Den Europæiske Unions L 167/2019\nKommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1025 af 18. juni 2019 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser Pruneaux d'Agen/Pruneaux d'Agen mi-cuits (BGB)\nKommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1027 af 21. juni 2019 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser Tiroler Speck (BGB)\nKOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/1025\naf 18. juni 2019\nom godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser »Pruneaux d'Agen«/»Pruneaux d'Agen mi-cuits« (BGB)\nKommissionen har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Frankrigs ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Pruneaux d'Agen«/»Pruneaux d'Agen mi-cuits«, der er registreret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2066/2002 (2). Denne ændring omfatter en ændring af betegnelsen »Pruneaux d'Agen«/»Pruneaux d'Agen mi-cuits« og »Pruneaux d'Agen«.\nDen ændring af varespecifikationen, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen »Pruneaux d'Agen«/»Pruneaux d'Agen mi-cuits« (BGB), godkendes.\nUdfærdiget i Bruxelles, den 18. juni 2019.\n(2) Kommissionens forordning (EF) nr. 2066/2002 af 21. november 2002 om tilføjelse til bilaget til forordning (EF) nr. 2400/96 om optagelse af visse betegnelser i det register over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser, der er fastsat i Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler (»Carne de Bovino Cruzado dos Lameiros do Barroso«, »Pruneaux d'Agen — Pruneaux d'Agen mi-cuits«, »Carciofo romanesco del Lazio«, »Aktinidio Pierias«, »Milo Kastorias« og »Welsh Beef«) (EUT L 318 af 22.11.2002, s. 4).\n(3) EUT C 36 af 29.1.2019, s. 5.\nKOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/1026\naf 21. juni 2019\nom den tekniske tilrettelæggelse af udvikling, vedligeholdelse og benyttelse af elektroniske systemer til udveksling og lagring af oplysninger i henhold til EU-toldkodeksen\nunder henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen (1), særlig artikel 8, stk. 1, litra b), og artikel 17, og\nI henhold til artikel 6, stk. 1, i forordning (EU) nr. 952/2013 (»kodeksen«) kræves det, at al udveksling af oplysninger såsom angivelser, ansøgninger eller afgørelser mellem toldmyndigheder og mellem økonomiske operatører og toldmyndigheder samt lagring af disse oplysninger i henhold til toldlovgivningen foretages ved hjælp af elektroniske databehandlingsteknikker.\nVed Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/578 (2) fastlægges arbejdsprogrammet for gennemførelsen af de elektroniske systemer, der kræves for anvendelse af kodeksen, og som skal udvikles gennem projekter opført i del II i bilaget til nævnte afgørelse.\nDer bør fastsættes vigtige tekniske bestemmelser for funktionen af de elektroniske systemer, f.eks. bestemmelser for udvikling, afprøvning, indførelse og vedligeholdelse samt for de ændringer, der skal foretages af de elektroniske systemer. Der bør fastsættes yderligere bestemmelser vedrørende databeskyttelse, ajourføring af oplysninger, begrænsning af databehandling, systemejerskab og systemsikkerhed.\nFor at sikre Unionens, medlemsstaternes og de økonomiske operatørers rettigheder og interesser er det vigtigt at fastsætte procedurereglerne og gøre det muligt at gennemføre alternative løsninger, i tilfælde af at de elektroniske systemer midlertidigt er ude af drift.\nToldafgørelsessystemet, der er udviklet på baggrund af det kodeksprojekt om toldafgørelser, der henvises til i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/578, har til formål at harmonisere procedurerne for at ansøge om toldafgørelser samt for at træffe og forvalte afgørelser i hele Unionen udelukkende ved hjælp af elektroniske databehandlingsteknikker. Det er derfor nødvendigt at fastsætte regler for det elektroniske system. Systemets anvendelsesområde bør fastlægges på grundlag af de toldafgørelser, der skal ansøges om, træffes og forvaltes ved hjælp af det pågældende system. Der bør fastsættes nærmere regler for systemets fælles komponenter (portalen for EU-virksomheder, det centrale system til forvaltning af toldafgørelser og kundereferencetjenesterne) og nationale komponenter (portalen for nationale virksomheder og det nationale system til forvaltning af toldafgørelser) ved at angive deres funktioner og indbyrdes forbindelser.\nDer skal desuden fastsættes regler for de oplysninger, der vedrører bevillinger, som allerede er lagret i eksisterende elektroniske systemer, f.eks. systemet til fast rutefart, og nationale systemer, og som skal overføres til toldafgørelsessystemet.\nSystemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur, der er udviklet på baggrund af det projekt om direkte adgang for virksomheder til de europæiske informationssystemer (ensartet brugerforvaltning & digital signatur), der er nævnt i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/578, har til formål at forvalte processen for autentificering og adgangskontrol af økonomiske operatører og andre brugere. Der bør fastsættes nærmere regler vedrørende systemets anvendelsesområde og karakteristika ved at definere de forskellige komponenter i systemet (fælles og nationale komponenter) samt deres funktioner og indbyrdes forbindelser. Funktionen »digital signatur« er dog endnu ikke tilgængelig som en del af systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur. Der kunne derfor ikke fastsættes nogen nærmere regler vedrørende den pågældende funktion i denne forordning.\nSystemet med europæiske bindende tariferingsoplysninger (»EBTI«), som er blevet opgraderet ved EU-toldkodeksprojektet vedrørende bindende tariferingsoplysninger (»BTO«) nævnt i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/578, har til formål at bringe procedurerne for at ansøge om, træffe og administrere BTO-afgørelser udelukkende ved hjælp af elektroniske databehandlingsteknikker i overensstemmelse med kravene i kodeksen. Det er derfor nødvendigt at fastsætte regler for dette system. Der bør fastsættes nærmere regler for systemets fælles komponenter (portalen for EU-virksomheder, det centrale EBTI-system og overvågning af brug af BTO) og nationale komponenter (portalen for nationale virksomheder og det nationale BTO-system) ved at angive deres funktioner og indbyrdes forbindelse. Ydermere er formålet med projektet at fremme overvågning af den obligatoriske brug af BTO og overvågning og forvaltning af udvidet brug af BTO.\nSystemet til registrering og identificering af økonomiske operatører (»EORI«), som opgraderet ved kodekssystemet til registrering og identificering af økonomiske operatører (EORI 2) omhandlet i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/578, har til formål at opgradere det eksisterende transeuropæiske EORI-system, som muliggør registrering og identificering af økonomiske operatører fra Unionen og tredjelande samt andre personer med henblik på anvendelse af Unionens toldlovgivning. Det er derfor nødvendigt at fastsætte regler for systemet ved at specificere (det centrale EORI-system og de nationale EORI-systemer) EORI-systemets komponenter og anvendelse.\nSystemet med autoriserede økonomiske operatører (»AEO«), som opgraderet gennem de autoriserede økonomiske operatørers (AEO) projekt inden for toldkodeksen som omhandlet i gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/578, har til formål at forbedre forretningsprocesserne vedrørende AEO-ansøgninger og -bevillinger og deres forvaltning. Systemet har også til formål at implementere den elektroniske blanket, der skal anvendes i forbindelse med ansøgninger og afgørelser, og give økonomiske operatører adgang til en EU-harmoniseret grænseflade for handelsvirksomheder (e-AEO Direct Trader Access), som de økonomiske operatører kan benytte til elektronisk at indgive AEO-ansøgninger og modtage AEO-afgørelser. Der bør fastsættes nærmere regler for systemets fælles komponenter.\nVed Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2089 (3) fastsættes den tekniske tilrettelæggelse af udvikling, vedligeholdelse og benyttelse af elektroniske systemer til udveksling og lagring af oplysninger i henhold til kodeksen. Denne gennemførelsesforordning vedrører på nuværende tidspunkt toldafgørelsessystemet og systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur, der blev operationelle i oktober 2017. Tre andre systemer (EBTI, EORI og AEO) vil snart blive operationelle, og der bør derfor også fastsættes tekniske ordninger for dem. I betragtning af det antal ændringer, der ville skulle foretages i gennemførelsesforordning (EU) 2017/2089, og af hensyn til klarheden, bør nævnte forordning ophæves og erstattes.\nDenne forordning overholder de grundlæggende rettigheder og de principper, som anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig retten til beskyttelse af personoplysninger. Såfremt det i forbindelse med anvendelsen af EU's toldlovgivning er nødvendigt at behandle personoplysninger i de elektroniske systemer, skal disse oplysninger behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (4) og (EU) 2018/1725 (5). De personoplysninger om økonomiske operatører og andre personer, der behandles af de elektroniske systemer, er begrænset til det datasæt, som er defineret i afsnit I, kapitel 1, gruppe 3 — Parter i bilag A, og afsnit I, kapitel 2, gruppe 3 — Parter i bilag A, og i bilag 12-01 til Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2446 (6).\nForanstaltningerne i denne gennemførelsesforordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget —\nDenne forordning finder anvendelse på følgende elektroniske systemer som udviklet eller opgraderet gennem følgende projekter omhandlet i bilaget til gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/578:\ntoldafgørelsessystemet som udviklet på baggrund af kodeksprojektet om toldafgørelser\nsystemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur som udviklet på baggrund af projektet om direkte adgang for virksomheder til de europæiske informationssystemer (ensartet brugerforvaltning & digital signatur)\nsystemet med europæiske bindende tariferingsoplysninger (EBTI) som opgraderet ved EU-toldkodeksprojektet vedrørende bindende tariferingsoplysninger (BTO)\nsystemet til registrering og identificering af økonomiske operatører (EORI) som opgraderet i overensstemmelse med kravene i kodeksen gennem EORI 2-projektet\nsystemet med autoriserede økonomiske operatører (AEO) som opgraderet i overensstemmelse med kravene i kodeksen gennem projektet autoriserede økonomiske operatører (AEO).\n1) »fælles komponent«: en komponent af de elektroniske systemer, der er udviklet på EU-plan, og som er til rådighed for alle medlemsstater\n2) »national komponent«: en komponent af de elektroniske systemer, der er udviklet på nationalt plan, og som er til rådighed i den medlemsstat, der oprettede komponenten.\nKontaktpunkter for de elektroniske systemer\nKommissionen og medlemsstaterne udpeger kontaktpunkter for hvert af de elektroniske systemer til udveksling af oplysninger med henblik på at sikre en koordineret udvikling, drift og vedligeholdelse af disse elektroniske systemer.\nDe meddeler hinanden de nærmere oplysninger om disse kontaktpunkter og underretter straks hinanden om eventuelle ændringer i disse oplysninger.\nFormål med og struktur for toldafgørelsessystemet\n1. Toldafgørelsessystemet muliggør kommunikation mellem Kommissionen, medlemsstaterne, økonomiske operatører og andre personer med henblik på indgivelse og behandling af de ansøgninger og afgørelser, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, samt forvaltning af afgørelser vedrørende bevillingerne, dvs. ændringer, tilbagekaldelser, annulleringer og suspensioner.\n2. Toldafgørelsessystemet består af følgende fælles komponenter:\nen portal for EU-virksomheder\net centralt system til forvaltning af toldafgørelser\n3. Medlemsstaterne kan oprette følgende nationale komponenter:\nen portal for nationale virksomheder\net nationalt system til forvaltning af toldafgørelser.\nAnvendelse af toldafgørelsessystemet\n1. Toldafgørelsessystemet anvendes med henblik på indgivelse og behandling af ansøgninger om følgende bevillinger samt forvaltning af afgørelser vedrørende ansøgningerne eller bevillingerne:\nbevilling til at forenkle fastsættelsen af de beløb, der udgør en del af varernes toldværdi, jf. kodeksens artikel 73\nbevilling af en samlet sikkerhedsstillelse, herunder mulig reduktion eller fritagelse, jf. kodeksens artikel 95\nbevilling af henstand med betaling af den skyldige afgift, såfremt tilladelsen ikke gives i forbindelse med en enkelt transaktion, jf. kodeksens artikel 110\nbevilling til at drive lagerfaciliteter til midlertidig opbevaring, jf. kodeksens artikel 148\nbevilling til fast rutefart, jf. artikel 120 i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/2446\nbevilling af status som autoriseret udsteder, jf. artikel 128 i delegeret forordning (EU) 2015/2446\nbevilling til regelmæssig anvendelse af en forenklet angivelse, jf. kodeksens artikel 166, stk. 2\nbevilling til centraliseret toldbehandling, jf. kodeksens artikel 179\nbevilling til at indgive en toldangivelse via indskrivning i klarererens regnskaber, herunder vedrørende eksportproceduren, jf. kodeksens artikel 182\nbevilling til egen beregning, jf. kodeksens artikel 185\nbevilling af status som autoriseret vejer af bananer, jf. artikel 155 i delegeret forordning (EU) 2015/2446\nbevilling til at benytte proceduren vedrørende aktiv forædling, jf. kodeksens artikel 211, stk. 1, litra a)\nbevilling til at benytte proceduren vedrørende passiv forædling, jf. kodeksens artikel 211, stk. 1, litra a)\nbevilling til at benytte proceduren vedrørende anvendelse til særligt formål, jf. kodeksens artikel 211, stk. 1, litra a)\nbevilling til at benytte proceduren vedrørende midlertidig import, jf. kodeksens artikel 211, stk. 1, litra a)\nbevilling til at drive lagerfaciliteter med henblik på oplæggelse af varer på toldoplag, jf. kodeksens artikel 211, stk. 1, litra b)\nbevilling af status som godkendt modtager i forbindelse med TIR-transport, jf. kodeksens artikel 230\nbevilling af status som godkendt afsender i forbindelse med EU-forsendelse, jf. kodeksens artikel 233, stk. 4, litra a)\nbevilling af status som godkendt modtager i forbindelse med EU-forsendelse, jf. kodeksens artikel 233, stk. 4, litra b)\nbevilling til at anvende en særlig type segl, jf. kodeksens artikel 233, stk. 4, litra c)\nbevilling til at anvende en forsendelsesangivelse med et reduceret datasæt, jf. kodeksens artikel 233, stk. 4, litra d)\nbevilling til at anvende et elektronisk transportdokument som toldangivelse, jf. kodeksens artikel 233, stk. 4, litra e).\n2. De fælles komponenter i toldafgørelsessystemet anvendes i forbindelse med de ansøgninger og bevillinger, der er omhandlet i stk. 1, samt forvaltning af afgørelser vedrørende disse ansøgninger og bevillinger, såfremt disse bevillinger eller afgørelser kan berøre mere end én medlemsstat.\n3. En medlemsstat kan beslutte, at de fælles komponenter i toldafgørelsessystemet kan anvendes i forbindelse med de ansøgninger og bevillinger, der er omhandlet i stk. 1, samt forvaltning af afgørelser vedrørende disse ansøgninger og bevillinger, såfremt disse bevillinger eller afgørelser kun berører den pågældende medlemsstat.\n4. Toldafgørelsessystemet må ikke anvendes i forbindelse med andre ansøgninger, bevillinger eller afgørelser end dem, der er opført i stk. 1.\nAutentificering og adgang til toldafgørelsessystemet\n1. Autentificering og adgangskontrol af økonomiske operatører og andre personer med henblik på adgang til de fælles komponenter i toldafgørelsessystemet finder sted via systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur, jf. artikel 14.\nFor at toldrepræsentanter kan autentificeres og kan få adgang til de fælles komponenter i toldafgørelsessystemet, skal deres beføjelse til at handle i denne egenskab være registreret i systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur eller i et identitets- og adgangsforvaltningssystem, der er oprettet i en medlemsstat, jf. artikel 18.\n2. Autentificering og adgangskontrol af medlemsstaternes embedsmænd med henblik på adgang til de fælles komponenter i toldafgørelsessystemet finder sted via de nettjenester, der stilles til rådighed af Kommissionen.\n3. Autentificering og adgangskontrol af Kommissionens personale med henblik på adgang til de fælles komponenter i toldafgørelsessystemet finder sted via systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur eller de nettjenester, der stilles til rådighed af Kommissionen.\nPortalen for EU-virksomheder\n1. Portalen for EU-virksomheder tjener som en indgang til toldafgørelsessystemet for økonomiske operatører og andre personer.\n2. Portalen for EU-virksomheder fungerer sammen med det centrale system til forvaltning af toldafgørelser og det nationale system til forvaltning af toldafgørelser, såfremt et sådant er oprettet af den enkelte medlemsstat.\n3. Portalen for EU-virksomheder anvendes til de ansøgninger og bevillinger, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, samt forvaltning af afgørelser vedrørende disse ansøgninger og bevillinger, såfremt disse bevillinger eller afgørelser kan berøre mere end én medlemsstat.\n4. En medlemsstat kan beslutte, at portalen for EU-virksomheder kan anvendes til de ansøgninger og bevillinger, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, samt forvaltning af afgørelser vedrørende disse ansøgninger og bevillinger, såfremt disse bevillinger eller afgørelser kun berører den pågældende medlemsstat.\nSåfremt en medlemsstat træffer en beslutning om at anvende portalen for EU-virksomheder til bevillinger eller afgørelser, der kun berører den pågældende medlemsstat, underretter den Kommissionen herom.\nCentralt system til forvaltning af toldafgørelser\n1. Det centrale system til forvaltning af toldafgørelser anvendes af toldmyndighederne til behandling af de ansøgninger og bevillinger, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, samt til forvaltning af afgørelser vedrørende disse ansøgninger og bevillinger med henblik på at kontrollere, om betingelserne for at antage en ansøgning og for at træffe en afgørelse er opfyldt.\n2. Det centrale system til forvaltning af toldafgørelser fungerer sammen med portalen for EU-virksomheder, kundereferencetjenesterne og det nationale system til forvaltning af toldafgørelser, såfremt det er oprettet af den enkelte medlemsstat.\nHøring mellem toldmyndighederne via toldafgørelsessystemet\nEn toldmyndighed i en medlemsstat anvender det centrale system til forvaltning af toldafgørelser, hvis den har behov for at høre en toldmyndighed i en anden medlemsstat, inden den træffer afgørelse om de ansøgninger eller bevillinger, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1.\nKundereferencetjenesterne anvendes til central lagring af oplysninger vedrørende de bevillinger, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, samt afgørelser vedrørende disse bevillinger og muliggør konsultation, kopiering og validering af disse bevillinger ved hjælp af andre elektroniske systemer, der er oprettet i henhold til kodeksens artikel 16.\nPortalen for nationale virksomheder\n1. Portalen for nationale virksomheder tjener, såfremt den er oprettet, som endnu en indgang til toldafgørelsessystemet for økonomiske operatører og andre personer.\n2. For så vidt angår de ansøgninger og bevillinger, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, samt forvaltning af afgørelser vedrørende disse ansøgninger og bevillinger, såfremt disse bevillinger eller afgørelser kan berøre mere end én medlemsstat, kan økonomiske operatører og andre personer vælge at anvende portalen for nationale virksomheder, såfremt den er oprettet, eller portalen for EU-virksomheder.\n3. Portalen for nationale virksomheder fungerer sammen med det nationale system til forvaltning af toldafgørelser, såfremt det er oprettet.\n4. Såfremt en medlemsstat opretter en portal for nationale virksomheder, underretter den Kommissionen herom.\nNationalt system til forvaltning af toldafgørelser\n1. Et nationalt system til forvaltning af toldafgørelser anvendes, såfremt det er oprettet, af toldmyndigheden i den medlemsstat, der oprettede det, til behandling af de ansøgninger og bevillinger, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, samt forvaltning af afgørelser vedrørende disse ansøgninger og bevillinger med henblik på at kontrollere, om betingelserne for at antage en ansøgning og for at træffe en afgørelse er opfyldt.\n2. Det nationale system til forvaltning af toldafgørelser fungerer sammen med det centrale system til forvaltning af toldafgørelser med henblik på høring mellem toldmyndighederne, jf. artikel 9.\nOverførsel af oplysninger om bevillinger til toldafgørelsessystemet\n1. Oplysninger, som vedrører de bevillinger, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, overføres og lagres i toldafgørelsessystemet, såfremt disse bevillinger blev udstedt fra den 1. maj 2016 eller givet i henhold til artikel 346 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 (7), kan berøre mere end én medlemsstat og er gyldige på overførselsdatoen. Overførslen skal finde sted senest den 1. maj 2019.\nEn medlemsstat kan beslutte, at første afsnit også skal finde anvendelse på bevillinger, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, og som kun berører den pågældende medlemsstat.\n2. Toldmyndighederne sikrer, at de oplysninger, der skal overføres i henhold til stk. 1, opfylder datakravene i bilag A til delegeret forordning (EU) 2015/2446 og bilag A til gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447. Med henblik herpå kan de anmode indehaveren af bevillingen om de nødvendige oplysninger.\nSYSTEMET TIL ENSARTET BRUGERFORVALTNING OG DIGITAL SIGNATUR\nFormål med og struktur for systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur\n1. Systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur muliggør kommunikation mellem Kommissionen og medlemsstaternes systemer til identitets- og adgangsforvaltning, jf. artikel 18, med henblik på at sikre autoriseret adgang til de elektroniske systemer for Kommissionens personale, økonomiske operatører og andre personer.\n2. Systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur består af følgende fælles komponenter:\net system til adgangsforvaltning\net system til administrativ forvaltning.\n3. En medlemsstat opretter et system til identitets- og adgangsforvaltning som en national komponent i systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur.\nAnvendelse af systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur\nSystemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur anvendes til at sikre autentificering og adgangskontrol af:\nøkonomiske operatører og andre personer med henblik på adgang til de fælles komponenter i toldafgørelsessystemet, EBTI-systemet og AEO-systemet.\nKommissionens personale med henblik på adgang til de fælles komponenter i toldafgørelsessystemet, EBTI-systemet, EORI-systemet og AEO-systemet samt på vedligeholdelse og forvaltning af systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur.\nSystemet til adgangsforvaltning\nKommissionen opretter systemet til adgangsforvaltning, der har til formål at validere de anmodninger om adgang, der indgives i systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur af økonomiske operatører og andre personer, i samarbejde med medlemsstaternes systemer til identitets- og adgangsforvaltning, jf. artikel 18.\nSystemet til administrativ forvaltning\nKommissionen opretter systemet til administrativ forvaltning, der har til formål at forvalte autentificerings- og bevillingsreglerne for validering af identifikationsoplysningerne om økonomiske operatører og andre personer med henblik på adgang til de elektroniske systemer.\nMedlemsstaternes systemer til identitets- og adgangsforvaltning\nMedlemsstaterne opretter et system til identitets- og adgangsforvaltning for at sikre:\nsikker registrering og lagring af identifikationsoplysninger om økonomiske operatører og andre personer\nsikker udveksling af undertegnede og krypterede identifikationsoplysninger om økonomiske operatører og andre personer.\nDEN EUROPÆISKE BINDENDE TARIFERINGSOPLYSNING\nFormål med og struktur for EBTI-systemet\n1. I henhold til artikel 33 og 34 i kodekset skal EBTI-systemet muliggøre følgende:\nkommunikation mellem Kommissionen, medlemsstaterne, økonomiske aktører og andre personer med henblik på indsendelse og behandling af BTO-ansøgninger og BTO-afgørelser\nforvaltningen af enhver efterfølgende begivenhed, der kan påvirke den oprindelige ansøgning eller afgørelse\novervågning af den obligatoriske anvendelse af BTO-afgørelser\novervågning og forvaltning af en udvidet anvendelse af BTO-afgørelser\n2. EBTI-systemet består af følgende fælles komponenter:\net centralt EBTI-system\nkapacitet til overvågning af anvendelsen af BTO-afgørelser\n3. Medlemsstaterne kan som en national komponent oprette en nationalt bindende tariferingsoplysning (»nationalt BTO-system«) sammen med en portal for nationale virksomheder.\nAnvendelse af EBTI-systemet\n1. EBTI-systemet anvendes til indgivelse, behandling, udveksling og lagring af oplysninger vedrørende ansøgninger og afgørelser i relation til BTO eller enhver efterfølgende begivenhed, der kan påvirke den oprindelige ansøgning eller afgørelse, jf. artikel 21, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447.\n2. EBTI-systemet anvendes til at støtte toldmyndighedernes overvågning af overholdelsen af de forpligtelser, der følger af den pågældende BTO, jf. artikel 21, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447.\n3. EBTI-systemet anvendes af Kommissionen til at informere medlemsstaterne, jf. artikel 22, stk. 2, tredje afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447, så snart antallet af de varer, der kan toldbehandles i en periode med forlænget anvendelse, er nået.\nAutentificering og adgang til EBTI-systemet\n1. Autentificering og adgangskontrol af økonomiske operatører og andre personer med henblik på adgang til de fælles komponenter i EBTI-systemet finder sted via systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur, jf. artikel 14.\nFor at toldrepræsentanter kan autentificeres og kan få adgang til de fælles komponenter i EBTI-systemet, skal deres beføjelse til at handle i denne egenskab være registreret i systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur eller i et identitets- og adgangsforvaltningssystem, der er oprettet i en medlemsstat, jf. artikel 18.\n2. Autentificering og adgangskontrol af medlemsstaternes embedsmænd med henblik på adgang til de fælles komponenter i EBTI-systemet finder sted via de nettjenester, der stilles til rådighed af Kommissionen.\n3. Autentificering og adgangskontrol af Kommissionens personale med henblik på adgang til de fælles komponenter i EBTI-systemet finder sted via systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur eller de nettjenester, der stilles til rådighed af Kommissionen.\n1. Portalen for EU-virksomheder tjener som en indgang til systemet med den europæiske bindende tariferingsoplysning for økonomiske operatører og andre personer.\n2. Portalen for EU-virksomheder fungerer sammen med det centrale EBTI-system og tilbyder omdirigering til de nationale BTO-systemer, når sådanne er blevet oprettet af medlemsstaterne.\n3. Portalen for EU-virksomheder anvendes til at indgive og udveksle oplysninger om ansøgninger og afgørelser i relation til BTO eller enhver efterfølgende begivenhed, der kan påvirke den oprindelige ansøgning eller afgørelse.\nDet centrale EBTI-system\n1. Det centrale EBTI-system anvendes af toldmyndighederne til behandling, udveksling og lagring af oplysninger om ansøgninger og afgørelser i relation til BTO eller enhver efterfølgende begivenhed, der kan påvirke den oprindelige ansøgning eller afgørelse med henblik på at kontrollere, om betingelserne for at antage en ansøgning og for at træffe en afgørelse er opfyldt.\n2. Det centrale EBTI-system anvendes af toldmyndighederne til de formål, der er omhandlet i artikel 16, stk. 4, artikel 17 og artikel 21, stk. 2, litra b), og artikel 21, stk. 5, i gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447.\n3. Det centrale EBTI-system fungerer sammen med portalen for EU-virksomheder og med de nationale BTO-systemer, når disse er oprettet.\nHøring mellem toldmyndighederne via det centrale EBTI-system\nEn toldmyndighed i en medlemsstat anvender det centrale EBTI-system med henblik på en høring af en toldmyndighed i en anden medlemsstat for at sikre overholdelse af artikel 16, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447.\nOvervågning af anvendelsen af BTO-afgørelser\nKapaciteten til at overvåge brugen af BTO-afgørelser anvendes til de formål, der er omhandlet i artikel 21, stk. 3, og artikel 22, stk. 2, tredje afsnit i gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447.\n1. Hvis en medlemsstat har oprettet et nationalt BTO-system i overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, tjener portalen for nationale virksomheder som hovedindgangen til det nationale BTO-system for økonomiske operatører og andre personer.\n2. Økonomiske aktører og andre personer anvender portalen for nationale virksomheder, når en sådan er oprettet, hvad angår ansøgninger og afgørelser i relation til BTO eller enhver efterfølgende begivenhed, der kan påvirke den oprindelige ansøgning eller afgørelse.\n3. Portalen for nationale virksomheder fungerer sammen med det nationale BTO-system, såfremt et sådant er oprettet.\n4. Portalen for nationale virksomheder muliggør procedurer, der svarer til dem, som muliggøres af portalen for EU-virksomheder.\n5. Såfremt en medlemsstat opretter en portal for nationale virksomheder, underretter den Kommissionen herom. Kommissionen sikrer, at portalen for nationale virksomheder kan tilgås direkte fra portalen for EU-virksomheder.\nDet nationale BTO-system\n1. Det nationale BTO-system anvendes, når et sådant er oprettet, af toldmyndighederne i medlemsstaten, der oprettede det, til behandling, udveksling og lagring af oplysninger om ansøgninger og afgørelser i relation til BTO eller enhver efterfølgende begivenhed, der kan påvirke den oprindelige ansøgning eller afgørelse med henblik på at kontrollere, om betingelserne for at antage en ansøgning og for at træffe en afgørelse er opfyldt.\n2. Toldmyndighederne i en medlemsstat anvender det nationale BTO-system til de formål, der er omhandlet i artikel 16, stk. 4, artikel 17 og artikel 21, stk. 2, litra b), og artikel 21, stk. 5, i gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447, med mindre den anvender det centrale EBTI-system til disse formål.\n3. Det nationale BTO-system fungerer sammen med portalen for nationale virksomheder og med det centrale EBTI-system.\nREGISTRERINGS- OG IDENTIFIKATIONSSYSTEM FOR ØKONOMISKE OPERATØRER\nFormål med og struktur for EORI-systemet\nEORI-systemet skal muliggøre en entydig registrering og identificering af økonomiske operatører og andre personer på EU-plan.\nEORI-systemet består af følgende fælles komponenter:\net centralt EORI-system\nnationale EORI-systemer, når sådanne er oprettet af den enkelte medlemsstat.\nAnvendelse af EORI-systemet\n1. EORI-systemet anvendes med henblik på følgende:\nmodtagelse af data fra medlemsstaterne med henblik på registrering af økonomiske operatører og andre personer, jf. bilag 12-01 til delegeret forordning (EU) 2015/2446 (»EORI-data«)\ncentral lagring af EORI-data om registrering og identificering af økonomiske operatører og andre personer\ntilgængeliggørelse af EORI-data for medlemsstaterne\n2. EORI-systemet giver toldmyndighederne mulighed for at tilgå centralt lagrede EORI-data online.\n3. EORI-systemet fungerer sammen med alle andre elektroniske systemer, hvor EORI-nummeret er anvendt.\nAutentificering og adgang til det centrale EORI-system\n1. Autentificering og adgangskontrol af medlemsstaternes embedsmænd med henblik på adgang til de fælles komponenter i EORI-systemet finder sted via de nettjenester, der stilles til rådighed af Kommissionen.\n2. Autentificering og adgangskontrol af Kommissionens personale med henblik på adgang til de fælles komponenter i EORI-systemet finder sted via systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur eller de nettjenester, der stilles til rådighed af Kommissionen.\nDet centrale EORI-system\n1. Det centrale EORI-system anvendes af toldmyndighederne til de formål, der er omhandlet i artikel 7 i gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447.\n2. Det centrale EORI-system fungerer sammen med de nationale EORI-systemer, såfremt sådanne er oprettet.\nDet nationale EORI-system\n1. Det nationale EORI-system, når et sådant er oprettet, anvendes af toldmyndighederne i medlemsstaten, der har oprettet det, til at udveksle og lagre EORI-data.\n2. Det nationale EORI-system fungerer sammen med det centrale EORI-system.\nSYSTEMET VEDRØRENDE AUTORISEREDE ØKONOMISKE OPERATØRER\nFormål med og struktur for AEO-systemet\n1. AEO-systemet muliggør kommunikation mellem Kommissionen, medlemsstaterne, økonomiske operatører og andre personer med henblik på indgivelse og behandling af AEO-ansøgninger og tildeling af AEO-bevillinger samt forvaltning af enhver efterfølgende begivenhed, som kan påvirke den oprindelige afgørelse, jf. artikel 30, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447.\n2. AEO-systemet består af følgende fælles komponenter:\net centralt AEO-system\net nationalt system vedrørende autoriserede økonomiske operatører (»nationalt AEO-system«).\nAnvendelse af AEO-systemet\n1. AEO-systemet anvendes til indgivelse, behandling, udveksling og lagring af oplysninger vedrørende AEO-ansøgninger og -afgørelser eller enhver efterfølgende begivenhed, der kan påvirke den oprindelige afgørelse, jf. artikel 30, stk. 1, og artikel 31, stk. 1 og 4, i gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447.\n2. Toldmyndighederne anvender AEO-systemet til at opfylde deres forpligtelser i henhold til artikel 31, stk. 1 og 4, i gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 og til at føre register over de relevante høringer.\nAutentificering og adgang til det centrale AEO-system\n1. Autentificering og adgangskontrol af økonomiske operatører og andre personer med henblik på adgang til de fælles komponenter i AEO-systemet finder sted via systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur, jf. artikel 14.\nFor at toldrepræsentanter kan autentificeres og kan få adgang til de fælles komponenter i AEO-systemet, skal deres beføjelse til at handle i denne egenskab være registreret i systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur eller i et identitets- og adgangsforvaltningssystem, der er oprettet i en medlemsstat, jf. artikel 18.\n2. Autentificering og adgangskontrol af medlemsstaternes embedsmænd med henblik på adgang til de fælles komponenter i AEO-systemet finder sted via de nettjenester, der stilles til rådighed af Kommissionen.\n3. Autentificering og adgangskontrol af Kommissionens personale med henblik på adgang til de fælles komponenter i AEO-systemet finder sted via systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur eller de nettjenester, der stilles til rådighed af Kommissionen.\n1. Portalen for EU-virksomheder tjener som en indgang til AEO-systemet for økonomiske operatører og andre personer.\n2. Portalen for EU-virksomheder fungerer sammen med det centrale AEO-system og tilbyder omdirigering til portalen for nationale virksomheder, når en sådan er oprettet.\n3. Portalen for EU-virksomheder anvendes til at indgive og udveksle oplysninger om AEO-ansøgninger og -afgørelser eller enhver efterfølgende begivenhed, der kan påvirke den oprindelige afgørelse.\nDet centrale AEO-system\n1. Det centrale AEO-system anvendes af toldmyndighederne til udveksling og lagring af oplysninger om AEO-ansøgninger og -afgørelser eller enhver efterfølgende begivenhed, der kan påvirke den oprindelige afgørelse.\n2. Det centrale AEO-system anvendes af toldmyndighederne til de formål, der er omhandlet i artikel 30 og 31, i gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447.\n3. Det centrale AEO-system fungerer sammen med portalen for EU-virksomheder og med de nationale AEO-systemer, når sådanne er oprettet.\n1. Portalen for nationale virksomheder, når en sådan er oprettet, muliggør udveksling af oplysninger vedrørende AEO-ansøgninger og AEO-afgørelser.\n2. Økonomiske operatører anvender portalen for nationale virksomheder, når en sådan er oprettet, til udveksling af oplysning med toldmyndighederne vedrørende AEO-ansøgninger og AEO-afgørelser.\n3. Portalen for nationale virksomheder fungerer sammen med det nationale AEO-system.\nDet nationale AEO-system\n1. Det nationale AEO-system anvendes, når et sådant er oprettet, af toldmyndighederne i den medlemsstat, der oprettede det, til udveksling og lagring af oplysninger om AEO-ansøgninger og AEO-afgørelser eller enhver efterfølgende begivenhed, der kan påvirke den oprindelige afgørelse.\n2. Det nationale AEO-system fungerer sammen med portalen for nationale virksomheder, når en sådan er oprettet, og med det centrale AEO-system.\nDE ELEKTRONISKE SYSTEMERS FUNKTION OG UDDANNELSE I ANVENDELSEN HERAF\nUdvikling, afprøvning, indførelse og forvaltning af de elektroniske systemer\n1. De fælles komponenter udvikles, afprøves, indføres og forvaltes af Kommissionen. De nationale komponenter udvikles, afprøves, indføres og forvaltes af medlemsstaterne.\n2. Medlemsstaterne sikrer, at de nationale komponenter er kompatible med de fælles komponenter.\nVedligeholdelse og ændring af de elektroniske systemer\n1. Kommissionen står for vedligeholdelsen af de fælles komponenter, og medlemsstaterne står for vedligeholdelsen af deres nationale komponenter.\n2. Kommissionen og medlemsstaterne sikrer en uforstyrret drift af de elektroniske systemer.\n3. Kommissionen kan ændre de elektroniske systemers fælles komponenter for at afhjælpe funktionsfejl, tilføje nye funktioner eller ændre eksisterende funktioner.\n4. Kommissionen underretter medlemsstaterne om ændringer og opdateringer af de fælles komponenter.\n5. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om ændringer og opdateringer af de nationale komponenter, der kan have indvirkning på de fælles komponenters funktion.\n6. Kommissionen og medlemsstaterne sørger for, at oplysningerne om ændringer og opdateringer af de elektroniske systemer, jf. stk. 4 og 5, er offentligt tilgængelige.\nMidlertidige driftsforstyrrelser i de elektroniske systemer\n1. I tilfælde af at de elektroniske systemer midlertidigt er ude af drift, jf. kodeksens artikel 6, stk. 3, litra b), skal økonomiske operatører og andre personer indgive de oplysninger, der kræves for at opfylde formaliteterne, på grundlag af bestemmelser, som fastsættes af medlemsstaterne, herunder andre bestemmelser end elektroniske databehandlingsteknikker.\n2. Toldmyndighederne skal sikre, at de oplysninger, der indgives i henhold til stk. 1, gøres tilgængelige i de respektive elektroniske systemer senest syv dage efter at de respektive elektroniske systemer bliver tilgængelige igen.\n3. Kommissionen og medlemsstaterne meddeler hinanden, når de elektroniske systemer ikke er tilgængelige som følge af en midlertidig driftsforstyrrelse.\nStøtte i anvendelsen og funktionen af de fælles komponenter\nKommissionen støtter medlemsstaterne i anvendelsen og funktionen af de elektroniske systemers fælles komponenter ved at stille relevant undervisningsmateriale til rådighed.\nDATABESKYTTELSE OG -FORVALTNING SAMT EJERSKABET OVER OG SIKKERHEDEN AF DE ELEKTRONISKE SYSTEMER\n1. De personoplysninger, der er registreret i de elektroniske systemer, behandles med henblik på gennemførelse af toldlovgivningen i henhold til de specifikke mål for hvert af de elektroniske systemer, jf. henholdsvis artikel 4, stk. 1, artikel 14, stk. 1, artikel 19, stk. 1, artikel 28 og artikel 33, stk. 1.\n2. I overensstemmelse med artikel 62 i forordning (EU) 2018/1725 samarbejder de nationale tilsynsmyndigheder for beskyttelse af personoplysninger og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om at sikre koordineret tilsyn med behandlingen af de personoplysninger, der er registreret i de elektroniske systemer.\nAjourføring af oplysninger i de elektroniske systemer\nMedlemsstaterne sikrer, at de oplysninger, der er registreret på nationalt plan, svarer til de oplysninger, der er registreret i de fælles komponenter, og at de holdes ajour.\nBegrænsning af dataadgang og databehandling\n1. De oplysninger, der registreres i de elektroniske systemers fælles komponenter af en medlemsstat, kan tilgås eller behandles af den pågældende medlemsstat. De kan ligeledes tilgås og behandles af en anden medlemsstat, såfremt sidstnævnte er involveret i behandlingen af en ansøgning eller forvaltningen af en afgørelse, som oplysningerne vedrører.\n2. De oplysninger, der registreres i de elektroniske systemers fælles komponenter af en økonomisk operatør eller en anden person, kan tilgås eller behandles af den pågældende økonomiske operatør eller den pågældende person. De kan ligeledes tilgås og behandles af en medlemsstat, der er involveret i behandlingen af en ansøgning eller forvaltningen af en afgørelse, som oplysningerne vedrører.\n3. De oplysninger, der registreres i det centrale EBTI-system af en medlemsstat, kan behandles af den pågældende medlemsstat. De kan ligeledes behandles af en anden medlemsstat, der er involveret i behandlingen af en ansøgning, som oplysningerne vedrører, herunder via en høring, jf. artikel 24. De kan tilgås af alle medlemsstater i overensstemmelse med artikel 23, stk. 2.\n4. De oplysninger, der registreres i det centrale EBTI-system af en økonomisk operatør eller en anden person, kan tilgås eller behandles af den pågældende økonomiske operatør eller den pågældende person. De kan tilgås af alle medlemsstater i overensstemmelse med artikel 23, stk. 2.\n1. Kommissionen tillægges systemejerskabet over de fælles komponenter.\n2. Medlemsstaterne tillægges systemejerskabet over de nationale komponenter.\n1. Kommissionen sikrer beskyttelse af de fælles komponenter. Medlemsstaterne sikrer beskyttelse af de nationale komponenter.\nMed henblik herpå træffer Kommissionen og medlemsstaterne som minimum de nødvendige foranstaltninger til at:\nforhindre, at uautoriserede personer får adgang til installationer, der benyttes til databehandlingen\nforhindre, at oplysninger indskrives, konsulteres, ændres eller slettes af uautoriserede personer\nafsløre ethvert tilfælde af de aktiviteter, der er omhandlet i litra a) og b).\n2. Kommissionen og medlemsstaterne underretter hinanden om enhver aktivitet, der kan føre til brud eller mistanke om brud på de elektroniske systemers sikkerhed.\nVurdering af de elektroniske systemer\nKommissionen og medlemsstaterne foretager en vurdering af de komponenter, som de er ansvarlige for, idet de navnlig analyserer sikkerheden og integriteten af disse komponenter samt fortroligheden af de oplysninger, der behandles i komponenterne.\nKommissionen og medlemsstaterne underretter hinanden om resultaterne af vurderingen.\nGennemførelsesforordning (EU) 2017/2089 ophæves.\nUdfærdiget i Bruxelles, den 21. juni 2019.\n(2) Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/578 af 11. april 2016 om fastlæggelsen af arbejdsprogrammet vedrørende udviklingen og indførelsen af de elektroniske systemer, der er omhandlet i EU-toldkodeksen (EUT L 99 af 15.4.2016, s. 6).\n(3) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2089 af 14. november 2017 om den tekniske tilrettelæggelse af udvikling, vedligeholdelse og benyttelse af elektroniske systemer til udveksling og lagring af oplysninger i henhold til EU-toldkodeksen (EUT L 297 af 15.11.2017, s. 13).\n(4) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).\n(7) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558).\nKOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/1027\nom godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser »Tiroler Speck« (BGB)\nunder henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 3, litra a), og\nKommissionen har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Østrigs ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse (i det følgende benævnt »BGB«) »Tiroler Speck«, der er registreret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1065/97 (2).\nDa der er tale om væsentlige ændringer, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende (3). Dette var også første gang, at der blev offentliggjort et enhedsdokument for »Tiroler Speck«.\nIfølge mærkningsreglerne i den varespecifikation, der var gældende på det tidspunkt, hvor ansøgningen om ændring blev sendt til Kommissionen, måtte den beskyttede geografiske betegnelse »Tiroler Speck« ikke oversættes til noget andet sprog. Den foreslåede ændring sigtede bl.a. på at tillade anvendelsen af den beskyttede betegnelse i oversat form under visse omstændigheder.\nDen 7. maj 2018 modtog Kommissionen en meddelelse om indsigelse fra Italien. Den 5. juli 2018 modtog Kommissionen begrundelsen for indsigelsen. Italien var imod en ændring af mærkningsbegrænsningerne med hensyn til anvendelse af den beskyttede betegnelse i oversat form. Italien hævdede på grundlag af artikel 10, stk. 1, litra c), i forordning (EU) nr. 1151/2012, at en tilladelse til at anvende oversættelser af den beskyttede betegnelse, selv om denne skal sammenholdes med den beskyttede betegnelse på tysk, ville skade en eksisterende helt eller delvis enslydende betegnelse (Südtiroler Speck/Speck Alto Adige (BGB)).\nKommissionen konstaterede, at indsigelsen kunne antages, og opfordrede ved brev af 16. august 2018 Østrig og Italien til i et tidsrum på tre måneder at føre drøftelser for at nå til enighed om en løsning i overensstemmelse med deres interne procedurer.\nParterne nåede frem til en aftale. Østrig meddelte Kommissionen resultatet af aftalen ved brev af 30. august 2018. Østrig og Italien nåede til enighed om, at forbuddet mod at anvende oversættelser af den beskyttede betegnelse i mærkningen bør opretholdes i mærkningsreglerne, jf. varespecifikationen for betegnelsen »Tiroler Speck« (BGB). I lyset af ovenstående må det, hvad angår mærkningsreglerne, konkluderes, at den opnåede enighed har overflødiggjort ansøgningen om ændring.\nI henhold til punkt 5.5 i den offentliggjorte ændringsansøgning skulle mærkningsreglerne i varespecifikationen have været affattet således:\n»Den skal på enhver salgsklart emballeret enhed på et iøjnefaldende sted være forsynet med en let læselig og uudslettelig angivelse af virksomhedsnummer, identifikation i form af et partinummer eller en datoangivelse samt ordlyden »Tiroler Speck BGB« i denne form.\nDerudover kan der være en angivelse af den anvendte køddel og/eller den region i det afgrænsede geografiske område, hvor producenten er hjemmehørende. Eksempler på mærkning: — »Tiroler Speck BGB bacon« — »Tiroler Speck BGB af skinke« — »Tiroler Speck BGB af svinekam fra Zillertal« — »Tiroler Speck BGB af svinebryst fra Ötztal-regionen«.\nEn angivelse på det relevante sprog i markedsføringsområdet er mulig, forudsat at betegnelsen »Tiroler Speck BGB« er anført på tysk (»Tiroler Speck g.g.A.«).\nPåtryk af navne, firmanavne eller private mærker er tilladt, såfremt dette ikke resulterer i en vildledende mærkning.«\nBegrundelsen for disse ændringer i ændringsansøgningen var som følger:\n»Den udførlige og omfattende regulering af mærkningen tjener til forbedring af gennemsigtigheden for og oplysningen af forbrugerne. Endvidere reguleres anvendelsen af yderligere angivelser på etiketten for at angive den anvendte køddel og/eller den region i det afgrænsede geografiske område, hvor producenten er hjemmehørende, mere nøjagtigt, hvorved produktets regionalitet fremhæves yderligere, og produktet beskrives endnu mere eksplicit ved den yderligere angivelse af den anvendte køddel. Herigennem opnås en mere præcis beskrivelse af produktet og en mere målrettet oplysning af forbrugeren.«\nI overensstemmelse med den opnåede enighed, der er nævnt ovenfor, affattes mærkningsreglerne i varespecifikationen i stedet således:\n»Enhver salgsklart emballeret enhed skal på et iøjnefaldende sted være forsynet med en let læselig og uudslettelig angivelse af virksomhedsnummer, identifikation i form af et partinummer eller en datoangivelse samt den beskyttede geografiske betegnelse »Tiroler Speck«. Den beskyttede geografiske betegnelse »Tiroler Speck« må ikke oversættes til andre sprog.\nBetegnelsen »beskyttet geografisk betegnelse« og/eller kortformen »BGB« skal følge umiddelbart efter den beskyttede geografiske betegnelse »Tiroler Speck« og må også fremstå på et andet fælles sprog end tysk, enten i stedet for eller sammen med den tyske version.\nFor bedre at informere forbrugerne må den beskrivende tekst for produktet, herunder hvilket kødstykke, der er anvendt, (»bacon«»Speck af kamstykke«, »Speck af svinebryst« eller »af skinke«, »af svinekam«, »af svinebryst«) også angives på det fælles sprog i det land, hvor produktet markedsføres. Sådanne udtryk skal dog være klart adskilt fra den beskyttede geografiske betegnelse »Tiroler Speck«. Dette kan opnås ved, at udtrykkene optræder på forskellige linjer, men skal dog være angivet med tilstrækkelig linjeafstand. På grund af pladsmangel kan det dog vise sig, at det er umuligt at adskille de to udtryk med en linje på varedeklarationen.\nMed forbehold af forpligtelsen til tydeligt at adskille den beskyttede geografiske betegnelse og det yderlige beskrivende udtryk, kan det ske, at det på grund af pladsmangel ikke er muligt at adskille de to angivelser og anbringe dem på forskellige linjer på den såkaldte varedeklaration, dvs. mærkning, der almindeligvis anbringes på bagsiden af det emballerede produkt, som er klar til at blive markedsført.\nI den beskrivende tekst for produktet må der ikke tilføjes oversættelser af henvisningerne til regionen Tyrol som oprindelsessted.\nDen del af det afgrænsede geografiske område, hvor producenten er hjemmehørende, må også angives, men skal i så fald fremstå adskilt fra den beskyttede geografiske betegnelse »Tiroler Speck« og/eller kortformen »BGB«.\nPåtryk af navne, firmabetegnelser eller egne mærker er tilladt, såfremt mærkningen ikke herved bliver vildledende.«\nDen begrundelse, der gives for disse ændringer i den opnåede aftale, og som skal betragtes som en del af ændringsansøgningen som ændret ved aftalen, er følgende:\n»På den ene side skal det fortsat sikres, at den beskyttede betegnelse »Tiroler Speck« kun anvendes i den registrerede udgave. På den anden side må der ifølge den ændring, der anmodes om, tilføjes yderligere angivelser i den beskrivende tekst for produktet for så vidt angår den anvendte køddel og/eller den region i det afgrænsede geografiske område, hvor producenten er hjemmehørende. Dette vil resultere i udtømmende og gennemsigtig forbrugerinformation som omhandlet i forordning (EU) nr. 1169/2011 samt mere detaljerede oplysninger om den beskyttede geografiske betegnelse »Tiroler Speck«. Følgende formuleringer kan nævnes som eksempler: »Tiroler Speck BGB — Bacon — fra Zillertal« — »Tiroler Speck BGB — af skinke« — »Tiroler Speck BGB Bacon«.«\nDa indholdet af aftalen mellem Østrig og Italien er i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EU) nr. 1151/2012 og den øvrige EU-lovgivning, bør der tages hensyn til den.\nEnhedsdokumentet blev ændret i overensstemmelse hermed. De ændringer til enhedsdokumentet, som følger af aftalen, er ikke væsentlige, og de bringer under alle omstændigheder den mærkningsbestemmelse, der anfægtes i meddelelsen om indsigelse, tilbage til »status quo«. Det er derfor ikke nødvendigt med gentaget kontrol, jf. artikel 51, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1151/2012. Den konsoliderede udgave af enhedsdokumentet skal imidlertid offentliggøres af informationshensyn.\nI lyset af ovenstående finder Kommissionen, at ændringen, som den fremgår af den opnåede aftale, bør godkendes —\nDe ændringer af varespecifikationen, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen »Tiroler Speck« (BGB), godkendes. Det konsoliderede enhedsdokument er anført i bilaget til nærværende forordning.\n(2) Kommissionens forordning (EF) nr. 1065/97 af 12. juni 1997 om komplettering af bilaget til forordning (EF) nr. 1107/96 om registrering af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser efter proceduren i artikel 17 i Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92 (EFT L 156 af 13.6.1997, s. 5).\n(3) EUT C 46 af 8.2.2018, s. 8.\nEU-nr.: PGI-AT-02162 — 8.8.2016\nTiroler Speck BGB er en traditionel håndværksmæssigt fremstillet råsaltvare af udbenet svinekød fra ben, kam, bryst, bov eller nakke, som er tørsaltet og krydret med en særlig krydderiblanding, der som minimum indeholder enebær, sort peber og hvidløg, og som er koldrøget og lufttørret i henhold til en metode, der er specifik for regionen under anvendelse af mindst 50 % bøge- eller asketræ. Den udvendige side er mørkebrun, snitfladen rødlig med en hvid fedtdel. Aromaen er intens og aromatisk krydret med en tydelig note af modenhed og røget duft. Smagen er lettere krydret, understøttet af tydeligt genkendelige røgnoter på en fuld kødsmag, afrundet med en genkendelig saltnote.\nKemisk-fysiske og mikrobiologiske egenskaber:\nForhold mellem vand og protein: maks. 1,7 (tolerance + 0,2)\nKogesaltindhold (NaCl): maks. 5,0 % (tolerance: + 1,5 % (midte) + 2,0 % (kant)).\nTiroler Speck fremstilles udelukkende i det afgrænsede geografiske område og foreligger vakuumpakket eller emballeret i kontrolleret atmosfære i sin endelige form som hel, i dele eller i skiver.\nDet kød, der anvendes til Tiroler Speck BGB, har sin oprindelse i Den Europæiske Union og omfatter køddelene ben med svær, med eller uden skank, kam med svær, bryst med svær (med eller uden brusk), tyk bov med svær, nakke uden svær, hvor knoglerne er fjernet, og kødet er udskåret i overensstemmelse med god produktionspraksis.\nAlle faser af produktionsprocessen (fra saltning til slutprodukt) foregår i det afgrænsede geografiske område.\nTiroler Speck BGB skal udskæres under tilsyn af den såkaldte »Tiroler Speckmeister«, der er særligt uddannet i fremstillingen af Tiroler Speck BGB, eller af denne selv. Ved udskæringen skal ethvert fremstillet parti undersøges for uønskede farve- og smagsændringer. Hvis der viser sig mangler i den forbindelse (som f.eks. forrådnelse, farvefejl eller uønsket dannelse af en tør kant), skal der øjeblikkeligt træffes foranstaltninger til at justere kontrolparametrene (f.eks. temperatur, luftfugtighed eller varigheden af procestrin) for de partier eller enheder, der fortsat befinder sig i produktionen. For at gøre det muligt at foretage denne kvalitetskontrol straks gennemføres aktiviteterne til fremstilling af emballerede enheder af Tiroler Speck BGB udelukkende inden for produktionsvirksomheden eller virksomhedssammenslutningen (dvs. en virksomhed med flere produktionssteder, som hver især varetager enkelte trin i produktionen af Tiroler Speck BGB, eller hvis virksomheden har flere postadresser inden for samme kommune).\nFor at undgå negative effekter som følge af iltning og udtørring eller som følge af mikrobiologisk fordærv på grund af mugvækst og dermed kvalitetstab skal tidsrummet mellem udskæring og emballering af Tiroler Speck BGB være kort, hvorfor emballeringen af Tiroler Speck BGB skal foregå som hel, i dele eller i skiver under vakuum eller i kontrolleret atmosfære inden for det afgrænsede geografiske område. Hvis det imidlertid af disponeringsmæssige årsager viser sig nødvendigt med oplagring inden påbegyndelse af udskæringen, må denne udelukkende finde sted i en emballage (primæremballage) under vakuum eller i kontrolleret atmosfære for at undgå kvalitetstab som følge af yderligere tørring eller mikrobiologisk fordærv på grund af mugvækst. Efterfølgende udskæres Tiroler Speck BGB enten i dele til brug i husholdningen eller får fjernet sværen, tilberedes og skæres i skiver eller tilbydes »klart til tilberedning«, og under alle omstændigheder vakuumpakkes den eller emballeres i kontrolleret atmosfære (slutemballage).\nTiroler Speck BGB kan afsættes som hel til forretninger i detailfødevaresektoren eller storkøkkener, såfremt den udskæres i forbrugerens nærvær, og at andelen af ikke-udskåret Tiroler Speck ikke overstiger maksimalt 10 % af det underliggende dagsparti, og at den resterende mængde i forbindelse med udskæringskontrollen (til dele, skiver, tern el. lign.) ikke viser tegn på, at partiet som sådant er behæftet med fejl, som tyder på, at også den bacon, der afsættes som hel, er fejlbehæftet.\nEnhver salgsklart emballeret enhed skal på et iøjnefaldende sted være forsynet med en let læselig og uudslettelig angivelse af virksomhedsnummer, identifikation i form af et partinummer eller en datoangivelse samt den beskyttede geografiske betegnelse »Tiroler Speck«. Den beskyttede geografiske betegnelse »Tiroler Speck« må ikke oversættes til andre sprog.\nBeskrivende tekst for produktet, herunder hvilket kødstykke, der er anvendt, (»bacon«»Speck af svinekam«, »Speck af svinebryst« eller »af skinke«, »af svinekam«, »af svinebryst«) kan også angives på det fælles sprog i det land, hvor produktet markedsføres. Sådanne udtryk skal dog være klart adskilt fra den beskyttede geografiske betegnelse »Tiroler Speck«. Dette kan opnås ved at udtrykkene optræder på forskellige linjer, men skal dog være angivet med tilstrækkelig linjeafstand. På grund af pladsmangel kan det dog vise sig, at det er umuligt at adskille de to udtryk med en linje på varedeklarationen.\nPåtryk af navne, firmabetegnelser eller egne mærker er tilladt, såfremt mærkningen ikke herved bliver vildledende.\nI Tyrols landbrugsprægede bjerglandskab er produktionen af bacon blevet udviklet og forfinet igennem mange generationer som en metode til konservering af fersk kød. Den viden, der udvikledes om den særlige krydderiopskrift samt den traditionelle metode til produktion af Tiroler Speck, blev videregivet af bønderne fra generation til generation. På baggrund af denne individuelt overleverede tradition dannede der sig en alment anerkendt standard for den nuværende erhvervsmæssige produktion af Tiroler Speck. Tørring i Tyrols rene bjergluft, skånsom røgning under anvendelse af bestemte krydderiblandinger samt anvendelse af henholdsvis bøge- eller asketræ til røgfremstilling er komponenter, der er nødvendige i forbindelse med produktionsprocessen, og som sammen udgør den særlige metode, der er typisk for regionen, og som giver Tiroler Speck sit karakteristiske mørkebrune udseende. Snitfladerne har — med undtagelse af »Schopfspeck« (nakkekødet) — et hvidt fedtlag og er kendetegnet ved en kraftig rød kødfarve, som bliver mørkere på kødsiden. Den aromatisk krydrede duft med tydelig modningsnote samt det lettere krydderibetonede aromabillede med tydelig røg- og saltnote, i hvilken forbindelse aromaen af svinekød forbliver i baggrunden, udgør produktets særlige egenskaber. Inden for rammerne af denne fremtoning er det almindeligt med regionale forskelle og nuanceringer af de organoleptiske egenskaber i overensstemmelse med det kulturelle præg, der har rødder i de bestemmende regioner og dale inden for det afgrænsede geografiske område. I den forbindelse vil der være enkelte aspekter af produktets typiske egenskaber såsom aromaprofilen eller noten af røget træ, der får et særligt regionalt præg, uden at det samlede billede af Tiroler Speck BGB herved påvirkes eller ændres.\nDen traditionelle produktionsmetode, der har udviklet sig i det geografiske område, er baseret på producenternes viden, som er overleveret igennem århundreder.\nDen viden og håndværksmæssige tradition, som Tiroler Speckmeistere har oparbejdet, er garant for produktets kvalitet og bevarelsen heraf. De praktiske erfaringer, som Tiroler Speckmeistere har gjort igennem århundreder med hensyn til råvarernes og de klimatiske parametres indvirkning på produktets kvalitet (bl.a. viden om forstyrrende påvirkningsfaktorer, årsagerne til afvigelser og til stadighed ændrede egenskaber for råvarer og omgivende forhold samt produktionsparametrenes gensidige påvirkning) er den væsentligste faktor for opnåelsen af slutproduktets høje kvalitetsstandard. Lufttørringens varighed beregnes af en Tiroler Speckmeister under hensyntagen til de til enhver tid aktuelle klimatiske forhold i regionen samt køddelenes størrelse for at sikre, at der finder en omhyggelig tørring sted, og at der fremstilles et fejlfrit kvalitetsprodukt med dets karakteristiske kendetegn (mørkebrun udvendig side, mellemfast til fast tekstur, enebæraroma med tydelig saltnote og røget duft).\nDet forhold, at produktionsprocessen overvåges af en Tiroler Speckmeister, som til regelmæssigt gennemgår efteruddannelseskurser, sikrer, at negative effekter på produktet undgås, og at der ikke opstår kvalitetstab.\nRÅDETS AFGØRELSE (EU) 2019/1028\nom den holdning, som på Den Europæiske Unions vegne skal indtages i Medlemsrådet under Det Internationale Olivenråd for så vidt angår handelsnormer for olivenolie og olie af olivenpresserester\nunder henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 207, stk. 3, sammenholdt med artikel 218, stk. 9,\nDen internationale overenskomst af 2015 om olivenolie og spiseoliven (»overenskomsten«) blev undertegnet på Unionens vegne ved Rådets afgørelse (EU) 2016/1892 (1) af 18. november 2016 i De Forenede Nationers hovedkvarter i New York med forbehold af dens indgåelse på et senere tidspunkt. Overenskomsten trådte i overensstemmelse med dens artikel 31, stk. 2, midlertidigt i kraft den 1. januar 2017.\nOverenskomsten blev indgået den 17. maj 2019 ved Rådets afgørelse (EU) 2019/848 (2).\nI henhold til overenskomstens artikel 7, stk. 1, vedtager Medlemsrådet under Det Internationale Olivenråd (»Medlemsrådet«) afgørelser om at ændre handelsnormer for olivenolie og olie af olivenpresserester.\nPå dets 109. samling fra den 17. juni til den 21. juni 2019 skal Medlemsrådet vedtage afgørelser om ændring af handelsnormer for olivenolie og olie af olivenpresserester.\nDet er hensigtsmæssigt at fastlægge den holdning, som på Unionens vegne skal indtages i Medlemsrådet, da de afgørelser, der skal vedtages, får retsvirkninger for Unionen for så vidt angår den internationale handel med de øvrige medlemmer af Det Internationale Olivenråd (IOC) og vil kunne få afgørende indflydelse på indholdet af EU-retten, nemlig handelsnormer vedrørende olivenolie, som Kommissionen har vedtaget i medfør af artikel 75 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (3).\nDe afgørelser, der skal vedtages af Medlemsrådet, vedrører ændringen af en titel, nøjagtigheds- og talmargener, kromatogrammer, nøjagtighedsværdier og henvisninger til andre dokumenter. Afgørelserne har været genstand for indgående drøftelser mellem Kommissionens og medlemsstaternes videnskabelige og tekniske eksperter inden for olivenolie. Afgørelserne bidrager til den internationale standardisering af normer for olivenolie og opstiller rammer, som vil sikre fair konkurrence ved handel med produkter fra olivenoliesektoren. Disse afgørelser bør derfor støttes, og som følge heraf vil det blive nødvendigt at ændre Kommissionens forordning (EØF) nr. 2568/91 (4).\nHvis Medlemsrådets vedtagelse af disse afgørelser på dets 109. samling udsættes som følge af, at visse medlemmer ikke er i stand til at give deres tilslutning, bør den holdning, der er fastlagt i bilaget til nærværende afgørelse, indtages på Unionens vegne inden for rammerne af en mulig procedure med henblik på vedtagelse i Medlemsrådet ved udveksling af korrespondance, jf. overenskomstens artikel 10, stk. 6. Proceduren for at vedtage afgørelser ved udveksling af korrespondance bør indledes før den efterfølgende ordinære samling i Medlemsrådet i november 2019.\nFor at varetage Unionens interesser bør Unionens repræsentanter i Medlemsrådet have beføjelse til at anmode om udsættelse af vedtagelsen af afgørelser om at ændre handelsnormer for olivenolie og olie af olivenpresserester på Medlemsrådets 109. samling, hvis der inden eller under denne samling fremlægges nye videnskabelige eller tekniske oplysninger, der sætter spørgsmålstegn ved den holdning, der skal indtages på Unionens vegne —\nDen holdning, som på Unionens vegne skal indtages i Medlemsrådet på dets 109. samling fra den 17. juni til den 21. juni 2019, eller inden for rammerne af en procedure med henblik på vedtagelse i Medlemsrådet ved udveksling af korrespondance, der skal indledes før Medlemsrådets næste ordinære samling i november 2019, for så vidt angår handelsnormer for olivenolie og olie af olivenpresserester, er fastlagt i bilaget.\nHvis nye videnskabelige og tekniske oplysninger, der fremlægges inden eller under den 109. samling i Medlemsrådet, kan forventes at have betydning for den holdning, der er omhandlet i artikel 1, anmoder Unionen om, at Medlemsrådets vedtagelse af afgørelser om at ændre handelsnormer for olivenolie og olie af olivenpresserester udskydes, indtil Unionens holdning er fastlagt på grundlag af disse nye oplysninger.\nUdfærdiget i Luxembourg, den 14. juni 2019.\n(1) Rådets afgørelse (EU) 2016/1892 af 10. oktober 2016 om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne og midlertidig anvendelse af den internationale overenskomst af 2015 om olivenolie og spiseoliven (EUT L 293 af 28.10.2016, s. 2).\n(2) Rådets afgørelse (EU) 2019/848 af 17. maj 2019 om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af den internationale overenskomst af 2015 om olivenolie og spiseoliven (EUT L 139 af 27.5.2019, s. 1).\nUnionen støtter følgende ændringer til IOC's metoder på den 109. samling i Medlemsrådet fra den 17. juni til den 21. juni 2019 eller inden for rammerne af en procedure for vedtagelse af afgørelser i Medlemsrådet ved udveksling af korrespondance, der skal indledes inden den næste ordinære samling i november 2019:\nændring af metode COI/T.20/Doc. nr. 19/Rev. 5 (»Spektrofotometrisk undersøgelse ved ultraviolet lys«) gennem fjernelse af en absolut værdi og ændring af nøjagtighedsværdier\nændring af metode COI/T.20/Doc. nr. 42-2/Rev. 3 (»Nøjagtighedsværdier for de analysemetoder, som fastlægges af Det Internationale Olivenråd«) gennem ændring af de nøjagtighedsværdier, der vedrører metode COI/T.20/Doc. nr. 19 og COI/T.20/Doc. nr. 26\nændring af metode COI/T.20/Doc. nr. 26/Rev. 4 (»Bestemmelse af sammensætningen og indholdet af steroler og alkoholiske forbindelser ved gaskromatografi på kapillarkolonne«) gennem ændring af titlen, nøjagtigheds- og talmargener og kromatogrammer.\nTekniske tilpasninger til andre af IOC's metoder eller dokumenter kan tiltrædes af Unionens repræsentanter i Medlemsrådet uden yderligere afgørelser vedtaget af Rådet, såfremt disse tekniske tilpasninger følger af de ændringer, der er omhandlet i første afsnit.\nRÅDETS AFGØRELSE (EU) 2019/1029\nom den holdning, som på Den Europæiske Unions vegne skal indtages i de relevante udvalg under De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa om forslag til ændringer af FN-regulativ nr. 14, 17, 24, 30, 44, 51, 64, 75, 78, 79, 83, 85, 90, 115, 117, 129, 138, 139, 140 og 145, om forslag til ændringer af globale tekniske forskrifter nr. 15 og 19, om forslag til ændring af den fælles resolution M.R.2, om forslag til et nyt FN-regulativ og om forslag til ændringer af tilladelser til at udvikle globale tekniske forskrifter\nVed Rådets afgørelse 97/836/EF (1) tiltrådte Unionen overenskomsten under De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter (»Overenskomsten af 1958 som revideret«). Overenskomsten af 1958 som revideret trådte i kraft den 24. marts 1998.\nVed Rådets afgørelse 2000/125/EF (2) tiltrådte Unionen aftalen om etablering af globale tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, der kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer (»parallelaftalen«). Parallelaftalen trådte i kraft den 15. februar 2000.\nI henhold til artikel 1 i overenskomsten af 1958 som revideret og artikel 6 i parallelaftalen, kan det administrative udvalg for overenskomsten af 1958 som revideret og det administrative udvalg for parallelaftalen (»de relevante udvalg under FN/ECE«), hvis det er relevant, vedtage forslag til ændringer af FN-regulativer nr. 14, 17, 24, 30, 44, 51, 64, 75, 78, 79, 83, 85, 90, 115, 117, 129, 138, 139, 140 og 145, forslag til ændringer af globale tekniske forskrifter nr. 15 og 19, forslag til ændring af den fælles resolution M.R.2, forslag til et nyt FN-regulativ og forslag til ændringer af tilladelser til at udvikle globale tekniske forskrifter (»megaafgørelsen«).\nPå det 178. møde i Verdensforummet, der finder sted mellem den 24. og den 28. juni 2019, skal de relevante udvalg under FN/ECE vedtage en megaafgørelse om de administrative bestemmelser og ensartede tekniske forskrifter for godkendelse af og globale tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, der kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer.\nDet er hensigtsmæssigt at fastlægge den holdning, som på Unionens vegne skal indtages i de relevante udvalg under FN/ECE, til vedtagelsen af forslag til FN-regulativer, da FN-regulativerne vil blive bindende for Unionen og vil kunne få afgørende indflydelse på indholdet af EU-lovgivningen inden for typegodkendelse af køretøjer.\nVed Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (3) blev medlemsstaternes godkendelsessystemer udskiftet med en EU-godkendelsesprocedure, og der blev fastlagt en harmoniseret ramme med administrative bestemmelser og generelle tekniske forskrifter for alle nye køretøjer, systemer, komponenter og separate tekniske enheder. Ved nævnte direktiv blev regulativer vedtaget i medfør af overenskomsten af 1958 som revideret (»FN-regulativer«) indarbejdet i EU-typegodkendelsessystemet, enten som krav ved typegodkendelse eller som alternativer til EU-lovgivningen. Siden vedtagelsen af direktiv 2007/46/EF er FN-regulativer i stigende grad blevet indarbejdet i EU-lovgivningen.\nUnder hensyntagen til den opnåede erfaring og den tekniske udvikling er det nødvendigt at foretage en supplering af kravene til visse dele og karakteristika, der er omfattet af FN-regulativ nr.17, 24, 30, 44, 64, 75, 78, 79, 83, 85, 90, 115, 117, 129, 138, 139 og 140, og at ændre global teknisk FN-forskrift nr. 15 og 19. Desuden er det nødvendigt at korrigere visse bestemmelser i FN-regulativ nr. 14, 51, 83, 129 og 145 samt i global teknisk FN-forskrift nr. 15. Endelig er det nødvendigt at vedtage nye krav vedrørende det avancerede nødbremsesystem —\nDen holdning, som på Unionens vegne skal indtages i administrationsudvalget for overenskomsten af 1958 som revideret og i det administrative udvalg for parallelaftalen på det 178. møde i Verdensforummet, som afholdes mellem den 24. og den 28. juni 2019, er at stemme for de forslag, der er opført i bilaget til denne afgørelse.\nUdfærdiget i Luxembourg, den 18. juni 2019.\n(1) Rådets afgørelse 97/836/EF af 27. november 1997 om Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af overenskomsten under FN's Økonomiske Kommission for Europa om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter (»Overenskomst af 1958 som revideret«) (EFT L 346 af 17.12.1997, s. 78).\n(2) Rådets afgørelse 2000/125/EF af 31. januar 2000 om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af aftalen om etablering af globale tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, der kan monteres og/eller anvendes på hjulkøretøjer (»parallelaftalen«) (EFT L 35 af 10.2.2000, s. 12).\n(3) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (rammedirektiv) (EUT L 263 af 9.10.2007, s. 1).\nPunkt på dagsordenen, titel\nForslag til korrigendum 1 til supplement 6 til ændringsserie 07 til FN-regulativ nr. 14 (forankringer til sikkerhedsseler)\nForslag til supplement 1 til ændringsserie 09 til FN-regulativ nr. 17 (styrken af sæder)\nForslag til supplement 5 til ændringsserie 03 til FN-regulativ nr. 24 (synlige forurenende stoffer, måling af effekten af motorer med kompressionstænding (Røgudvikling fra dieselmotor))\nForslag til supplement 21 til ændringsserie 02 til FN-regulativ nr. 30 (dæk til personbiler og påhængskøretøjer dertil)\nForslag til supplement 16 til ændringsserie 04 til FN-regulativ nr. 44 (barnefastholdelsesanordninger)\nForslag til korrigendum til supplement 4 til ændringsserie 03 til FN-regulativ nr. 51 (støj fra køretøjer i klasse M og N)\nForslag til supplement 1 til ændringsserie 03 til FN-regulativ nr. 64 (reserveenhed til midlertidig anvendelse, sikkerhedsdæk)\nForslag til supplement 18 til den oprindelige ændringsserie til FN-regulativ nr. 75 (dæk til motorcykler/knallerter)\nForslag til supplement 1 til ændringsserie 04 til FN-regulativ nr. 78 (bremsesystemer på motorcykler)\nForslag til supplement 1 til ændringsserie 03 til FN-regulativ nr. 79 (styreapparat)\nForslag til supplement 13 til ændringsserie 06 til FN-regulativ nr. 83 (emissioner fra køretøjer i klasse M1 og N1)\nForslag til supplement 9 til ændringsserie 07 til FN-regulativ nr. 83 (emissioner fra køretøjer i klasse M1 og N1)\nForslag til korrigendum 1 til supplement 8 til ændringsserie 07 til FN-regulativ nr. 83 (emissioner fra køretøjer i klasse M1 og N1)\nForslag til supplement 9 til FN-regulativ nr. 85 (måling af nettoeffekt og effekt over 30 minutter)\nForslag til supplement 5 til ændringsserie 02 til FN-regulativ nr. 90 (udskiftningsbremsedele)\nForslag til supplement 8 til FN-regulativ nr. 115 (eftermonterede brændstofsystemer (LPG og CNG))\nForslag til supplement 10 til ændringsserie 02 til FN-regulativ nr. 117 (dæk, rullemodstand, rullestøj og vejgreb på vådt underlag)\nForslag til supplement 9 til den oprindelige ændringsserie til FN-regulativ nr. 129 (forbedrede barnefastholdelsesanordninger)\nForslag til supplement 6 til ændringsserie 01 til FN-regulativ nr. 129 (forbedrede barnefastholdelsesanordninger)\nForslag til supplement 5 til ændringsserie 02 til FN-regulativ nr. 129 (forbedrede barnefastholdelsesanordninger)\nForslag til supplement 2 til ændringsserie 03 til FN-regulativ nr. 129 (forbedrede barnefastholdelsesanordninger)\nForslag til korrigendum 3 til den oprindelige udgave af FN-regulativ nr. 129 (forbedrede barnefastholdelsesanordninger)\nForslag til korrigendum 1 til ændringsserie 03 til FN-regulativ nr. 129 (forbedrede barnefastholdelsesanordninger)\nForslag til supplement 1 til ændringsserie 01 til FN-regulativ nr. 138 (støjsvage køretøjer til vejtransport)\nForslag til supplement 2 til FN-regulativ nr. 139 bremseassistentsystemer (BAS)\nForslag til supplement 3 til FN-regulativ nr. 140 elektroniske stabilitetskontrolsystemer (ESC)\nForslag til korrigendum 1 til den oprindelige udgave af FN-regulativ nr. 145 (ISOFIX-forankringssystemer, ISOFIX-topstropforankring og i-Size-siddepladser)\nForslag til et nyt FN-regulativ om ensartede forskrifter for godkendelse af motorkøretøjer for så vidt angår det avancerede nødbremsesystem (AEBS) for køretøjer i klasse M1 og N1\nForslag til ændring 5 til FN-GTR nr. 15 (globalt harmoniserede prøvningsprocedurer for lette køretøjer — Worldwide harmonized Light vehicles Test Procedures (WLTP))\nForslag til korrigendum til FN-GTR nr. 15 (globalt harmoniserede prøvningsprocedurer for lette køretøjer — Worldwide harmonized Light vehicles Test Procedures (WLTP)) Kun den franske tekst\nForslag til korrigendum til ændring 1 til FN-GTR nr. 15 (globalt harmoniserede prøvningsprocedurer for lette køretøjer — Worldwide harmonized Light vehicles Test Procedures (WLTP)) Kun den franske tekst\nForslag til korrigendum til ændring 2 til FN-GTR nr. 15 (globalt harmoniserede prøvningsprocedurer for lette køretøjer — Worldwide harmonized Light vehicles Test Procedures (WLTP)) Kun den franske tekst\nForslag til korrigendum til ændring 3 til FN-GTR nr. 15 (globalt harmoniserede prøvningsprocedurer for lette køretøjer — Worldwide harmonized Light vehicles Test Procedures (WLTP)) Kun den franske tekst\nForslag til korrigendum til ændring 4 til FN-GTR nr. 15 (globalt harmoniserede prøvningsprocedurer for lette køretøjer — Worldwide harmonized Light vehicles Test Procedures (WLTP)) Kun den franske tekst\nForslag til ændring 2 til FN-GTR nr. 19 (fordampningsemissionsprøvningsprocedurer for de globalt harmoniserede prøvningsprocedurer for lette køretøjer — Evaporative Test emission procedures for the Worldwide harmonized Light vehicles Test Procedures (WLTP))\nFælles resolution nr.\nForslag til ændring 1 til den fælles resolution nr. 2, der indeholder definitioner vedrørende køretøjers fremdriftssystemer\nRevideret tilladelse til at udvikle ændring nr. 2 til global teknisk FN-forskrift nr. 16 (dæk)\nForslag til ændringer af tilladelsen til at udvikle FN-GTR om globale emissioner ved faktisk kørsel\nTilladelse til at udvikle en ny FN-GTR om bestemmelse af elektriske køretøjers effekt\n(1) Alle de dokumenter, der henvises til i tabellen, er tilgængelige på: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2018.html\nKOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2019/1030\nom forlængelse af godkendelsen af indoxacarb til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 18\nAktivstoffet indoxacarb blev optaget i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF (2) til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 18, og i henhold til artikel 86 i forordning (EU) nr. 528/2012 anses det derfor for at være godkendt i henhold til nævnte forordning, idet godkendelsen er underlagt de specifikationer og betingelser, der er fastsat i bilag I til nævnte direktiv.\nGodkendelsen af indoxacarb til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 18 udløber den 31. december 2019. Der blev i overensstemmelse med artikel 13, stk. 1, i forordning (EU) nr. 528/2012 indgivet en ansøgning om fornyelse af godkendelsen af indoxacarb den 28. juni 2018.\nFrankrigs kompetente vurderingsmyndighed meddelte den 12. november 2018 Kommissionen, at den i henhold til artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) nr. 528/2012 havde truffet afgørelse om, at det var nødvendigt at foretage en fuldstændig vurdering af ansøgningen. I henhold til artikel 8, stk. 1, i forordning (EU) nr. 528/2012 skal den kompetente vurderingsmyndighed foretage en fuldstændig vurdering af ansøgningen senest 365 dage efter dens validering.\nDet må derfor antages, at godkendelsen af indoxacarb til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 18 af årsager, der ikke kan tilskrives ansøgeren, vil udløbe, inden der er truffet afgørelse om fornyelse heraf. Derfor bør den gældende godkendelse af indoxacarb til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 18 forlænges i tilstrækkelig lang tid til, at ansøgningen kan behandles. I betragtning af fristerne for den kompetente vurderingsmyndigheds vurdering og for agenturets udarbejdelse og fremlæggelse af sin udtalelse bør godkendelsen forlænges til den 30. juni 2022.\nUden hensyn til godkendelsens udløbsdato er indoxacarb fortsat godkendt til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 18, under forudsætning af at specifikationerne og betingelserne i bilag I til direktiv 98/8/EF overholdes —\nGodkendelsen af indoxacarb til anvendelse i biocidholdige produkter af produkttype 18 forlænges indtil den 30. juni 2022.\nKOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2019/1031\n(meddelt under nummer C(2019) 4883)\nVed Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU (4) er der fastsat dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater, hvor der har været bekræftede tilfælde af sygdommen hos tamsvin eller vildtlevende svin (i det følgende benævnt »de berørte medlemsstater«). I del I-IV i bilaget til nævnte gennemførelsesafgørelse afgrænses og listeopføres visse områder i de berørte medlemsstater, og områderne er opdelt efter risikoniveauet på grundlag af den epidemiologiske situation for så vidt angår denne sygdom. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU er blevet ændret flere gange med henblik på at tage hensyn til ændringer i den epidemiologiske situation for så vidt angår afrikansk svinepest i Unionen, således at nævnte bilag afspejler disse ændringer. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU blev senest ændret ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/975 (5) som følge af forekomster af afrikansk svinepest i Litauen og Polen.\nSiden datoen for vedtagelsen af gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/975 har der været yderligere tilfælde af afrikansk svinepest hos tamsvin og vildtlevende svin i Polen, Litauen og Rumænien, der også skal være afspejlet i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU.\nI juni 2019 blev der konstateret to udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin i distrikterne Marijampolė og Prienai i Litauen i områder, der på nuværende tidspunkt er opført på listen i del II i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Disse udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Disse områder i Litauen, der er berørt af afrikansk svinepest, bør derfor opføres i del III i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU i stedet for i del II.\nI juni 2019 blev der konstateret et udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin i distriktet bartoszycki i Polen i et område, der på nuværende tidspunkt er opført på listen i del II i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Dette udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Polen, der er berørt af afrikansk svinepest, bør derfor opføres i del III i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU i stedet for i del II.\nI juni 2019 blev der konstateret et tilfælde af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin i węgrowski amt i Polen i et område, der på nuværende tidspunkt er opført på listen i del I i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Dette tilfælde af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Polen, der er berørt af afrikansk svinepest, bør derfor opføres i del II i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU i stedet for i del I.\nI juni 2019 blev der konstateret et udbrud af afrikansk svinepest hos tamsvin i Vâlcea amt i Rumænien i et område, der på nuværende tidspunkt er opført på listen i del I i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Dette tilfælde af afrikansk svinepest hos tamsvin udgør en øget risiko, der bør være afspejlet i nævnte bilag. Dette område i Rumænien, der er berørt af afrikansk svinepest, bør derfor opføres i del III i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU i stedet for i del I.\nFor at tage hensyn til den seneste epidemiologiske udvikling vedrørende afrikansk svinepest i Unionen og for at bekæmpe de risici, der er forbundet med spredning af sygdommen, på en proaktiv måde bør der for Litauen, Polen og Rumænien afgrænses nye højrisikoområder af en tilstrækkelig størrelse, som på behørig vis bør opføres i del I, II og III i bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU. Bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU bør derfor ændres.\n(5) Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/975 af 13. juni 2019 om ændring af bilaget til gennemførelsesafgørelse 2014/709/EU om dyresundhedsmæssige foranstaltninger til bekæmpelse af afrikansk svinepest i visse medlemsstater (EUT L 157 af 14.6.2019, s. 31).\nThe following areas in Polen:\nDEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS RETNINGSLINJE (EU) 2019/1032\naf 10. maj 2019\nom ændring af retningslinje (EU) 2015/510 om gennemførelsen af Eurosystemets pengepolitiske ramme (ECB/2019/11)\nunder henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 3.1, første led, samt artikel 9.2, 12.1, 14.3, 18.2 og artikel 20, første afsnit, og\nFor at indføre en fælles pengepolitik kræves definition af de værktøjer, instrumenter og procedurer, der skal anvendes af Eurosystemet, således at denne politik kan gennemføres på en ensartet måde i de medlemsstater, der har euroen som valuta.\nDen Europæiske Centralbanks retningslinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (1) bør ændres for at indarbejde nødvendige tekniske og redaktionelle præciseringer med hensyn til visse aspekter af de pengepolitiske operationer.\nMed henblik på at styrke gennemsigtigheden af Eurosystemets rammer for sikkerhedsstillelse bør definitionen af agencies som udstedere af eller garanter for gældsinstrumenter præciseres yderligere.\nEuropa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2402 (2), som blev vedtaget den 12. december 2017, fastsætter en generel ramme for securitisering og opretter en specifik ramme for simpel, transparent og standardiseret securitisering. Eurosystemets ramme for sikkerhedsstillelse bør revideres for at tage højde for relevante forhold i forbindelse med a) oplysningskravene, som er fastsat i den forordning med hensyn til oplysninger om de underliggende eksponeringers kreditkvalitet og udvikling, og b) bestemmelserne i den forordning vedrørende registreringen af securitiseringsregistre hos Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (»ESMA«).\nVed vurderingen af kreditkvaliteten af de aktiver, der stilles som sikkerhed for kreditoperationer, tager Eurosystemet hensyn til oplysninger fra kreditvurderingssystemer. I den forbindelse bør brugen af udbydere af tredjemandsratingværktøjer som en af de accepterede kreditvurderingskilder bringes til ophør for at mindske kompleksiteten af Eurosystemets ramme for sikkerhedsstillelse og for at bidrage til at reducere Eurosystemets brug af eksterne kreditvurderinger.\nEurosystemet accepterer visse omsættelige gældsinstrumenter udstedt eller garanteret af multilaterale udviklingsbanker og internationale organisationer som sikkerhed. Kriterierne for anerkendelse af enheder som multilaterale udviklingsbanker eller internationale organisationer bør strømlines for at mindske kompleksiteten af Eurosystemets ramme for sikkerhedsstillelse.\nEurosystemet accepterer visse gældsfordringer som sikkerhedsstillelse. Det er nødvendigt at ændre belånbarhedskriterierne for sådanne gældsfordringer for at mindske kompleksiteten af og sikre konsistens i Eurosystemets ramme for sikkerhedsstillelse. Navnlig vil Eurosystemet ikke længere sondre mellem gældsfordringer med variabel rente, der er underlagt lofter eller gulve, som er fastsat før og efter udstedelse. Tilsvarende vil Eurosystemet ikke længere sondre mellem gældsfordringer med variabel rente, som har en referencerente, der er knyttet til afkastet på statsobligationer baseret på disses løbetid. Det er også nødvendigt at præcisere, at gældsfordringer ikke er belånbare, hvis deres seneste betalingsstrøm var negativ. Endvidere bør der indføres et mindstebeløb for belånbarheden af indenlandske gældsfordringer for yderligere at harmonisere brugen af gældsfordringer som sikkerhed for Eurosystemets kreditoperationer.\nAlle aktiver, som er belånbare i forbindelse med Eurosystemets kreditoperationer, er underlagt værdiansættelsesregler og specifikke risikokontrolforanstaltninger for at beskytte Eurosystemet mod finansielle tab under omstændigheder, hvor dets sikkerhed skal realiseres på grund af en modparts misligholdelse. I den forbindelse er det nødvendigt at præcisere, at Eurosystemet tildeler ikke-omsættelige aktiver en værdi baseret på det udestående beløb for disse aktiver.\nEurosystemet accepterer særligt dækkede obligationer, som er udstedt, ejet eller garanteret af modparten eller af en enhed med snævre forbindelser til denne, som sikkerhed, såfremt de særligt dækkede obligationer opfylder visse kriterier. I den forbindelse er det nødvendigt, at Eurosystemet yderligere præciserer kriterierne for at acceptere sådanne særligt dækkede obligationer som sikkerhed.\nDesuden er det nødvendigt at foretage andre mindre ændringer af hensyn til klarhed, herunder med hensyn til det beløb, der skal stilles sikkerhed for i likviditetstilførende operationer, fristen for anmodning om adgang til de stående faciliteter og de geografiske restriktioner for værdipapirer af asset-backed typen samt aktiver, der genererer pengestrømme.\nRetningslinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —\nVEDTAGET DENNE RETNINGSLINJE —\nRetningslinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) ændres som følger:\n»agency« (agency): en enhed etableret i en medlemsstat, der har euroen som valuta, som enten beskæftiger sig med visse velgørende aktiviteter, der udføres på nationalt eller regionalt plan, eller tjener til finansiering af disse, og som Eurosystemet har klassificeret som et agency. Fortegnelsen over enheder, der er klassificeret som agencies, offentliggøres på ECB's websted og skal nærmere angive, hvorvidt de kvantitative kriterier for anvendelse af haircut fastsat i bilag XIIa er opfyldt for hver enkelt enhed«\nSom nr. 26a) og 26b) indsættes:\n»aktiveringsdato for ESMA-rapportering« (ESMA reporting activation date): den første dag, hvor både a) et securitiseringsregister er blevet registreret hos Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) og derfor bliver et ESMA-securitiseringsregister, og b) de relevante gennemførelsesmæssige tekniske standarder, i form af standardiserede indberetningsformularer, er blevet vedtaget af Kommissionen i henhold til artikel 7, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2402 (*1) og finder anvendelse\n»ESMA-securitiseringsregister« (ESMA securitisation repository): et securitiseringsregister som omhandlet i artikel 2, nr. 23), i forordning (EU) 2017/2402, som er registreret hos ESMA i henhold til artikel 10 i den forordning\nFølgende nr. 31a) indsættes:\n»register udpeget af Eurosystemet« (Eurosystem designated repository): en enhed udpeget af Eurosystemet i overensstemmelse med bilag VIII, og som fortsat opfylder kravene til udpegning, som er fastsat i det bilag«.\nFølgende nr. 50a) indsættes:\n»register med data på lånniveau« (loan-level data repository): et ESMA-securitiseringsregister eller et register udpeget af Eurosystemet«.\nArtikel 15, stk. 1, litra b), affattes som følger:\nsikre tilstrækkelig sikkerhedsstillelse for operationen indtil dens udløb, dvs. at værdien af aktiverne, der er stillet som sikkerhed, til enhver tid dækker det udestående beløb for den likviditetstilførende operation, inklusive de renter, som påløber i operationens løbetid. Hvis beløbet forrentes med en positiv sats, bør det pågældende beløb dagligt tillægges det udestående beløb for den likviditetstilførende operation, og hvis det forrentes med en negativ sats, bør det pågældende beløb dagligt fratrækkes fra det samlede udestående beløb for den likviditetstilførende operation«.\n»5. En modpart kan anmode sin hjemmecentralbank om adgang til den marginale udlånsfacilitet. Hvis hjemmecentralbanken modtager anmodningen senest 15 minutter efter lukketiden for TARGET2, behandler den nationale centralbank anmodningen den samme dag i TARGET2. Fristen for at anmode om adgang til den marginale udlånsfacilitet forlænges med yderligere 15 minutter på Eurosystemets sidste bankdag i en reservekravsperiode. Under særlige omstændigheder kan Eurosystemet beslutte at anvende senere frister. I anmodningen om adgang til den marginale udlånsfacilitet skal størrelsen på det pågældende lån angives. Modparten skal stille tilstrækkelige belånbare aktiver som sikkerhed for transaktionen, medmindre modparten allerede har forhåndsdeponeret sådanne aktiver hos hjemmecentralbanken i overensstemmelse med artikel 18, stk. 4.«\n»2. For at opnå adgang til indlånsfaciliteten skal modparten fremsende en anmodning til sin hjemmecentralbank. Hvis hjemmecentralbanken modtager anmodningen senest 15 minutter efter lukketiden for TARGET2, behandler hjemmecentralbanken anmodningen samme dag i TARGET2. Fristen for at anmode om adgang til indlånsfaciliteten forlænges med yderligere 15 minutter på Eurosystemets sidste bankdag i en reservekravsperiode. Under særlige omstændigheder kan Eurosystemet beslutte at anvende senere frister. I anmodningen angives indskuddets størrelse.«\nArtikel 59, stk. 4 og 5, affattes således:\n»4. Eurosystemet offentliggør oplysninger om kreditkvalitetstrin på ECB's websted i form af Eurosystemets harmoniserede ratingskala, herunder klassificering (mapping) af kreditvurderinger fra de godkendte eksterne kreditvurderingsbureauer (external credit assessment institutions, ECAI) i forhold til kreditkvalitetstrin.\n5. I forbindelse med vurderingen af kreditkvalitetskravene tager Eurosystemet højde for kreditvurderingsoplysninger fra kreditvurderingssystemer tilhørende én af de tre kilder, i overensstemmelse med afsnit V i fjerde del.«\nI artikel 69 udgår stk. 2.\nI artikel 70 indsættes følgende stk. 3a:\n»3a. For gældsinstrumenter, som er udstedt eller garanteret af agencies, skal udsteder eller garant være etableret i en medlemsstat, der har euroen som valuta.«\nArtikel 73, stk. 1, affattes således:\n»1. For at værdipapirer af asset-backed typen er belånbare, skal alle pengestrømsgenererende aktiver, som er sikkerhed for de pågældende værdipapirer af asset-backed typen, være ensartede, dvs. det skal være muligt at indberette dem ifølge en af de eksisterende typer af indberetningsformularer for data på lånniveau, som findes i bilag VIII, og som er én af følgende:\nlån til små og mellemstore virksomheder (SMV'er)\nArtikel 74 ændres som følger:\n»3. I forbindelse med stk. 2 anses en indehaver af pant i fast ejendom (»mortgage trustee«) eller en forvalter af tilgodehavender (»receivables trustee«) for at være en mellemmand.«\n»4. Debitorer og kreditorer for de pengestrømsgenererende aktiver skal have hjemsted eller, hvis det er fysiske personer, være residenter i EØS. Debitorer, som er fysiske personer, skal have været residenter i EØS på det tidspunkt, hvor aktiverne, der genererer pengestrømme, blev udstedt. Dertil knyttede værdipapirer skal forefindes i EØS, og lovgivningen i et EØS-land skal være gældende lovgivning for de pengestrømsgenererende aktiver.«\nArtikel 78 ændres som følger:\n»1. Der skal stilles omfattende og standardiserede data på lånniveau om den pulje af pengestrømsgenererende aktiver, der er sikkerhed for værdipapirerne af asset-backed typen, til rådighed i overensstemmelse med procedurerne fastsat i bilag VIII, hvilket omfatter oplysninger om den krævede score for datakvaliteten og kriterierne for registre for data på lånniveau. Eurosystemet tager i sin godkendelsesvurdering højde for: a) eventuelle tilfælde af manglende indberetning af data og b) hvor ofte individuelle felter til data på lånniveau ikke indeholder relevante data.«\n»2. Uanset de krævede scoreværdier fastsat i bilag VIII med hensyn til data på lånniveau kan Eurosystemet som sikkerhed acceptere værdipapirer af asset-backed typen med en lavere score end den krævede scoreværdi (A1) på grundlag af en individuel vurdering og på den betingelse, at der gives en fyldestgørende forklaring på, hvorfor værdipapiret ikke opnåede den krævede score. For hver fyldestgørende forklaring angiver Eurosystemet en maksimal tolerancetærskel og en tolerancehorisont som nærmere angivet på ECB's websted. Tolerancehorisonten anfører den tidsperiode, inden for hvilken der skal ske forbedringer af datakvaliteten for de pågældende værdipapirer af asset-backed typen.«\nArtikel 81a ændres som følger:\nStk. 1, første led, affattes således:\ngældsinstrumenter udstedt af agencies«.\nHovedstol og kuponrenter på gældsfordringer\nFor at være belånbare skal gældsfordringer opfylde følgende krav:\nde skal, indtil den endelige indfrielse, have en fast, ubetinget hovedstol, og\nen rentesats, der, indtil den endelige indfrielse, er en af følgende: