de skridt vi tager, om vi tager springeren to skridt frem og et til højre, eller om vi prioriterer en bonde i stedet og tager et musseskridt frem.\nAlle mennesker spiller et spil og sejr er ikke altid lig med lykke. Selv om musicalen er skrevet i 1980’erne, er der én problematik, som er og altid vil være i den tidsløse ånd: Kærlighedsdramaet. Hvad der herudover er en spøjs tilfældighed er, at Frederik Trumper minder umenneskeligt meget om Amerikas nuværende præsident, Donald Trump.\nNår alt dette er sagt, føler jeg mig som en lille pige, der lige har åbnet alle sine julegaver. Det var en fantastisk givende forestilling med topprofessionelle sangpræstationer, der siger spar fem. Det var ikke bare skønsang, men ildsjæle, der gav den hele armen. Det var ligesom en rigtig musicalperformance bør være, og derfor kan jeg godt se bort fra de få, påpegede mangler, da jeg undervejs både fik kuldegysninger, grinte og græd.\nJeg giver mine bedste anbefalinger til dig, som er til musical med dramatiske kærlighedsdramaer og storslåede sange fra skaberne bag ABBA.\nProduceret af Mikkel Rønnow & TOCA Records\nTivolis Koncertsal, turné-forestilling\nSpilleperiode: 19. januar-17. februar 2018\nHerefter på turné: Århus (Musikhuset Aarhus) den 20. februar-3. marts, Odense (ODEON) den 6.-10. marts, Vejle (Vejle Musikteater) den 13.-17. marts og Holstebro (Musikteatret Holstebro) den 21.-24. marts 2018\nSet den 19. januar 2018\nMedvirkende: Stig Rossen, Xenia Lach-Nielsen, Bjarne Langhoff, Kristian Vetter, Jakob Zethnher, Pernille Petersson, Martin Loft med flere\nMusical af: Benny Anderson, Björn Ulvaeus og Tim Rice\nDansk oversættelse: Jesper Malmose\nScenografi og kostumer: Peter McKintosh\nLyddesign: Caspar Ravn og Anders Dalmose


Tivoli Lodge Vail, hotel null. Tidsbegrænset tilbud!\n> Nordamerika > Amerikas Forenede Stater > Colorado > Eagle County > Vail > Tivoli Lodge >\nCheck priser og tilgængelighed for Tivoli Lodge:\nBeliggende på 386Læs resten Hanson Ranch Road i øst Vail i en afstand af 4 minutter til fods fra bykernen.Dette firestjernet hotel i Vail hører ind under kategorien luksus. Her findes adskillige faciliteter bl.a. Forretningscenter.Der er 62 værelser på Tivoli Lodge i alle kategorier fra Village View til SLEEPS UP TO 2 GUESTS - 1096.90 USD DUE AT BOOKING - SEE PREPAY/CANCEL RULES - VISIT WWW.MYRENTALPREVIEW.COM AND ENTER RATE CODE C008867 - FOR MORE PROPERTY DETAILS AND PICTURES. Priserne for et almindeligt værelse starter på 1 082 Danske kroner.Ekstra plus: tilgængeligt for kørestole.Dette hotel hører med til hotelkæden LI.Du kan nyde hotellets massage.\nTivoli Lodge faciliteter og service\nBadeværelset er stort med separat oplagring af hver enkelt af os.\nVi kan ikke fortælle dig, hvor glad for alle vores gæster var med den beliggenhed, faciliteter, og især den varme og indbydende holdninger hos alle, som vi met.We havde en fantastisk oplevelse med TivolisLæs resten varm velkomst og fremragende samarbejde i at hjælpe vores bryllupsfest og gæster har en vidunderlig oplevelse. Vi omfatter værelse overnatningssteder, den gratis morgenmad menuen, og det simpelthen smuk ramme for alle vores aktiviteter.Skjul\nVi har virkelig nydt ophold på Tivoli Lodge juli 8. og 9.. The concierge, morgenmad personale, og andre omkring hytten var meget venlige og hjælpsomme! Vi har fundet Tivoli online via en søgning et parLæs resten dage før ankomst og fandt, at den natlige lå konkurrencedygtigt og rimeligt. Det var fantastisk ophold i sådan et dejligt sted i gåafstand til hjertet af Vail landsby restauranter og butikker! Vi vil varmt anbefale Tivoli til venner og familie.Skjul\nVærelserne er smukt indrettede, god størrelse og komfortable. Perfekte sted! Værelserne er smukt indrettede, god størrelse og komfortable.\nJeg kunne ikke forestille sig at gå andre steder. Familien, der ejer den behandler dig som en del af deres familie.\nDet blev for nylig renoveret, og vi elskede det rustikke look af mørkt træ døre og smukke møbler. Lobbyen, som også var restauranten og baren, var varm og indbydende. Vores værelse var temmelig store, med en mini-køleskab, wet bar, og masser af opbevaringsplads både i stuen og i badeværelset. Receptionen personale gav os nogle vandreture forslag og selv trak os et kort til at vise os, hvor et par af deres yndlingssteder were.We opholdt sig i Tivoli Lodge i to dage i juli under en biltur gennem Colorado bjerg land.) Begrundelsen var smukt landskab og indgive was immaculate.\nVi vil helt klart ophold på hotellet igen. Vi vil helt sikkert bo på dette hotel again.We tilbragte to nætter på Tivoli Lodge i slutningen af august og virkelig elskede hotellet. Vi boede i en konge værelseLæs resten med pejs, Mountain View, gratis kontinental morgenmad, og gratis parkering for kun $ 119 per nat gennem "Vail for Sale" forfremmelse. Skrivebordet degnen var ikke meget venlig og vidende, så han ikke give os et meget godt første indtryk, men det er en mindre klage. Skrivebordet degnen var ikke meget venlig og vidende, så han ikke give os et meget godt første indtryk, men det er en mindre complaint.We tilbragte to nætter på Tivoli Lodge i slutningen af august og virkelig elskede hotel.Skjul\nVi blev tilbudt tre satser baseret på off-season og betalt ekstra for kongens bjerg værelse. Løber fra 7:00. Vi blev tilbudt tre satser baseret på off-season og betalt ekstra for kongens bjerg room.30amLæs resten - 10:30 - 10.. Kun en kort gåtur væk. Værelse havde en smuk udsigt over pisterne, som skal se fantastiske om vinteren. Hotellet tilbyder også en gratis buffett morgenmad der var stor.Skjul


Det har været en diskussion i siden computerspillenes fødsel, hvilket gaming-setup, der er det bedst. Hvordan bygger man en rigtig gamer pc er det spørgsmål mange unge stiller sig selv, og det er med god grund. Der er nemlig et helt univers af forskellige muligheder for at bygge den perfekte gamer pc til teenageværelset eller gamerrummet.\nHvordan ved du, om online gaming-platforme er sikre, og hvordan sikrer gaming-platformen for eksempel spillernes personlige oplysninger og finansielle transaktioner. Det ser vi nærmere på i denne artikel.\nDer er rigtig mange mennesker, der i stigende grad bekymrer sig om deres sikkerhed, når de færdes online. Det gælder især, når det kommer til underholdende spilsider såsom online casino, at mange er bekymret, og der er mange mennesker, der slet ikke tør tilgå disse sider, da de er bange for at blive hacket eller at få virus. Men faktisk er dette problem slet ikke så udbredt igen, som man måske kunne tro, og der findes faktisk flere steder, der tilbyder en guide til casinoportaler.\nDu finder et spil online, som lyder sindssygt fedt. Du har gode muligheder for at vinde penge, du er underholdt i timevis, alle de fede mennesker i udlandet spiller det – eller hvad grunden ellers kan være. Du er fuldstændig klar til at spille og taster dig ind i spænding online. Men vent – du har ikke tilladelse til spillet i din region. Har du prøvet dette? Så skal du læse med her. Du kan nemlig få adgang til spil overalt i verden, selvom de kræver en bestemt position, og du ikke befinder dig i det land. Svaret her er brug af VPN.\nHvis du er ligesom mange andre unge, er du sandsynligvis lige startet studie. De største introfester er overstået, og mange studier har været på deres rusture. Nu starter studierne for alvor, og det er derfor vigtigt, at du bliver klædt ordentligt på.\nSådan optimerer du sikkerheden i din virksomhed\nHar du egen virksomhed? Så er det dit ansvar at sørge for, at sikkerheden er i top. Det gælder naturligvis både helt lavpraktisk i forhold til eksempelvis alarmsystemer, og når I er på nettet i forbindelse med arbejdet. Læs mere om sikkerheden i din virksomhed her.\nInternettets mange muligheder og platforme har desværre også skabt risiko for, at din computer eller telefon bliver smittet med virus. Hackere og andre skumle it-kriminelle udnytter enhver mulighed for at lokke dig i fatale fælder, overvåge dig eller sprede virale vira. Derfor er det vigtigt, at du tager dine forholdsregler, når du færdes på nettet.\nSådan er du i sikkerhed online\nAntivirus er altid en god ide – det ved de fleste, og vi alle har hørt det længe. Men der findes mange metoder, når du gerne vil sørge for at være i sikkerhed, når du surfer i det online univers. Her finder du derfor nogle teknikker og metoder, som du kan tage i brug, når du gerne vil være helt sikker på, at du ikke bliver den næste, der bliver udsat for angreb af en hacker.\nAltid optimal ydeevne med AVG Driver Updater\nVil du gerne være fri for at skifte din gamle computer ud med en ny? For næsten ingen penge kan AVG Driver Updater forbedre din oplevelse ved computerskærmen. I mange tilfælde kan de problemer og små irritationsmomenter, der får os til at skifte computeren ud med en nyere model, nemlig klares ved at installere AVG Driver Updater.\nI denne vejledning viser vi dig hvordan du konfigurerer din AVG Firewall\nHar du et andet antivirusprogram som skaber konflikt med AVG, så kan du se hvordan du fjerner det her.\nVælg en hostingløsning der beskytter mod virusangreb\nHar du en hjemmeside eller en blog er det vigtigt at du vælger den rigtige hostningløsning\nSå dater du sikkert på din smartphone


Dell Laptop partition opsving-Restore Dell bærbar Fordelingskoefficent\nHvordan man retrieve Dell bærbar Fordelingskoefficent?\nDell laptop er den velkendte PC foretrækkes af store brugere i dag. Disse bærbare computere er kendt for i fantastiske funktioner og udseende. Den blev udviklet og lanceret af amerikanske multinationale selskab Dell Inc. Den udgør af ekstremt fantastisk ydelse og anvendelse support funktioner. Man kan bruge lagerenheder som eksterne harddiske, pen-drev, hukommelseskort på disse laptops, at gemme data, foruden den interne harddisk. På grund af alle disse utrolige funktioner, ville man ønske at eje en bærbar computer fra Dell\nPå visse tidspunkter, på grund af nogle uundgåelige omstændigheder ville man miste data, der er gemt på bærbare harddiske. Overveje en af sådanne begivenheder. Du var ved hjælp af din bærbar Dell-computer for at fuldføre kollegium laptop. Tillid den bærbare computer, du har gemt alle de projektrelaterede filer i et af partition. På den næste dag, da du åbnede den bærbare computer, du har fundet, at styresystemet er gået ned, og på grund af at den bærbare computer ikke starte op. Endelig er du besluttede at geninstallere operativsystemet.Når du startede med den proces, du ved en fejltagelse vælger den partition, der indeholdt dit projekt i stedet for at vælge operativsystemet partition, for formatering. Har du haft sådan en dårlig oplevelse? Derefter glemme dine bekymringer og bruge Dell Laptop Partition Recovery redskab til at genoprette dell laptop partition tilbage. Kontrollér at få flere detaljer om, hvordan du gendanner filer fra Windows-systemet.\nGrundlæggende årsager til datatab fra Dell bærbare partitioner:\nOmformatering Fejl: Nogle gange mens du geninstallerer operativsystemet eller opgradere den gamle version af operativsystemet, kan man nødt til at ændre filsystemet af den bærbare computer. Hvis brugeren har meget lidt kendskab til processen, kan han ende slette nogen af de partitioner af Dell laptop uden hans viden. Nu kan du brug for hjælp fra Dell Laptop Partition Recovery redskab til at genoprette Dell Laptop partition\nTildeling af Free Space: På visse tider sker det, at den partition, hvor du ønskede at gemme de nye filer kan lide en mangel på plads. På grund af dette, kan du nødt til at udføre partition resizing. Mens fordelingen af den frie plads fra andre partitioner, nogle gange kan du ende med at slette eller formatere Dell partitioner, der indeholder dine værdifulde data\nUtilsigtet formatering: Når en bruger benytter Dell bærbar på daglig basis, er der chancer for, at han kunne begå fejl. Nogle gange, mens adgang til eller brug den partition, kan han bruge "Format" valgmulighed ved et uheld. Dette bevirker, at tabet af alle de filer, der er gemt på den respektive enhed\nMå ikke bekymre dig! Nu er det en nem og hurtig opgave at inddrive dell laptop partition ved at tage hjælp af Dell Laptop Partition Recovery nytte.\nDell Laptop Partition Recovery er en af de bedste og meget avanceret værktøj, der er i stand til at genoprette dell laptop partition filer, der blev tabt eller slettet som følge af visse begivenheder. Det kan hente data fra exFAT drev og andre fil-systemer som NTFS, FAT16, FAT32 og så videre. Dette værktøj har evnen til at genoprette dell laptop partition data og give sit preview, før at gemme dem.\nDell Laptop Partition Recovery hjælper også med at gendanne filer til nogen drev som CD, harddisk, pen drev og så videre. Det er eksekverbar på alle de store versioner af Windows-system som Windows 7, 8, Vista, XP, Windows Server 2003 og 2008 for at genoprette dell laptop partition. Ud over dette, kan det køres på Mac-platforme af de nyeste versioner. Nogle gange kan du miste filer på grund af FAT-filsystemet korruption. I et sådant tilfælde kontrollere given link gendanne mistede filer fra FAT partition\nTrins at inddrive dell laptop partitionen:\nTrin 1: Klik på download-knappen, og vælg “Recover Drives” valgmulighed efter installation af Dell Laptop Partition Recovery værktøj\nTrin 2: Fortsæt nu og vælg “Partition Recovery” fra næste skærmbillede\nTrin 3: Vælg den partition på Dell bærbare computer fra hvor du mistede filer\nTrin 4: Vent et øjeblik på, at scanningen er færdig. Ved udgangen vælge den partition og genoprette den tilbage