Ny regering: Nu skal der gang i overskudsvarme og varmepumper | Ingeniøren\nNy regering: Nu skal der gang i overskudsvarme og varmepumper\nIllustration: Lars Refn Illustration: Tegning: Lars Refn\nTrekløverregeringen lover at sørge for, at det kan betale sig at udnytte overskudsvarmen og etablere varmepumper, der kan lagre vindmøllestrømmen. Dansk Fjernvarme er begejstret.\n28. nov 2016 kl. 11:36 94\nEt stykke nede i den nye trekløverregerings regeringsgrundlag findes en passus, som måske kan komme til at gøre op med mange års frustration over, at overskudvarme må slippes ud til fuglene, og at VE-strøm ikke kan udnyttes i varmeforsyningen.\nHvilket adskillige faglige rapporter gennem tiderne ellers har fremhævet som den mest omkostningseffektive måde at integrere VE-strøm i energisystemet på.\nPå side 75 hedder det nemlig, at 'som led i elektrificeringen af energisystemet vil regeringen fremme varmepumper og udnytte overskudsvarme'.\nGlæde hos fjernvarmen\nHos Dansk Fjernvarme, hvis medlemmer rigtig gerne vil erstatte naturgas med store varmepumper, har man i årevis presset på for at få gjort økonomien bedre i de store varmepumper.\nDerfor vækker passussen glæde her:\n»Jeg er meget tilfreds med, at de tre partier nu forpligter sig til at udbrede varmepumper, så fjernvarmen kan udnytte mere af den stadigt grønnere el. Og at regeringen vil fjerne den dobbeltbeskatning, der i dag hindrer udnyttelse af den megen overskudsvarme,« siger Kim Mortensen, direktør i Dansk Fjernvarme, i en kommentar til det nye regeringsgrundlag.\nIfølge Dansk Fjernvarmes pressechef, Rune Birk Nielsen, formoder man, at det rent praktisk vil ske ved, at varmepumperne kommer med ind som en del af en ny energispareaftale, som endnu ikke er forhandlet helt på plads.\nOverskudsvarme kan bidrage med 15 pct.\nSamtidig regner organisationen med, at noget af den miljøpulje på 375 mio. kroner, som blev afsat i den nyligt færdigforhandlede finanslovaftale, vil blive brugt til målrettet at lette afgiften på el anvendt til opvarmning.\nDansk Fjernvarmes analyser har tidligere vist, at overskudsvarme har potentiale til at udgøre knap 15 procent af den samlede fjernvarme.\nMen en effektiv udnyttelse af overskudsvarmen vil ifølge organisationen kræve, at fjernvarmeselskaberne får økonomi til at investere i en stor eldreven varmepumpe, og at den gradvise reduktion i PSO-betalingen på elregningen kun er det første lille skridt.\nDansk Fjernvarmes direktør, Kim Mortensen, er også meget tilfreds med, at regeringen har sat et mål om, at halvdelen af Danmarks energibehov i 2030 skal være dækket med vedvarende energi.\n»Dermed er retningen sat for de mange investeringer, energisektoren skal foretage i de kommende år,« siger han.\n#1 Martin Jensen 28. november 2016 - 22:07\nHvornår mon det kommer? Vi har allerede for fem år siden modtaget elmålere der er forberedt til det. Det kunne vel implementeres med det samme. Folk kan så selv få udbygget deres eltavle og installation til automatisk at kunne tænde energitunge ting når der er overskud af strøm. Til en start kunne man jo blot have adgang fra sin mobiltelefon til den aktuelle elpris, så man selv kan vælge hvornår man vil vaske tøj o.s.v. Det kræver vel kun lige en lille optimering af prisberegningssoftwaren på elleverandørens PC-system, da vi allerede kan se vores forbrug time for time. Det er dog IKKE nok kun at differenciere selve elprisen. Afgifterne skal også køre op og ned. Ellers ændrer det ikke folks adfærd, hvis det kun drejer sig om 20 øre pr. KWh\n#2 Jens Stubbe 28. november 2016 - 22:16\nRe: Differencieret elpris:\nEn enkel model kunne være at sløjfe alle afgifter på el, men kun til husholdninger og virksomheder, der er forberedt til central styring af elforbruget og lokal lagring enten som varme eller i batterier.\nIndgrebet skulle selvfølgelig gennemføres som ren Reagonomics dvs som ufinancieret afgiftslettelse med det rationale at stigningen i økonomisk aktivitet ville sikre indtægter som ville fylde det hul i statens indtægter som hurtigt svindende afgifter ville efterlade.\n#3 Holger Skjerning 28. november 2016 - 22:20\nJa, differentierede eltariffer har vi i REO kæmpet for i mange år, - og så "aktive elmålere", der kan styre (tænde og slukke) for de elting, der kan vente, til der er masser af vind. Men det er lidt "dødens pølse" at omdanne vindmøllestrøm til varme. El er den fornemste (høj exergi) energiform, vi har, og varme er den mest primitive. Det svarer lidt til at fyre med mahogni i pejsen (Citat, Per Hækkerup). - Det forstod han allerede for 35 år siden. Det er lidt mere OK, hvis man benytter varmepumper, så det går vi også ind for. Især varmepumper i boligerne, ikke som fjernvarme, der har større tab.\n#4 Flemming Ulbjerg 28. november 2016 - 23:46\nogså ind for. Især varmepumper i boligerne, ikke som fjernvarme, der har større tab.\nDer er tre forhold, som gør det uinteressant at installere varmepumperne I boligerne: 1 Det er ufleksibelt, fordi der jo skal leveres varme, når der er behov og ikke kun når vinden blæser. 2. Centrale varmepumpers bedre effektivitet opvejer I mange tilfælde tabet i leningsnettet. 3. Centrae varmeumper behøver ikke køre når el er dyrt.\nOg endeligt så vil tabet I ledningnettene falde med tiden, da nye rør har et varmetab, der er af en størrelsesorden det halve af eksisterende rør.\n#5 Svend Ferdinandsen 29. november 2016 - 00:55\nDet virker uøkonomisk at tage spildvarme (ofte lavere temperaturer) og føde det ind i fjernvarmenettets fremløb, hvor høje temperaturer kræves. Hvorfor ikke føde det ind i returløbet, hvor varmen kan komme til nytte ved en lavere temperatur. Det gælder vel om at få flest kWh ud af det man har til rådighed. En ejendom med solfangere kunne faktisk levere varme til nettet om sommeren.\n#6 Jakob Rasmussen 29. november 2016 - 04:56\nHvorfor ikke føde det ind i returløbet, hvor varmen kan komme til nytte ved en lavere temperatur.\n@Svend Det praktiseres allerede i et vist omfang, hvor det er muligt. http://vejen-varme.dk/media/3685379/takstb...\n#7 Flemming Ulbjerg 29. november 2016 - 06:30\nHvorfor ikke føde det ind i returløbet, hvor varmen kan komme til nytte ved en lavere temperatur. Det gælder vel om at få flest kWh ud af det man har til rådighed. En ejendom med solfangere kunne faktisk levere varme til nettet om sommeren.\nEt varmeværk med en vamrepumpe er normalt koblet så varmepumpen er første step I opvarmningen fra retur til fremløbstemperatur.\nLokal solvarme kan sagtens levere til nettet. Og er praktiseret flere steder. Det er bare en ret dyr løsning, fordi solvarmeanlæggene normalt er ret små - og dermed dyre pr m2. Et lokalt solvarmeanlæg, der leverer til nettet, har ikke behov for et varmelager.\n#8 Anders Majland 29. november 2016 - 11:37\nDet er jo ikke et enten-eller - mere et både-og\nJeg er i den situation jeg at jeg formentligt skal have ny varmekilde indenfor de kommende år. Da der hverken er gas eller fjernvarme i nærheden er de 2 oplagte muligheder varmepumpe eller biomasse (træpiller). Investeringen i varmepumpe er størst og med slingrekursen på solcelleområdet i frisk erindring kan jeg ikke undgå at være nervøs for økonomien på længere sigt ....\nMange steder med fritliggende huse er der også plads til et lokalt varmelager og med en differentieret el og afgiftspris på strømmen kan døgnudsving måske godt udjævnes\n#9 Martin Jensen 29. november 2016 - 22:02\nDe målere vi har nu (Echelon) er forberedt til styring af eltavlen. Det kræver dog omfattende udvidelse hos folk. Der skal eventuelt en ny sikringsgruppe til denne funktion. Desuden skal man på de fleste vaskemaskiner i dag først sætte den i gang og derefter slukke strømmen til den, hvorefter den formodentligt fortsætter programmet. Hvis programmet ikke er startet, vil de fleste maskiner ikke gå i gang. Det gjorde de gamle med mekaniske timere. Lettere er det at folk SELV styrer hvad de vil der hjemme og hvor automatiseret de vil gøre det, men med forskellige eltariffer incl. varierende afgifter så det giver en væsentlig prisforskel pr. kWH. Det kunne gøres med det samme med de målere vi har nu som allerede er fjernaflæst, og hvor vi kan følge elforbruget time for time. Prisen kunne man så eventuelt se på sin mobiltelefon hele tiden.\n#10 Martin Jensen 29. november 2016 - 22:08\nSOm jeg har skrevet i andet indlæg, kan elprisen differensieres, så finder folk nok selv ud af at slukke for varmen når den er dyr og tænde når den er billig i løbet af et døgn, eventuelt med automatiske styringer hvis man er til det. Det er dog ikke nok at regulere elprisen med 10-20 øre pr kWH. Der skal også køres op og ned med afgifterne så det batter lidt mere. Man kan også gøre de første 2000 kWh pr år pr. husstand med en billigere afgift, og forhøje den jo mere man bruger. Det vil også give incitament til at spare + folk med få penge også kan få lys i lampen og kulde i køleskabet til de mest basale ting.\n#11 Christian Halgreen 30. november 2016 - 00:24\nAd. 1. Ser du bort fra, at decentrale varmepumper kan være supplerende varmekilder i huse, der herudover har pillefyr, gasfyr, brændeovn eller solvarme, så man kan spare på brændslet, når el er billligt.\nAd 2. Hvor meget mere effektiv er en central varmepunpe, der skal løfte temperaturen på returvand i fjernvarmesystemet end en decentral varmepumpe, der skal løfte en indetemparatur omkring de 20 grader?\nAd 3. Decentrale varmepumper, behøver heller ikke køre, når el er dyrt.\nLad det nu ikke blive en krig om, hvorvidt decentrale eller centrale varmepunper skal have adgang til billig el, når der er meget af den. Hvis man sikrer, at rammebetingelserne er ens - altså at elprisen er ens for begge typer af reguleringsvillige forbrug - så kan den bedste teknik vinde.\n#12 Søren Jæger Hansen 30. november 2016 - 11:59\nTænk hvis man kunne få sat\nTænk hvis man kunne få sat gang i elbilsalget igen, så vi også ku' bruge noget af den natlige vindstrøm til at fortrænge afbrænding af fossiler på vejene.\n#13 Christian Nobel 30. november 2016 - 12:46\nEt lokalt solvarmeanlæg, der leverer til nettet, har ikke behov for et varmelager.\nØhhh, ah va' ba' ???\nDet giver da rigtig god mening at et barmarkssolvarmeanlæg har et gedigent stort varmelager, således at der også kan leveres varmt vand når solen ikke skinner.\n#14 Flemming Ulbjerg 30. november 2016 - 15:31\nDet fremgår af debatten med Svend at et lokalt solvarmeanlæg, er et anlæg på en bygning tilkoblet fjernvarme.\nHåber det hjælper lidt på forståelsen, så du ikke behøver afslutte med ???\n#15 Flemming Ulbjerg 30. november 2016 - 19:44\nAd. 1. Ser du bort fra, at decentrale varmepumper kan være supplerende varmekilder i huse, der herudover har pillefyr, gasfyr, brændeovn eller solvarme, så man kan spare på brændslet, når el er billligt. Ad 2. Hvor meget mere effektiv er en central varmepunpe, der skal løfte temperaturen på returvand i fjernvarmesystemet end en decentral varmepumpe, der skal løfte en indetemparatur omkring de 20 grader? Ad 3. Decentrale varmepumper, behøver heller ikke køre, når el er dyrt. Lad det nu ikke blive en krig om, hvorvidt decentrale eller centrale varmepunper skal have adgang til billig el, når der er meget af den. Hvis man sikrer, at rammebetingelserne er ens - altså at elprisen er ens for begge typer af reguleringsvillige forbrug - så kan den bedste teknik vinde\nad 1. Hvis varmepumpen er supplerende, ja så skal der jo investeres i flere systemer, hvilket jo fordyrer det samlede anlæg.\nad 2. En luft / vand varmepumpe, som kører på et stort værk, kan drives med COP 3,5 - 4,0 ved forvarmning af returvandet. ved opvarmning til 65 grader, som i mange driftstimer er tilstrækkeligt, vil den være omkring 3,4. Begge tal forudsat 0 grader fordampning.\nEn luft / vand i et parcelhus med radiatorer, har en SCOP på op mod 3,5. MEN PAS PÅ. SCOP indregner IKKE produktion af varmt vand. Kun rumvarme. Desværre. Når der også skal leveres varmt vand, falder værdien en hel del, og vil næppe være over 3,0.\nad. 3. Hvis decentrale varmepumper ikke skal køre når el er dyrt, kræves en større akkumuleringstank, hvilket både fordyrer anlægget, kræver mere plads og øger tabene.\nLad den samfundsøkonomisk bedste løsning vinde.\n#16 Jakob Rasmussen 30. november 2016 - 19:57\nMEN PAS PÅ. SCOP indregner IKKE produktion af varmt vand. Kun rumvarme. Desværre. Når der også skal leveres varmt vand, falder værdien en hel del, og vil næppe være over 3,0.\nOK har solgt/leaset en del luft/vand varmepumpeanlæg til eksisterende huse. SCOP er i snit 2,8\n#17 Flemming Ulbjerg 30. november 2016 - 20:01\nDe bedste på Varmepumpelisten ligger over 3 i SCOP. For ikke at bruge tendentiøse forudsætninger, brugte jeg disse som udgangspunkt.\n#18 Michael Mortensen 30. november 2016 - 20:28\nad 1 - I boliger udenfor fjernvarmenettet vil jeg antage at der allerede er et varmesystem og derfor er det varmepumpen der er supplerende ;)\nad 2 - Men er rumvarme ikke også der vi bruger absolut mest energi i den eksisterende boligmasse?\nad 3 - Plads delen er jeg enig i, de fylder lidt.\nMen resten er vist ikke noget reelt problem. Akkutanken kan bruges maksimalt og når den nu alligevel står der, så koster 6-8 m2 solfangere på taget ikke meget ift. deres ydelse.\nDer er ikke noget tab i decentrale akkutanke = 0% Den varme der sniger sig gennem isoleringen tilgår jo huset på lige fod med en radiator. (fyringssæsonen)\nTab om sommeren er hamrende ligegyldigt, det er mere end rigeligt dækket ind af solfangerne.\n1000L akkutank+solvarme+Luft/vand VP koster ikke meget og den årlige varmeregning bliver ret lav.\nVi skal nok huske at tage miljø faktoren med i den betragtning, ellers står vi alle med fossil centralvarme.\nHvad giver reelt mest for pengene?\nAt tillade folk udenfor fjernvarmen at fortrænge fossiler/brænde med vindenergi? Eller Bruge vinden til at lukke ned for bio-massen i kraftvarmeværkerne?\nHvem skal så levere strømmen når vinden ikke blæser? Og til hvilken pris, når nu varmen allerede er på plads?\nJeg ser regeringens forslag om reduceret el-afgifter til fjernvarmen som en måde at få el-dreven fjernvarme hvor de får "bare lidt" i energiafgifter fra varmekunder, frem for nuværende afgiftsfrie bio-masse.\nSamtidigt opnår de den afledte effekt at elpriserne stiger ved vindstille, da det ikke længere vil være er rentabelt at drive kedlerne i de mange mindre bio-massebaserede kraftvarmeværker.\nHvad der er samfundsøkonomisk bedst er reelt irrelevant, øvelsen drejer sig om noget helt andet: Statens indtægter.\nHvis staten virkeligt ville noget, gav de kun afgiftslettelser på el, steder hvor varmenproduktionen i forvejen laves af fossiler!\n#19 Flemming Ulbjerg 30. november 2016 - 20:32\nMiljø er en del af samfundsøkonomiske beregninger som standard.\n#20 Michael Mortensen 30. november 2016 - 20:48\nHvad vil det betyde for prisen når strøm ikke længere er et "affaldsprodukt" fra varmeproduktion?\n#21 Flemming Ulbjerg 30. november 2016 - 20:56\nIfølge disse forudsætninger, bliver el markant dyrere i de næste 20 år, samfundsøkonomisk. Derfor er det jo afgørende at vi ikke beslutter nye investeringer på dagens priser, men på basis af en langtids betragtning.\n#22 Jakob Rasmussen 30. november 2016 - 21:19\nStorm P tillægges jo udtalelsen: det er svært at spå - især om fremtiden. Og så vidt jeg husker har Energistyrelsen de sidste 3 gange de har revideret beregningsforudsætningerne blevet med med at rykke tidspunktet for hvor år el bliver dyrere. Efterhånden begynder jeg at tvivle på OM det bliver dyrere ?\n#23 Michael Mortensen 1. december 2016 - 09:12\nHvis der forventes stigende el priser, er det efter min mening, ikke specielt smart at lave tiltag der forsager yderligere prisstigninger!\nDet er, efter min mening helt skævt at bruge vinden til at lukke ned for central biomasse baseret opvarmning, og tilhørende strøm produktion.\nHvor selv samme vind kan bruges til at lukke munden på olie/gasfyr udenfor fjernvarme nettet, en simpel el-patron vil kunne halvere dette forbrug.\nLigeledes kan vinden bruges til at lukke ned for Jensens pillefyr og Hansens brændeovn, ligeledes en forbrugshalvering med simple el-patroner\nSætter vi en lille kosteskabs akkutank på 300L op de steder, henter vi en ret meget større ressource besparelse af olie/gas og brænde + vi motiverer folk til at installere solvarme på taget. Vi kan med en lille 300L beholder reducere ressourceforbruget med omkring 65-70% (Baseret på at solvarme dækker 25% og vinden blæser ca 50% af tiden)\nDe sparede ressourcer olie/gas og brænde er bedre brugt til andet en simpel opvarmning - F.eks transport og central kraftvarme.\n#24 Christian Nobel 1. december 2016 - 13:14\nIfølge disse forudsætninger, bliver el markant dyrere i de næste 20 år, samfundsøkonomisk.\nEn rapport der starter med at spå en dollarkurs i 2020 og frem er ret svært at tage seriøst.\nDer var heller ikke nogen der spåede at Trump blev præsident, men det skete.\n#25 Niels Hansen 2. december 2016 - 19:58\nDet forekommer være en ekstrem dyr og meget ineffektiv måde at gøre landet fossilfri på. Bruge flere 100 Mia på at opstille møller som så skal producere strøm til el-patroner som laver varme.\n#26 Flemming Ulbjerg 2. december 2016 - 20:09\nChristian. Hvad er alternativet ? At vi ikke gør forsøget ?\n#27 Michael Mortensen 2. december 2016 - 22:38\net forekommer være en ekstrem dyr og meget ineffektiv måde at gøre landet fossilfri på. Bruge flere 100 Mia på at opstille møller som så skal producere strøm til el-patroner som laver varme.\nHvis alternativet er at bruge strømmen til at fortrænge biomasse fyrede kedler på et kraftvarmeværk. (altså ingen reduktion af fossil afbrænding)\nSå mener jeg godt vi kan retfærdiggøre at individuel fortrængning af fossil energi godt kan betale for alle møllerne: 47 øre/kwh for varmen de første 12-15 år og derefter skal de så kun betale for marginal prisen for vedligehold. Altså en garanteret pris på ca 30 øre/kwh midlet over 30 år + distribution. I alt ca 60-75 øre/Kwh med en simpel el-patron I alt ca. 25-30 øre/Kwh med en varmepumpe COP 2,5 (plus afskrivning af denne)\nHvad koster fossil energi? (på eksisterende fyr) Hvad er den billigste Fjernvarme idag? (eksisterende område) Hvad er den billigste Fjernvarme idag? (ny etableret område) Hvad koster træpiller? (på eksisterende fyr)\nKan/vil nogen garantere en 30 års fast pris på ovenstående, som er under de priser vi kan opnå via fortrængt forbrug i individuelt opvarmede huse?\nDertil kommer at vi ikke får brug for nogen som helst form for backup til vindmøllerne da disse møller kan betragtes som backup for de individuelle olie/gas/træpiller.\n#28 John Johansen 3. december 2016 - 11:21\nO.T. - Trykluft\nHvis man f.eks. tager udgangspunkt i https://ing.dk/artikel/snart-kommer-bilen-... "The Air Car, udviklet af franske MDI, hævdes at kunne køre 200 kilometer på en tank luft, der koster under 15 kroner at producere ved hjælp af strøm" Hvis man tager udgangspunkt i en tank, på størrelse med et olympiske svømmebassin, god journalistenhed! ;-) Hvor meget energi kan så lagres heri? Gerne målt i husstandes forbrug. Endnu en journalistenhed.\nKunne trykluft så ikke være et godt lagringsmedie?\n#29 Niels Hansen 3. december 2016 - 13:31\nNU havde man jo en glimrende lejlighed til at lukke 3 store kraftvarmeværker nemlig Amagerværket, NOrdjyllandsværket og Fynsværket da Vattenfall ikke ønskede at virke i Danmark mere.\nDe tre værker tonser ubrugelig strøm ud i nettet som dag og nat hele året i praksis udelukker møllestrømmen fra at bruges ordentlig, og der opstår tåbelige ideer med el-patroner, vandtanke i boligen osv. Og hvis varmen er ubrugelig fra el-produktionen og er umulig at afsætte til byerne så afsættes den til naturen som i Odense og Ålborg hvor er der er andre energikilder som har fortrinsret (Ålborg Portland og affaldsforbrænding), så er det så skrigende tåbelig at det overgår alt. Det giver selvsagt lidt mere mening i vinterhalvåret hvor varmen fra værkerne er brugbar til byerne.\nEt værk som Ålborg det kan ikke lukke længere ned end 65 Mw el og 120 mw varme og som sagt hvis ikke Ålborg kan aftage varmen så skal det opvarme Limfjorden! OG strømmen er i mange tilfælde ubrugelig i konkurrance med møllerne og udlandet.\nBare en nedlukning af værket i sommerhalvåret koster 14 mio. Og det koster at igangsætte igen.\nF.els. I Odense har man fra Affaldsforbrændingen og halmkraftværket over 50 Mw el-produktionsevne som via dampturbiner kunne trække store varmepumper som køler havvand eller fjordvand. Dampturbiner så man ikke kommer i konflikt med el-afgifter. Der er overhovedet ingen undskyldning for ikke at lukke Fynsværket.\n180 Mw varmepumpe som yder over 80 C fjernvarme til Stockholm ved en cop lige under 4 se http://www.friotherm.com/webautor-data/41/...\nDet kunne man udmærket have lavet i Odense, Ålborg, og Københvan og erstatet de tåbelige ting man har foretaget sig. I Ålborg har man 20 mw el fra en affaldsforbrænding og 60 Mw møller i oplandet til Nordjyllandsværket som kunne drive varmepumper som erstatter Nordjyllandsværket evt. suppleret med et mindre flis eller halmkraftværk.\nNOrdjyllandsværket skal kunne yde 400 mw til Ålborg som det er i dag når der er meget koldt.\nI København har man så meget el-produktionsevne som reelt dumpes ud i el-nettet i konkurrance med møllestrømmen, som kunne drive store varmepumper som køler Øresund. F.eks. Den nye affaldsforbrænding med 50 Mw el som kunne omsættes til 200 Mw fjernvarme.\nNedlukning af værkerne vil tillade mere møllestrøm til nettet, men yderligere at lokale møller og affaldsforbrændingernes el-produktionsevne udtages af nettet og yder varme er dobelt op og ville trække el-produktion ud af nettet så mere mølleproduktion kan tilflyde elnettet, og varme til byerne ville være fossilfri, billig og bæredygtig.\nEller i stedet for at sejle biomasse ind fra Landbortistand som omsættes i tåbelige energisystemer som omsættes til varme på en ekstrem bekostelig måde.\n#30 Niels Hansen 3. december 2016 - 13:46\nRe: O.T. - Trykluft\nSå længe der er et Kraftværk som kan lukke ned for den strøm som er i overskud i nettet og lade brændslerne 'blive i tanken' hvorfor skal man så gemme strøm, og yderligere så længere der er strøm i nettet som kan mangedobles til varme via en varmepumpe og reelt erstatte brændsler, hvorfor skal der så gemmes strøm.\nFuld og hel gal tankegang.\n#31 John Johansen 3. december 2016 - 14:45\nSå længe der er et Kraftværk som kan lukke ned for den strøm som er i overskud i nettet og lade brændslerne 'blive i tanken' hvorfor skal man så gemme strøm\nFordi vind og sol måske/sandsynligvis bliver primærkilder på et tidspunkt, og vi ønsker at udfase fossile brændsler. Så var det måske bekvemt at gemme energi, til når vinden ikke blæser, og solen ikke skinner! - Derfor, Niels Hansen! Ellers tak for dit "konstruktive" indspark!\n#32 Niels Hansen 3. december 2016 - 15:55\nSå var det måske bekvemt at gemme energi, til når vinden ikke blæser, og solen ikke skinner!\nJeg forstår stadig ikke hvad der skal gemmes energi for! VEd springflods ophør er der i de Nordiske vandmagasiner 125 Twh energi: el-produktion som kan startes og stoppes inden for få sec.\nF.eks. 7 Twh i Blåsjø 3,1 Km3 vand i 3 km højde se https://da.wikipedia.org/wiki/Bl%C3%A5sj%C...\nMuligheder for at lukke Tyske og Danske Baseloadværk i samdrift med de Nordiske vandmagasiner er enorm. se https://www.ise.fraunhofer.de/en/downloads... og så Iøvrigt erstatte varmeproduktione med varmepumper. Og indtil afgiftsstrukturen er på plads så må man opstille vindmølleparker f.eks. i Havet ud for KØbenhvan og forsyne byen 100 % med varmepumper, eller forsyne varmepumperne direkte eller bruge damp fra affaldsforbrændinger via dampturbiner for at overkomme afgiftsproblematikken.\nEn stor statsning på minikraftværk i Hamburg er stort set værdiløs sammen med møller og baseload fra kul og atom. Zuhausekraftwerke https://www.bhkw-infozentrum.de/aktuelle-b... de små folkewognsmotorer kan ikke yde el til nettet i konkurrence med baseload og møller og husene opvarmes overvejende med husets gaskedel.\nI øvrigt har vi termiske lagre produceret af den dansk virksomhed CSP-Ålborg som kan lagre enorme mængder el og genvinde den 100 % efter princippet her se http://www.nhsoft.dk/work/FG26/Jan/termisk...\nStore baseload værker sammen med vind, sol er aldeles tåbelig.\nOg så i Danmark bruger man flere milliarder på netop baseload-værker da man køber Vattenfall's og bygge dem om til at brænde træ som importeres fra verdens skove, når der forefindes systemer som varmepumperne i Sverige. Det er simpelthen så skingrende skørt og et ressource og pengemisbrug uden sidestykke.\n#33 Jakob Rasmussen 3. december 2016 - 15:59\nNå så er du i gang igen https://da.m.wikipedia.org/wiki/Evighedsma...\n#34 Niels Hansen 3. december 2016 - 16:01\nDinorwig Powerplant https://www.youtube.com/watch?v=UXc3DJsI1xE\n#35 Niels Hansen 3. december 2016 - 16:13\nEller man kan gemme energi fra overløbsstrøm i termiske lagre ved meget høje temperaturer og den lagrede strøm i det varme lager kan genvindes 100 % set i den sammenhæng at lavkvalitetsbrændsler bruges som katalysator til at genvinde den lagrede strøm 100 %.\nI et senarie hvor vi i dag ene og alene brænder affald af løbende og hvis der er burg for strøm så er det godt hvis ikke så sælges strømmen for ingenting eller der betales for at komme af med strømmen.\nAltså hovedløs tåbelig! De temiske systemer som man råder over idag f.eks. via CSP Ålborg så kunne affaldet brændes løbende af (det lader sig ikke oplagre) og energien kunne gemmes i termiske lagre ved en middeltemperatur måske op til 500 C. Og den møllestrøm som ønskes lagret og genvunden lagres ved meget høje temperaturer i det termiske lager.\nNår man så ønsker at genvinde energien til strøm via et dampsystem som er lagret i det meget varme lager så bruges energien lagret i det middelvarme lager som katalysator til at genvinde møllestrømmen og det vil virke.\nEnergien fra affaldet ender nu som fjernvarme eller det afsættes ved at opvarme havvand.\nOg der er altså ikke tale om en evighedsmaskine men ene og alene rettidig omhu med landets ressourcer.\n#36 Jakob Rasmussen 3. december 2016 - 16:19\n@Niels Hansen Det er simpelthen utåleligt at høre på din vedvarende uvidenhed. Energinet nægtede at lukke Fyns Værket https://ing.dk/artikel/vattenfall-faar-nej...\nDe tre værker tonser ubrugelig strøm ud i nettet som dag og nat hele året i praksis udelukker møllestrømmen fra at bruges ordentlig, og der opstår tåbelige ideer med el-patroner, vandtanke i boligen osv.\nTilsyneladende har du aldrig hørt om Nordpool, markedskræfter, op/nedregulering eller akkumuleringstanke.\nOg hvis varmen er ubrugelig fra el-produktionen og er umulig at afsætte til byerne så afsættes den til naturen som i Odense og Ålborg hvor er der er andre energikilder som har fortrinsret (Ålborg Portland og affaldsforbrænding), så er det så skrigende tåbelig at det overgår alt. Det giver selvsagt lidt mere mening i vinterhalvåret hvor varmen fra værkerne er brugbar til byerne.\nHvornår har der sidst været el priser der betingede at der blev kørt kondensdrift ?\nBortset fra at dine regnestykker som sædvanlig ikke holder. Ellers var det naturligvis allerede blevet gjort.\n#37 Niels Hansen 3. december 2016 - 16:52\nDet er simpelthen utåleligt at høre på din vedvarende uvidenhed. Energinet nægtede at lukke Fyns Værket https://ing.dk/artikel/vattenfall-faar-nej...\nJa men nu påstår du jo vedholdende at Energinet kun forlanger et Centralt værk for vest og at de tillader alle andre at lukke, det holdt du jo meget fast på for 3 mdr. siden herinde, i forlængelse af du havde set Energinet's krav til Centrale kraftværker som skulle være i drift.\nJeg har siden foreholdt Energinet forholdet og det er korrekt at de forlanger kun et Central værk i drift. På spørgsmålet hvis alle centrale værker så lukker om så kun et værk ville kunne varetage reaktiv balancekraft. Ja så ville man nok få problemer som de siger. Men der er ikke noget problem i at nedlægge Fynsværket.\nEller Fynsværket kan uden problem lukkes\nPrøv og forhold dig til at et værk som Fynsværket kan ikke gå under en vis el-produktion og hvis affaldsforbrændingen i Odense kan dække varmebehovet så skal det afsættes store effekter til Odense å.\nOg i øvrigt er priserne ekstrem lave.\nDet sker i Ålborg hele sommerhalvåret når Aalborg POrtland og affaldsforbrændingen varetager forsyningen af Ålborg med fjernvarme, så afsættes spildvarmen fra el-produktionen ved at opvarme fjordvand, præcis som det sker i Odense.\nHalmkraftværket er på 35 Mw (el) i Odense og det er nemlig blevet gjort i Odense med en el-dreven varmepumpe. Der virker faktuelt en 2 Mw varmepumpe på halmkraftværket i Odense som køler kølevand fra kraftværket og strømmen til varmepumpen er afgiftsfri som Vattenfall fik Skat's ord for er i orden. Derfor er det selvsagt også i orden at bruge de resterende 35 Mw el via varmepumper.\nUtrolig at man ikke har kunnet finde ud af at bruge de 35 Mw afgiftsfritaget el fra Halmkraftværket i Odense, til et eller andet fornuftig sammen med varmepumper som køler luft eller fjordvand.\nAffaldskraftværket her vil man være nødsaget til at bruge en turbine som trækker direkte på turbinekompressorer som dem i Stockholm, i stedet for at bruge strøm.\n#38 Jakob Rasmussen 3. december 2016 - 17:05\nEnerginet kun forlanger et Centralt værk for vest og at de tillader alle andre at lukke, det holdt du jo meget fast på for 3 mdr. siden herinde, i forlængelse af du havde set Energinet's krav til Centrale kraftværker som skulle være i drift.\nTak! Det glæder mig at du er i stand til at indrømme dine fejl. Gad vide om du kan huske hvad du så mener til næste debat.\nDet har du helt ret i. Men til gengæld kan værket starte og stoppe meget hurtigere end nogen sinde har opfattet. Og flere af enhederne kan uden problemer køre modtryk. Det sammenholdt med 75000 m3 akkumuleringstank gør dit indlæg stort set hypotetisk.\nså afsættes spildvarmen fra el-produktionen ved at opvarme fjordvand, præcis som det sker i Odense.\nDet er simpelthen lodret løgn Niels! Det er år siden det har kunnet betale sig at drifte værket på den måde.\nDet er ikke noget problem. (Bortset fra at Skat sikkert vil prøve at anfægte det) Problemet er at der stadig ikke er økonomi i det.\n#39 Niels Hansen 3. december 2016 - 17:52\nNæhe. Hvis alle værker lukker så ville nettet netop ikke kunne klarer sig med et centralt værk. Energinet's udmedling var jo under den forudsætning at nogle værker vedblev med at producere, Randers, Herning, Ålborg, Esbjer, Studstrup, Skærbæk og Odense. Og ikke alle lukker på en gang!\nJa det kan starte og stoppe el-produktionen ved at bypasse dampen forbi turbinen. Men kedlerne fortsætter for fulde hammer og der brændes kul.\nI Ålborg hvor der ikke er udsigt til overhovedet at kunne afsætte fjernvarme fordi Ålborg Portland og affaldsforbrændingen dækker behovet hele sommeren der afsættes hele kondenstenergien til Limfjorden.\nNej det er ikke en lodret løgn det er den klare og rene sandhed.\nNår man i Ålborg har kørt værket helt ned til 65 Mw el som er minimum og 120 Mw varme så er der i sommermånederne ikke anden mulighed end at afsætte varmen til Limfjorden fordi Ålborg Portland og Affaldsforbrændingen mere end rigelig kan varetage forsyningen af Ålborg.\nAlternativ at man skulle bruge 14 Mio på at lukke værket ned i sommermånederne og starte det op igen om efteråret!\nOg man må gøre det samme i Odense når affaldsforbrændingen afsætter varme og kulkraftværk har et absolut minimum det kan køres ned til, så må der være overskud af varme fra de 2 værker som afsættes til Odense fjord.\nDet er ikke noget problem. (Bortset fra at Skat sikkert vil prøve at anfægte det)\nNu har jeg jo flere gange vist dig et bindende svar fra skat hvor en vindmølle og en biogasmotor trækker en varmepumpe hvor strømmen selvsagt er afgiftsfri.\nMen ellers tager det 3 mdr. at få et bindende svar fra Skat. Man kan også få et anderkendt revisorfirma til at granske de bindende svar der er på området og så den lov som virker på området og det tager typisk 14 dage.\nProblemet er at der stadig ikke er økonomi i det.\nDer betales en ekstra betaling fra biomasse-el på 15 øre oven i NOrdpool-prisen, dvs. man i lange perioder har el i Odense til i hvert fald 35 øre/kwh til en varmepumpe. Hvordan skulle man kunne undgå at få økonomi i det.\nMan kunne jo købe 1 - 200 stk af disse se http://www.vvs-eksperten.dk/comax-luft-van...\nEN SCOP på 2,89 ved vand som opvarmes til 55 C\n#40 Jakob Rasmussen 3. december 2016 - 18:21\nNæhe. Hvis alle værker lukker så ville nettet netop ikke kunne klarer sig med et centralt værk. Energinet's udmedling var jo under den forudsætning at nogle værker vedblev med at producere, Randers, Herning, Ålborg, Esbjer, Studstrup, Skærbæk og Odense. Og ikke alle lukker på en gaang\nEnerginet.dk's udmelding var at et værk var tilstrækkelig. Hvilket du jo netop i det forrige indlæg har indrømmet.\nJa det kan starte og stoppe el-produktionen ved at bypasse dampen forbi turbinen. Men kedlerne fortsætter for fulde hammer og der brændes kul\nSig mig hvor mange år er det siden du har været uden for Svendborg ? Det er faktisk muligt at planlægge adskillige timer forud, og det er nok. Du husker det måske ikke, men vi har tidligere debatteret hvor få timer en hel kraftsværksblok kan starte op på, og hvad der faktisk også er af aftaler med Energinet.dk om dette.\nNå nu er vi nået til antagelserne. Sådan plejer det jo også at være fra din side. Men nu er der jo en række andre produktionsenheder der kan kombineres med i Odense. Og jeg fandt lige Vattenfall's miljøredegørelse fra 2013, hvor der nævnes 7 minutter (syv minutter) med utilsigtet kølevandudledning. Så jeg kan kun sige, at du endnu en gang ikke aner hvad du taler om.\nOg jeg kender udmærket svaret til Ringkøbing Maskinværksted og de konditioner det er afgivet under. Og jeg kender også udmærket Skat's stilling i den konkrete sag.\nJeg kan nøjes med at komme med en enkelt kommentar : driftstimer! Det er simpelthen i store dele af året ikke konkurrencedygtigt med de alternative produktionsenheder. Ellers blev det naturligvis gjort.\nMen når du igen har tid til at genere ing.dk'S læsere med dine luftkasteller, så formoder jeg at du igen er uden fast beskæftigelse, hvilket ikke lover godt for den kommende tids debatter.\n#41 Lars Christoffersen 3. december 2016 - 18:25\nEl er den fornemste (høj exergi) energiform, vi har, og varme er den mest primitive.\nDet er noget sludder som stammer fra dengang man lavede el på olie, gas eller kul. El fremstillet på sol, vind, vand, etc er et glimrende opvarmnings alternativ. Det er da, alt andet lige, for sindsygt at lukke møller ned ved negative elpriser, når man kunne sælge el billigt som opvarmningsmiddel. Det er gamle forstokkede og ignorante holdninger som den her, der står i vejen for det elbaserede samfund vi skal over i. Og hele ideen om "det skal igennem varmepumper" er også vanvittig. Det er bedre økonomi i at lave nogle flere vindmøller og så varme direkte op med el. Men som det første er bare det at kunne få den billige energi ind i varmesystemet, frem for at betale for at give den væk, første prioritet.\n#42 Niels Hansen 3. december 2016 - 19:16\nHvis et centralt værk ønsker at lukke ned skal de i forvejen meddele Energinet det.. Selv om Energinet har et værk i reserve så kan el-nettet ikke virke hvis alle centrale værker lukke ned på en gang, hvilket de ikke vil få lov til.\nJeg konstaterer at Fynsværket kan altså lukkes, og det overflødige kulforbrug kan stoppes.\nJeg har umiddelbart været på Nordjyallandsværket og de skal kører kedlerne med omkring 190 mw effekt hele tiden og yde 65 mw el som det mindste og restvarmen bortventileres til Limfjorden, alle sommertimerne, når Ålborg ikke kan aftage varme.\nHVis man i Odense skulle kunne slukke kedlerne helt på kulværket og så i løbet af få timer starte op, og yde strøm. Det lyder meget imponerende, på så gammelt et værk. Man kunne i Odense lærer de tyske kul-værker en del hvis det virkelig er tilfældet.\nSå kender du vel også Skat's svar til Vattenfall omkring varmepumpen netop på halmkraftværket på Fynsværket.\nEt faktum er at en luft/vand varmepumpe opbygget omkring Sabroe's ammoniakanlæg som opvarmer fjernvarmevand til 60 C at det vil ske ved scop på 4 det vil med størm fra halmkraftværket gi' en variabel produktionspris på undrer 100 kr/mwh og inkl drift og kapital 150 kr/mwh ved 5000 produktionstimer. Altså væsentlig billigere end kulvarme.\nDet 60 C varme varmepumpevand løber nu ind i halmkraftværket og affaldsforbrændingens kondensator og opvarmes til den endelige tempertur til Odense.\n#43 Niels Hansen 3. december 2016 - 19:31\nDet er noget sludder som stammer fra dengang man lavede el på olie, gas eller kul. El fremstillet på sol, vind, vand, etc er et glimrende opvarmnings alternativ.\nDet er simpelthen en glidebane. Producerer meget bekostelig strøm hvor noget koster over 1 kr/kwh og så omsætte det i el-patroner til varme. Det går bare ikke.\nMan kunne stoppe alle de el-produktioner som ikke er nødvendige og så opstille store varmepumper på kraftværkerne som via dampturbiner trækker varmepumpen direkte så opnås 2 fordele. Dels at kraftværket nu ikke afsætter strøm i konkurrance med møllerne og at brændsler spares når der skal ydes fjernvarme.\n#44 Flemming Ulbjerg 3. december 2016 - 19:34\nopstille store varmepumper på kraftværkerne som via dampturbiner trækker varmepumpen direkte så opnås 2 fordele.\nEr der overhovedet opstillet nogle af disse. ?\n#45 Niels Hansen 3. december 2016 - 19:38\nJa! Som køleanlæg hvor en dampturbine trækker direkte på kompressoren. Det er en ret kendt opstilling i industrien herunder via direkte træk til gasturbiner.\n#46 Flemming Ulbjerg 3. december 2016 - 19:39\nMen foreløbigt ikke til fjernvarme\n#47 Niels Hansen 3. december 2016 - 19:52\nMen der også lang vej hvis en sådan kompressor se http://www.friotherm.com/webautor-data/41/... virker til fjernvarmeforsyning i Stockholm og en magen til virker i en køleopstilling på en petrokemisk industri i Norge hvor den så trækkes af en dampturbine og køleeffekten opvarmer så godt nok ikke fjernvarmevand men anvendes som procesenergi i industrien.\nDet må jo forekomme at være uovervindelige udfordringer..\n#48 Jakob Rasmussen 3. december 2016 - 19:58\n@Niels Jeg konstaterer, at du tilsyneladende ikke er bekendt med hvordan man indmelder til Energinet.dk. Men glæder mig over, at du endnu en gang erkender at du tog fejl.\nDu behøver skrive hvis. Det praktiseres mange gange i løbet af et år. Ingen tvivl om at kulblokken ikke er designet til det, men det er muligt.\nNu reklamerer du igen med din uvidenhed. Kulvarme er "sidste skud i bøssen" med mindre der er ekseptionelt høje elpriser. Forud går affald, lossepladsgas, industriel overskudsvarme fra flere enheder, halm, flis m.m. Altså langt langt langt fra at få nok driftstimer. Der er regnet på det indtil flere gange. Og dine luftkasteller har ikke kontakt til jordoverfladen. (Som så mange gange før)\n#49 Flemming Ulbjerg 3. december 2016 - 20:10\nMen der også lang vej hvis en sådan\nDe der nye firmaer, som blev sat i verden for at lære den tilbagestående fjernvarmebranche, hvordan tingene skulle gøres. Er de ikke i gang endnu. ?\n#50 Niels Hansen 3. december 2016 - 20:16\nJeg konstaterer, at du tilsyneladende ikke er bekendt med hvordan man indmelder til Energinet.dk. Men glæder mig over, at du endnu en gang erkender at du tog fejl.\nMå Fynsværket lukkes eller må det ikke!\nJeg vil bare konstaterer at på Nordjyllandsværket kan kedlerne ikke lukkes helt ned uden betydelig belasting af kedelrør og hele kraftværket hvorfor det fravælges. Og Nordjyllandsværket er nyere end Fynsværket. Man har gjort sig store anstrengelser for at komme ned på 65 Mw el og 120 Mw varme til Limfjorden.\nNu reklamerer du igen med din uvidenhed. Kulvarme er "sidste skud i bøssen" med mindre der er ekseptionelt høje elpriser.\nNU er det nu ellers et stort skud i Bøssen over halvdelen af fjernvarme i Odense kom i 2013 fra kul se http://docplayer.dk/1885414-Fynsvaerket-gr...\nIøvrigt vil varmepumpevarme blive førstevalget i odense fordi det er er billigere end alt andet.\n#51 Jakob Rasmussen 3. december 2016 - 20:26\nSidst Energistyrelsen udtalte sig om det, måtte det ikke lukke aht. el forsyningssikkerheden. Men som bekendt er der ikke længere nogen der har bedt om at lukke det.\nJeg vil bare konstaterer at på Nordjyllandsværket kan kedlerne ikke lukkes helt ned uden betydelig belasting af kedelrør og hele kraftværket hvorfor det fravælges. Og Nordjyllandsværket nyere end Fynsværket. Man har gjort sig store anstrengelser for at komme ned på 65 Mw el og 120 Mw varme til Limfjorden.\nJeg konstaterer bare, at du ikke ved hvad du udtaler dig om.\nDu er igen langt bagefter. Mindre end 1/3 kommer fra kul. http://www.fjernvarmefyn.dk/viden-om-fjern...\nIøvrigt vil varmepumpevarme blive førstevalget i odense fordi det er er billigere end alt andet\nDet er det absolut ikke. Men det beviser jo kun igen din uvidenhed på energiområdet.\n#52 Niels Hansen 3. december 2016 - 20:49\nNej men det må lukkes hvis man måtte ønske det.\nNu har jeg lige været på NOrdjyllandsværket og talt med ledelsen og man kan ikke lukke værket ned i sommerhalvåret, det kører konstant.\nSide 28. Der blev samlet produceret 7500 Tj = 2.100.000 mwh fjernvarme fra halmkraftværket og kulværket. Samlet brugte halmkraftværket 2232 Tj = 620.000 Mwh halm. NU er det ikke til at se hvor meget af halmens energi der ender som strøm. Men hvis det antages halmværket i 2013 har afsat 500.000 Mwh fjernvarme og 120.000 Mwh el og så er der samlet afsat 1.600.000 Mwh kul varme til Odense.\nAffaldskraftværket i Odense afsatte 1590 Tj = 441.000 Mwh fjernvarme. http://docplayer.dk/4845544-Odense-kraftva...\nSå afsættes der lidt varme fra Dalum papirfabrikken i 2013, men over halvdelen af varmen kom fra kul i 2013 i odense og der brændes samlet 20.000 Tj = 5.550.000 Mwh kul i 2013, hvor altså meget af strømproduktionen er overflødig og i konflikt med møllestrømmen og udlandets billlige strøm.\n#53 Lars Christoffersen 3. december 2016 - 20:56\nKrigersflak gik for 37,5 øre/kwh. Sol laves for 40 øre kwh. Landvind er endnu billigere. i 2015 var den gennemsnitlige pris for vindenergi i DK 34 øre kwh Hvis energinet DK tvinges til at tage fx ANH af nettet, fordi der er negative elpriser, skal de jo alligevel holde DONG skadesløse. Er det så ikke bedre at brænde energien af i nogle akkumuleringstanke og få dækket en del af tabet. Jo selvfølgelig er det det! Alt andet er jo Ebberød Bank. Ang. varmepumper, så har de forsøg der er lavet i større skala ikke været opmuntrende, mens vi lynhurtigt kan sætte en dypkoger ind i samtlige kraftvarmeværker med en akkumuleringstank, da el-infrastrukturen allerede er på plads. Det er så let at det kan laves i morgen. Det enste ekstra der skal laves er fjernstyring fra ENDK, lidt information frem og tilbage og så noget godt software til at optimere på tingene.\n#54 Jakob Rasmussen 3. december 2016 - 21:04\nDet kan så kun blive ejerens beslutning.\nFor det første tvivler jeg meget på at ledelsen har noget at tale med dig om. For det andet har jeg selv i sidste uge været sammen med ledelsen. Og for det tredie så kan værket godt lukke ned om sommeren. Der er rigelig varmeproduktion fra Reno Nord og Aalborg Portland. Men man har hidtil vurderet at det ikke var rentabelt, at søge om det.\nDu anvender 3 år gamle tal, og laver forøvrigt igen dine sædvanlige "antagelser"\nKonklusionen er stadig, at dit forslag om varmepumper ikke er rentabelt. Ellers havde det naturligvis for længst været realiseret.\n#55 Niels Hansen 3. december 2016 - 21:09\nEl-kogere er simpelthen EBBE RØD BANK Først produceres strømmen på et kraftværk så gennem el-nettet og så ud i en el-koger. Det går simpelthen ikke!\nVarmepumper i Stockholm har produceret 5.700.000 Mwh fjernvarme årligt se http://www.friotherm.com/webautor-data/41/... Hele københavn kunne uden problem forsynes af varmepumper, og møllestrømmen kunne få direkte adgang til den Danske stikkontakt, når kraftværkerne lukkes ned når møllerne forsyner med strøm og varmepumper med strøm fra møller forsyner byen med varme. Man kunne jo bare opstille nogle møller ud for københavn og integrere varmepumperne f.eks. i avedøreværket så det kunne yde ekstra meget varme når møllerne ikke forsyner via et minimalt merforbrug af brændsler.\nDet er ene og alene fordi man ikke vil!\n#56 Niels Hansen 3. december 2016 - 21:12\nNej konklusionen er at man kunne have lukket Fynsværket og sparet langt over 1 Mia ved at opstille varmepumper i Odense og fravalgt at brænde alt det kul til ingen verdens nytte, eller som er total overflødig.\n#57 Niels Hansen 3. december 2016 - 21:21\nEllers havde det naturligvis for længst været realiseret.\nIkke desto mindre så er luft/vand varmepumper opbygget omkring Sabroe kompressoren inkl afskrivning og driftsudgift langt billigere end alt andet varme i Odense, hvis der bruges strøm fra Halmkraftværket i Odense. Og på trods af det så er det ikke blevet realiceret.\n#58 Jakob Rasmussen 3. december 2016 - 21:25\nNej konklusionen er at man kunne have lukket Fynsværket og sparet langt over 1 Mia ved at opstille varmepumper i Odense og fravalgt at alt det kul til ingen verdens nytte, eller som er total overflødig\n@Niels Nu er det igen galt med din viden. For det første er der ingen der har betalt 1 mia for en kulblok. For det andet er varmepumperne ikke konkurrencedygtige en stor del af året, og dermed bliver investeringen i varmepumper iflg dine forudsætninger ikke rentabel. Det er, som med alle dine projekter, luftkasteller, der ikke bygger på realistiske forudsætninger. Derfor har du jo heller aldrig selv fået realiseret et projekt.\n#59 Niels Hansen 3. december 2016 - 21:34\nFor det første er der ingen der har betalt 1 mia for en kulblok.\nInkl oprydningsforpligtigelsen var prisen i Odense 1,5 mia.\nFor det andet er varmepumperne ikke konkurrencedygtige en stor del af året, og dermed bliver investeringen i varmepumper iflg dine forudsætninger ikke rentabel.\nMindre luft vand varmepumper koster omring 3 Mia pr mw og uanset hvad alternativet er så er varmepumpevarmen billigere hvis man råder over strøm til 350 kr/mwh som man gør i Odense.\nDet er, som med alle dine projekter, luftkasteller, der ikke bygger på realistiske forudsætninger. Derfor har du jo heller aldrig selv fået realiseret et projekt.\nHvis man kan indse at en luft/vand varmepumpe koster 3 mio pr mw og at varmepumpen sammen med et halmkaftværks kondenstor kan yde cop 4 ved luftkøling og strømmen koster 350 kr/mwh, så mangler man simpelthen nogle regnefærdigheder hvis ikke man kan få økonomien i det...\n#60 Jakob Rasmussen 3. december 2016 - 21:51\n@Niels Hansen Du er og bliver fuldstændig uvidende om hvad der sker i energisektoren. For alle andre er det almindelig viden, at der også var et affaldsforbrændingsanlæg og et halmbaseret kraftvarmeanlæg med i handlen.\nHvis tro kunne flytte bjerge, så var du for længst i Langbordistand. Men det er da utroligt at du stadig bliver ved med at tro på dine egne luftkasteller.\nJeg er helt bevist om at du mangler regnefærdigheder. Bl.a. har du jo også helt kikset hvor store energimængder der er brug for. Men er det ikke for trættende for de øvrige læsere at høre om alle dine kiksede projekter.\n#61 Niels Hansen 3. december 2016 - 22:19\nDu er og bliver fuldstændig uvidende om hvad der sker i energisektoren. For alle andre er det almindelig viden, at der også var et affaldsforbrændingsanlæg og et halmbaseret kraftvarmeanlæg med i handlen.\nOG hvad er så sådan et ældre affaldskraftværk med et vigende affaldsgrundlag mon værd. Vattenfall måtte nedskrive værdien af deres danske investering i Odense med omkring 50 %, herunder kostede halmkraftværket 750 mio ved etablering.\nMen det er da utroligt at du stadig bliver ved med at tro på dine egne luftkasteller.\nHvis det er luftkasteller at strøm som i dag bruges i en varmepumpe på Fynsværket og giver rigtig god mening at den samme strøm til næsten igen penge kunne anvendes i varmepumper som kunne køle luft og 4-doble strømmen til varme i samproduktion med halmkraftværket. Man må bare ryste opgivede på hovedet over en så stor mangel på indsigt.\nNår man kan forsyne Stockholm med 5.700.000 Mwh/år fjernvarme fra varmepumper så kan man også forsyne hele Odense med varmepumpevarme. Det er ene og alene et sprøgsmål om vilje, og et fravalg af kulvarme og varme fra biomasse som sejles ind fra Langbortistand. OG så i øverigt i takt med at varmen bliver billigere at mere og mere møllestrøm gøres brugbar til i den danske stikkontakt, når spild fra fjernvarmeproduktionen i Odense ikke er i konkurrance med møllestrømmen. .\n#62 Jakob Rasmussen 3. december 2016 - 22:27\nAffaldskraftvarmeværket er så rigeligt det værd, at det kan udkonkurrere varmeprisen fra dine luftkasteller med varmepumper. Og Halmkraftvarmeværket var jo så ikke mere end 3-4 år gammelt.\n]Det er ene og alene et sprøgsmål om vilje, og et fravalg af kulvarme og varme fra biomasse som sejles ind fra Langbortistand.\nDet er ene og alene et spørgsmål om økonomi og miljø. Og dermed slut herfra i debatten.\n#63 Niels Hansen 3. december 2016 - 22:36\nAffaldskraftvarmeværket er så rigeligt det værd, at det kan udkonkurrere varmeprisen fra dine luftkasteller med varmepumper.\nEt varmepumpeanlæg som det i Stokholm med 35 Mw el fra halmkraftværk i Odense ville kunne yde 140 Mw fjernvarme yderligere end det som halmværket det yder i dag, Og det vil udkonkurrer affaldsvarmen med flere armslænger,\nDet er ene og alene et spørgsmål om økonomi og miljø.\n#64 Niels Hansen 3. december 2016 - 22:54\nDem her har været i gang i over 25 år med at etablere varmepumper til fjernvarmeforsyning som nu i Stockholm og Gøteborg mf. se http://www.friotherm.com/webautor-data/41/... Er det ikke godt nok.\n#65 Jakob Rasmussen 4. december 2016 - 09:16\n@Niels Det er det så sandelig ikke hvis man ser på den pris kunderne skal betale for varmen http://www.fortum.com/countries/se/privat/...\n#66 Flemming Ulbjerg 4. december 2016 - 09:26\nJeg troede disse firmaer satsede på det danske marked. Forstår nu at det er det svenske marked det drejer sig om\n#67 Niels Hansen 4. december 2016 - 09:39\nNU talte jeg med dem i Schweiz som producerer anlægget som virker i Stockholm. OG de har gjort store anstrengelser for at sælge anlægget i Danmark\n#68 Lars Christoffersen 4. december 2016 - 09:39\nEl-kogere er simpelthen EBBE RØD BANK Først produceres strømmen på et kraftværk så gennem el-nettet og så ud i en el-koger\nDu læser ikke hvad jeg skriver. Jeg siger når vindmøllerne lukkes ned eller producerer med negativ pris, er det en fordel at bruge energien i varmepatroner! Så får man dækket noget af tabet. Der er ikke tale om el produceret på kraftværker!\n#69 Niels Hansen 4. december 2016 - 09:48\nDet er det så sandelig ikke hvis man ser på den pris kunderne skal betale for varmen http://www.fortum.com/countries/se/privat/...\nDen Svenske Krone koster 0,75 dkr http://www.hofor.dk/fjernvarme/prisen-paa-...\n#70 Niels Hansen 4. december 2016 - 09:54\nDet har jeg skam forstået.\nMit forslag er bare at installere store varmepumper som køler havvand til forsyning af storbyerne med fjernvarme som man gør i Sverige og så nedlægge de store biomasse og kulkraftværker så de ikke afsætter deres spildproduktion af strøm ud i el-nettet i konkurrance med vindmøllestrømmen så møllerne ikke skal stoppes.\n#71 Jakob Rasmussen 4. december 2016 - 09:58\n@Niels Hansen Nu har vi den med "fluen i flasken" igen. Du kan simpelthen ikke holde fokus på en konkret tråd. Men ren energipris ca 2/3 og tilsvarende fast bidrag http://www.fjernvarmefyn.dk/priser/prisen-... Mener du så virkelig at store varmepumper kunne gøre det bedre end affaldsforbrænding. Og tilmed slipper du jo aldrig for at bortskaffe en restmængde af affaldet.\n#72 Jakob Rasmussen 4. december 2016 - 10:02\nOg igen og igen må jeg gøre dig opmærksom på at el markedet er liberaliseret. Der er ikke nogen der sælger el andet det er den bedste forretning. Og forøvrigt kan en stor del af de nævnte værker jo køre modtryksdrift og altså undlade at producere el, når det er mest fordelagtigt. Det burde vel ikke være så svært at forstå, at på el- siden er det et kommercielt marked.\n#73 Niels Hansen 4. december 2016 - 10:16\nHvis vi tager det helt fra bunden!\nEt 35 Mw halmkraftværk i Odense koster 750 Mio for 4 år siden.\nNår anlægget I Odense kun skal opvarme til 65 C (i stedet for 80 C i Stockholm) når halmkraftærkets kondenseffekt opvarmer til 75 C efter varmepumpen til Odense, så vil anlægget yde cop 5.\nEn 175 Mw varmepumpe som burger 35 Mw strøm koster 400 mio.\nSammen med kondenateffekten fra halmanlægget yder anlægget nu 255 Mw fjernvarme.\nNår Affaldsforbrændingen i Odense yder grundlast kan halmkraftværket nu få 5000 produktionstimer og yde 1.300.000 Mwh fjernvarme ved at bruge 590.000 Mwh halm eller lidt mindre end det man bruger i dag i Odense.\nBrændselsomkostning pr. Mwh = 63 kr/mwh ved en halmpris på 140 kr/mwh.\n1,15 Mia over 30 år i KOmmunekredit til 2,5 % koster 42 kr/mwh\nEller en varmepris under 125 kr/mwh i Odense når anlægget skal drives vedligeholdes osv.\n#74 Flemming Ulbjerg 4. december 2016 - 10:19\nOg uden held, så vidt jeg ved. Det er nok fordi der ikke er økonomi i deres løsning, for varmeværkerne.\n#75 Jakob Rasmussen 4. december 2016 - 10:33\n@Niels Det er simpelthen rystende at du kan synke så langt mod bunden af den tekniske indsigt. Det synes som om, at du aldrig har gennemført et komplet regnestykke, men kun taget brudstykker hvor det passer dig. Som jeg talrige gange har forklaret dig, så er dder flere produktionsenheder at "flekse" mellem. Affaldsforbrænding og industriel overskudsvarme m.m. lægger altid grundlasten. Der er simpelthen ikke driftstimer og kapacitet tilbage til at varmepumpelæsningen er attraktiv.\n#76 Niels Hansen 4. december 2016 - 10:44\nNej det er fordi rådgiverne inden for fjernvarmeområdet ved ikke hvad de har med at gøre, eller de er simpelthen ikke deres opgave voksen.\nDet er ikke mulig at forklarer industrien (som i Odense) at et biomasse kraftværks strømproduktion er fossilfri og derfor ikke omfattet af pso, nettariffer og el-afgifter. Strømmen må løbe lige over i en varmepumpe og varmepumpen må producerer til fjernvarmenettet.\nHVis der på den gamle ARC-affaldsforbrænding (som massivt mangler brændsel for at kunne efterkomme varmebehovet) monteres en dampturbine sammen med varmepumpen, så skal der kun betales affaldsvarmeafgift af den akseleffekt som løber over i varmepumpen, eller når der ikke produceres el så er det sådan. Sjovt nok kan industrien godt finde ud af det med en absorptionsvarmepumpe, når den forbruger el-produktionsevnen fra en affaldsforbrænding.\nHvis der monteres en el-motor sammen med dampturbinen og varmepumpen og møllestrøm tilflyder opstillingen er møllestrømmen afgiftsfri i samproduktions med damp fra affaldsforbrændingen.\nEller det samme med en mølle, er strømmen afgiftsfritaget og de 60 Mw møller som står ude ved MIddelgrunden i KØbenhavn må gerne virke sammen med opstillingen på den gamle amagerforbrænding.\nDet er korrekt at varmepumpen med strøm til 1000 kr/mwh ikke vil hænge sammen i København. Men med damp fra ARC affaldsforbrændingen og strøm fra møllerne på middelgrugen kunne anlægget incl afskrivning yder fjernvarme til under 100 Kr/Mwh når der køles havvand.\nMen det er uden for rækkevidde at forklare Arc/HOfor og deres rådgivere de faktuelle muligheder lige som i Odense alle er uden for pædagogisk rækkevidde.\n#77 Niels Hansen 4. december 2016 - 10:49\nDet er simpelthen rystende at du kan synke så langt mod bunden af den tekniske indsigt. Det synes som om, at du aldrig har gennemført et komplet regnestykke, men kun taget brudstykker hvor det passer dig. Som jeg talrige gange har forklaret dig, så er dder flere produktionsenheder at "flekse" mellem. Affaldsforbrænding og industriel overskudsvarme m.m. lægger altid grundlasten. Der er simpelthen ikke driftstimer og kapacitet tilbage til at varmepumpelæsningen er attraktiv.\nDer er da ingen overskudsvarme i Odense. Der er varme fra Fangel og kraftværket på Dalum som FJ FYn overtog, og det kan da ikke kaldes overskudsvarme.\n#78 Niels Hansen 4. december 2016 - 12:37\nDet spild der er i Odense fra Dalum er 8 % el fra fjernvarmeproduktionen se side 11 http://www.fjernvarmefyn.dk/media/1950/ff_... hele 1200 Tj flis fra Verdends skove omsættes stort set helt til fjernvarme og så ud i et fjernvarmenet hvor der tilmed er tab.\nEt ressourcespild og en helt unødige belastning af verdens skove eller en træressource som skal bruges langt mere intelligent for at gøre samfund som det danske fossilfri .\nMan kan få et firmaabonnement i Odense se http://growforit.dk/\n#79 Jakob Rasmussen 4. december 2016 - 13:09\n@Niels Hansen Du har en fantastik egenskab med at reklamere med din egen uvidenhed. Det kan jo (heldigvis) få enhver seriøs samarbejdspartner til at løbe skrigende væk. Men bare til information for andre i debatten, så leverer virksomheder som: Vandcenter Syd, Glud & Marstrand, Nova Print, Royal Unibrew, Orkla, Tasso og flere andre, overskudsvarme til flere tusinde husstandes varmeforbrug.\n#80 Niels Hansen 4. december 2016 - 13:15\nDu har en fantastik egenskab med at reklamere med din egen uvidenhed. Det kan jo (heldigvis) få enhver seriøs samarbejdspartner til at løbe skrigende væk. Men bare til information for andre i debatten, så leverer virksomheder som: Vandcenter Syd, Glud & Marstrand, Nova Print, Royal Unibrew, Orkla, Tasso og flere andre, overskudsvarme til flere tusinde husstandes varmeforbrug.\nI 2015 leveres 208 Tj 'fra Andre ' se side 11 http://www.fjernvarmefyn.dk/media/1950/ff_... ud af et samlet forbrug på 2643 Tj i odense. Af de 208 Tj leverer Fangel Biogas en betydelig del. Hvis man ser bort fra Fangel så dækker ordet 'der er ingen overskudsvarme' udmærket situationen i Odense, eller det er så ubetydelige mængder overskudsvarme i forhold til det årlige fjernvarmeforbrug i byen.\n#81 Niels Hansen 4. december 2016 - 13:28\nMener du så virkelig at store varmepumper kunne gøre det bedre end affaldsforbrænding. Og tilmed slipper du jo aldrig for at bortskaffe en restmængde af affaldet.\nDet er mulig i ODense i forlængelse af det man laver i Stockholm med varmepumper og når man har 35 Mw el fra Halmkraftværket og 24 Mw el fra affaldsforbrændningen som via el og dampeffekt forsyner varmepumperne. Når så kondensateffekten på de 2 kraftværker leverer den varme del af fjernvarmevandet så kan varmepumperne virke ved en cop på 5 og altså anlægget kan yde 440 Mw fjernvarme til Odense når kondensateffekten supplerer varmepumperne med 150 Mw og varmepumperne afsætter 290 Mw.\nProduktionsprisen er langt under alt hvad man i dag kender i Odense, og gartnerne kan herefter reducerer deres omkostninger til varme når den er fossilfri og bæredygtig.\n#82 Jakob Rasmussen 4. december 2016 - 13:41\n@Niels Hansen Jeg magter det snart ikke mere. Men hvis du gad, så kunne du på samme side, som du selv henviser til se andelen for biogas og lossepladsgas. Der resterer stadig en årsproduktion på mere end hvad ca 175 af landets fjernvarmeværker når op på som årlig produktion http://www.danskfjernvarme.dk/viden-om/aar... At betegne det som ubetydeligt er simpelthen useriøst\n#83 Jakob Rasmussen 4. december 2016 - 13:44\n@Niels Hansen Det er ikke korrekt. Produktionsprisen fra varmepumperne vil stadig en god del af året være dyrere end alternativerne.\n#84 Niels Hansen 4. december 2016 - 14:25\nJeg magter det snart ikke mere.\nDet forstås se http://xqw.dk/Coppermine1560/displayimage.... industriel overskudsvarme forekommer ikke i odense eller der er stort set ingenting.\n#85 Niels Hansen 4. december 2016 - 14:28\nProduktionsprisen fra varmepumperne vil stadig en god del af året være dyrere end alternativerne.\nNej den vil være et sted mellem 100 - 125 kr/mwh. Varmen fra Dalum og kulvarme koster f.eks. det dobbelte.\n#86 Jakob Rasmussen 4. december 2016 - 15:18\nNej den vil være et sted mellem 100 - 125 kr/mwh. Varmen fra Dalum og kulvarme\n@Niels Hansen Du er altså virkelig ikke den hurtigste knallert på kajen. De 2 nævnte produktionsenheder er ikke de billigste i Odense. Selv hvis vi troede på dine beregninger og de 100-125 kr/MWh, så er der stadig produktionsenheder der er billigere.\nMen måske er der håb for dig endnu https://www.bladetmomentum.dk/studiejob-so...\n#87 Niels Hansen 4. december 2016 - 16:05\nDu er altså virkelig ikke den hurtigste knallert på kajen. De 2 nævnte produktionsenheder er ikke de billigste i Odense. Selv hvis vi troede på dine beregninger og de 100-125 kr/MWh, så er der stadig produktionsenheder der er billigere.\nI odense hvis man havde valgt varmepumper!\nSå ville de komme til at virke sådan at affaldsforbrændingen kører hele tiden.\nNår behovet til odense stiger over affaldsforbrændingens varmeeffekt så omsættes de 24 Mw el-produktionsevne i en dampturbine som trækker en stor varmepumpe som den i Stockholm og varmepumpen yder nu samlet 120 mw og sammen med de 80 Mw varme affaldsforbrændingen den yder i dag, og der ydes nu samlet 200 Mw fjernvarme til Odense.\nHvis dampeffekten som i dag ender som strøm, som opstilling aftager sættes til 250 kr/mwh så er brændselsomkostningen altså 50 Kr/mwh ved en cop 5 på varmepumpen. Og anlægget vil få mange produktionstimer og den samlede varmepris er betydelig under 100 kr/Mwh fra varmepumpen.\nNår så der er behov for mere effekt end de 200 Mw så startes halmkraftværket som sammen med varmepumper kan yde op til 250 Mw via varmepumperne som omsætter kraftværkets 35 Mw el produktion.\nAnlægget vil ikke få så mange produktionstimer\nFordi affaldsforbrændingens el-produktionsevne nu via varmepumpen langt overvejende kan dække det meste at Odenses varmebehov lægger halmkraftværket meget stille.\nAnlægget vil få relativ få produktionstimer og det samlede halmforbrug vil styrdykke i forhold til i dag.\nDen nuværende affaldsmængde og så 3 - 400.000 mwh halm vil leverer hele eller den altovervejende fjernvarme til Odense. Og fjernvarmeprisen ville styrtdykke i Odense.\n#88 Flemming Ulbjerg 4. december 2016 - 16:18\nved en cop 5 på varmepumpen\nGlem nu ikke Carnot i dine udmeldinger. Ved at hente varmen fra kanalen, får vi ca. 0 grader i fordampning i den periode, hvor det er aktuelt at hente varme derfra.\nKondensering ved blot 50 grader, giver en COP på sølle 4,2 (praktisk)\nDe varmepumper, som skal hæve til højere temperaturer, får selvsagt endnu lavere COP. Ved for eksempel 70 grader i kondensering vil vi ikke få mere end 3,2 i COP.\nHvis det er samme kvalitet du præsenterer for HOFOR m. fl., så forstår jeg godt du ikke kommer igennem.\nVi venter spændt på det fjerde nye firma, som vil forsøge sig i branchen. De første 3 er jo ikke nået så langt, forstår jeg.\n#89 Niels Hansen 4. december 2016 - 16:33\nDet må du jo belærer switzerne omkring. Inkl pumpestrøm til vandkølerne så kan de yde 30 Mw varme ved at forbruge 8 Mw el se http://www.friotherm.com/webautor-data/41/... når der kondenseres ved 82 C og der opvarmes fjernvarmevand til 80 C, og der fordampes ved - 3 C. Og det er de faktuelle data for Stockholm.\nI Odense hvor man kan forsyne byen med 75 C så vil varmepumperne skulle varme til 60 - 65 C afhængig af byens returtemperatur når kondensatoreffekten fra kraftværkerne opvarmer til 75 C, hvorfor COP bliver en del højere end i Stockholm i forlængelse af friotherm's data.\nNU er det jo ikke kun mig som har præsenteret det men også Friotherm og jeg vil da gå ud fra at Hofor har været i Sverige og se anlægget i drift og set driftsdata,\n#90 Flemming Ulbjerg 4. december 2016 - 16:38\n30 Mw varme ved at forbruge 8 Mw el\nDet giver da kun 3,75, hvilket er muligt ved en flertrins opstilling.\nJeg forstår også at de 5 i Odense er et gæt, uden fagligt belæg.\n#91 Niels Hansen 4. december 2016 - 16:48\nHvis kondenseringen er 60 C inden kraftværkernes kondensator så er cop over 5 og hvis den er 65 C så vil cop være under 5. Eller returtemperaturen fra byen har stor betydening for den endelige cop. Men den vil lægge i størrelsesordenen 5 på et anlæg i Odense ved en fordampertemperatur på - 3c. Herunder i sommerhalvåret hvor vandtemperaturer er højere stiger cop markant.\n#92 Niels Hansen 4. december 2016 - 17:05\nJeg vil lige fastslå at anlægget i Sverige kan varme til 82 C kondensering ved en cop på 3,75, inkl. pumpestrøm til vand gennem varmevekslere. 3,2 er helt ude i hampen ved 70 C.\n#93 Niels Hansen 4. december 2016 - 18:07\nHvis man ellers forstår Carnot og kølecyklusen så kan en Siemens multistage kompressor i en varmepumpeopsætning i en opbygning som denne se http://xqw.dk/Coppermine1560/displayimage.... yde cop 4,15 ved opvarmning af fjernvarmevand fra 40 til 80 C når der fordampes ved - 2,5 C ved isobutan som kølemiddel.\nFjernvarmevand opvarmes i trin og kondensatvæsken køles maksimalt via fjernvarmevand og isobutanvæsken fra kondensatorerne ekspanderes via skurekompressorer som yder strøm i stedet for værdiløs damp fra flashing i fordamperen.\nOg der er tilmed yderligere optimeringsmuligheder.\n#94 Michael Fos 30. marts 2017 - 19:27\nHvordan går det med overskudsvarme og overskudstrøm? Hvad blev der af de differentierede el-tariffer?\nHar den energi økonomiske, miljø forekæmpende, borgeligt, liberalt, konservative regering ændret på afgifterne, så overskudsvarmen ikke ryger i havet?\nVi kan gennemføre lovgivning om flygtninge og indvandre på 10 dage, så disse åbentlyse tåbeligheder er vel blevet rettet nu?


BERNINA 500 Broderimaskine (bestillings vare)\nForside > Broderimaskiner > Bernina broderimaskiner > BERNINA 500 Broderimaskine (bestillings vare)\nERNINA 500 - En yderst stærk og kraftig broderimaskine der laver et smukt broderi hver gang..\nStandard broderifelt på 14,5 x 26,5 cm.\nBERNINA 500 er udstyret med spændende broderifunktioner som præcis placering, forbedret redigeringsfunktion, total kontrol over broderisting og meget mere. For yderligere information.\nBERNINA-griberen syr sting med største præcision op til 9 mm i bredden, og med hastigheder op til 1.000 søm pr. minut. Trådspolen rummer 70 % mere tråd end standardspoler.\nBERNINA 500 broderimaskine kan anvende MEGA Hoop ( 15x40 cm broderi i en arbejdsgang - ekstra udstyr)\nBERNINA 700 broderimaskine tilbyder broderiområde på op til 15x 40 cm ( Kræver ekstra udstyr - MEGA ramme).\nIngen manuel afskæring ved afslutning af et broderi\nIngen manuelt sænkning af syfoden\nTråd afskæres automatisk, når du når enden på en søm eller en farveændring i broderi. Trykfoden sænkes automatisk ved begyndelsen af et broderi.\nSpørg din on-screen support\nSpørg, hvor meget stabilisator du har brug for\nFind den relevante nål og fod\nFå mere at vide broderi\nBroderi-konsulenter og indbyggede læreprogrammer tilbyder direkte on-screen support og besvarer dine spørgsmål, når du har brug for dem.\nBroder på silke og læder som en professionel\nNyd uovertruffen stoftilførsel\nOpret dit personlige sting\nDesign og skab dine egne design ved at kombinere flere design og teklster sammen til et ny design.\nRediger sting og skab dine egne. De kreative muligheder er uendelige, og dit stingbibliotek udvides løbende.\nNyd broderi, når det er bedst\nSkift til broderitilstand med et klik\nRediger ethvert design med lethed\nPlacer designet præcist\nKomplekse designkombinationer kan omarrangere i henhold til farve. Gem det afsluttede design på maskinen eller USB-stik.\nOpret gruppe og opdel gruppe: Kombiner design for at redigere alle på en gang med opret gruppe. Opsplit design for at redigere dem individuelt med opdel gruppe\nTråd væk-tilstand:Trækker de øverste trådender ned på undersiden, så der opnås et rent broderiresultat.\nProgrammer længden af forbindelsessting for at styre trådklipningen. Afhængigt af designegenskaber. Manuel trimning på oversiden er ikke nødvendig.\nDusinvis af nye broderidesign, heriblandt: monogrammer med ramme, broderirammeprojekter og design med specialteknikker.\nInkluderer ni nydigitaliserede broderialfabeter som Curly, Happy Times, Deco eller Rounded.\nNY BERNINA-broderiramme Midi\nMeget nemt at isætte og udtage af rammen\nFå stoffet helt stramt\nSpild mindre stabilisator\nMax broderi størrelse\nStørrelse: 150 x 400 mm ( ekstra udstyr)\nRammer der medfølger\n1 stk 14,5 x 26,5\n1 stk 10 x 13 cm\nBrother NV 800E brodeimaskine (16x26 cm)\nHvis du har overvejet at tilføje en broderimaskine til din eksisterende symaskine, bør du overvej...


Fleksjob og jobskifte | Scleroseforeningen\nFleksjob og jobskifte\nJeg skriver, da jeg har et spørgsmål vedrørende fleksjob og jobskifte.\nJeg har et fleksjob grundet min sclerose, og er nu i den situation at jeg gerne vil finde mig et nyt, da jeg efterhånden er ret ked af det (jeg føler ikke at jeg kan bruge alle mine kvalifikationer, og blot sidder som en forkontorsmus - dette trods 7 års skolegang efter gymnasiet).\nJeg har så spurgt på socialkontoret om hjælp til at finde et andet fleksjob, men har fået at vide, at man kun giver hjælp til at finde første fleksjob. Derfor spørger jeg nu: Er det rigtigt at man mere eller mindre er stavnsbundet til det første fleksjob man har fået tilbudt?\nJobbet jeg nu sidder i, har jeg haft siden 2004, så det er ikke fordi jeg ikke vil give det tid. Jeg ønsker mig et nyt job, da jeg nu er endnu mere træt end tidligere (nok mest på grund af den knap så gode stemning på jobbet).\nDerudover har jeg spurgt om hjælp til rengøring (før konflikten) men det vil de ikke kunne tage stilling til før efter afslutningen af denne?


Bobler/Bubbles: Den store sortering\nÅrets vindruer i Champagne har den nødvendige kvalitet. Sådan hedder det i den syvende måling af de tre druetyper i de departementer, der lægger jord til vinstokke.\nBærrene har nu sukker nok til mellem 8,2 og 8,8 procent alkohol, og vi begynder dermed at nærme os det ønskede minimum, gerne 9,5 men 9,0 går også om nødvendigt an. Syren - H2SO4 - har stadig et passende niveau på mellem 9,3 og 10,3 gram per liter.\nSå vidt så godt. Halvdelen af den A4-side, hvor CIVC's rådgivere kommenterer på tallene fra torsdag, handler om sortering. Enhver, der går tur i især vingårde med Pinot, kan nemt konstatere gråskimlen, der nu er tilstede i 44 procent af de målte Pinot-parceller. Chardonnay klarer sig med 17 procent stadig meget bedre. Men at det bliver en anden oplevelse end mine foregående syv vinhøster, er der ingen tvivl om.\nDen gode vin får vi og de andre i år ved at sortere skimlen fra med hård hånd. Det handler med andre ord om at forklare sine plukkere meget grundigt, hvordan de skal sortere klaserne. For meget skimmel gør vinen helt anderledes på den dårlige måde. Som at drikke kridt. Nej, vel...\nVores baghave rummer en enkelt Pinot Noir, og det er den mest økologiske vinstok, jeg kender. Ikke engang den mindste dråbe Bordeaux-væske, og alle dens druer er da også rådnet op, endnu inden de har haft den mindste chance for at modne.\nAk ja, æblerne er fulde af orm og skurv, og pærerne må vi jo se på til den tid. Til gengæld bugner skovens gulv af svampe, og selv undertegnede har for første gang fundet en vaskeægte rørhat. Profferne finder 10 kilo, og blander naturligvis aldrig med hvid fluesvamp.\nDruerne er nu mellem 89 (Pinot Noir) og 93 procent (Pinot Meunier) modne her i Marne, og alle indstiller sig nu på at høste så godt som muligt under årets vanskelige forhold.\nDe øvrige druemålinger:\nIndsendt af Sol kl. 6:11 PM


Anmeldelse: Panasonic Lumix DMC-LX5 | MyDigitalPhotos.dk\nAnmeldelse: Panasonic Lumix DMC-LX5\nSkrevet af: Noel Christensen i Anmeldelser, Kamera 11. oktober 2010\t2 Kommentarer 5,251 Visninger\nTilbage i slutningen af juli 2010 blev Panasonic Lumix DMC-LX5 lanceret sammen med en række andre nyheder.\nPanasonic Lumix DMC-LX5 skulle bl.a. være opgraderet med ny optik, processor og sensor – altså praktisk talt alt hvad der kan udskiftes.\nPanasonic Lumix DMC-LX5 afløser LX3’eren der var elsket af kamera-entusiaster over hele verdenen, hvilket er forståeligt da Panasonic Lumix DMC-LX5/3 er et af de få kameraer som kan give en billedkvalitet der minder om D-SLR – men lad os finde ud af hvor god Panasonic Lumix DMC-LX5 egentlig er.\nPanasonic Lumix DMC-LX5 leveres i den sædvanlige, småkedelige blå emballage, som kendetegner næsten alle Panasonic kameraer som jeg er stødt på igennem tiden.\nI kassen finder man, foruden selve Panasonic Lumix DMC-LX5, følgende;\nBatteri, 220 volt oplader, håndledsrem, USB kabel, AV-kabel, manual og CD med software.\nVanen tro er der intet hukommelseskort vedlagt, heldigvis kører Panasonic Lumix DMC-LX5 med SD/SDHC så har du ikke allerede et hukommelseskort af denne type, er de både nemme at skaffe, og til at betale. Jeg vil anbefale et kort på min. 8GB, da billeder og video fylder forholdsvis meget – mere om det senere.\nDet første der faldt mig ind da jeg pakkede Panasonic Lumix DMC-LX5 op var retro, for det ligner ved første øjekast et kamera der sagtens kunne have et par år på bagen. Når man får kigget ordentligt efter kan man dog naturligvis godt se at det er et kamera fra år 2010, og ikke fra midt firserne…\nJeg har tidligere anmeldt en, efterhånden, lang række Pansonic kamera, og Lumix DMC-LX5 lever fuldt ud op til den kvalitet man efterhånden har vænnet sig til, og den er altså ret høj.\nPanasonic Lumix DMC-LX5 virker utrolig solidt når man tager det i hænderne, og kvaliteten af materialerne er helt i top. Vægtmæssigt ligger vi i den tungere ende med en vægt på 271 gram, men vægten passer glimrende til et kamera af denne kaliber, hvor man forventer noget der er robust og oser af kvalitet…\nPanasonic Lumix DMC-LX5’s nærmeste konkurrent er nok Canon Powershot G11, og designmæssigt er der også visse ligheder mellem de 2.\nPå fronten af Panasonic Lumix DMC-LX5 sidder selve objektivet, og det er ret sjældent man støder på et lommekamera hvor selve objektivet springer frem fra resten af kamerahuset. På objektivet kan du skifte mellem billedformaterne 1:1, 4:3, 3:2 og 16:9, samt vælge AF, AF Makro og manuel fokus. Derudover er der en lampe til af-hjælpelys.\nSelve grebet går også om på forsiden, og her er et lille stykke beklædt med en blødere gummi, for et bedre greb om Panasonic Lumix DMC-LX5.\nPå toppen af Panasonic Lumix DMC-LX5 har vi en dedikeret flashknap, som åbner flashen der er placeret i venstre side – det betyder så samtidig at du ikke rigtig kan holde der, hvor du skal bruge flashen. I midten er der en blitzsko, som kan bruges til diverse ekstraudstyr. Til højre for blitzskoen er selve programhjulet, udløser med zoom, en dedikeret knap samt on/off knappen\nPå bagsiden er den store 3,0” skærm det mest dominerende, men menuknapperne som vi kender dem fra TZ-serien er der også blevet plads til, sammen med et kommando-hjul som vi kender det fra de større spejlreflekskameraer.\nPå højre side er HDMI og AV stikket gemt bag en lille låge, ligeledes nøjagtig som på TZ-serien, og i bunden er SD-kort slot, batteri og gevind til montering på stativ, altså heller ingen overraskelser her.\nMenuen på Panasonic Lumix DMC-LX5 er på dansk, og har du haft et Panasonic-kamera af nyere dato, så vil menuen ligne sig selv 100%, den er i hvert fald ikke blevet ændret radikalt siden TZ6’eren. Det behøver dog ikke være en negativ ting, for hvis det virker, hvorfor så begynde at ændre på det, så længe brugerne er glade og tilfredse. Jeg er af den overbevisning af folk hellere vil have en enkel og nem menu der måske er lidt kedelig, end en flot grafisk menu der er svær at finde hoved og hale i, så ifølge min mening har Panasonic valgt den helt rigtige løsning mht. menuen.\nAt Panasonic Lumix DMC-LX5 er et kamera til den mere kræsne bruger, finder man ret hurtigt ud af, da det først og fremmest er udført i udsøgte materialer af meget høj kvalitet. Dernæst så får man en lang række af de manuelle muligheder fra spejlrefleks, i en størrelse der er meget tæt på de fleste kompaktkameraer, hvis man lige ser bort fra at objektivet på Panasonic Lumix DMC-LX5 fylder lidt mere end vi er vant til fra andre kompaktkameraer.\nPanasonic Lumix DMC-LX5 kan naturligvis bruges som helt almindelig point and shoot kamera, og tilstanden der bruges i den forbindelse hedder iA, der hos Panasonic betyder Intelligent Auto. Denne tilstand tilpasser automatisk indstillingerne til motivet, eksempelvis landskab, portræt eller makro. Som alle andre automatiske programmer så kan det naturligvis tage fejl, men jeg synes generelt denne del har fungeret upåklageligt i testperioden.\nAutomatikken er dog ikke det mest interessante ved Panasonic Lumix DMC-LX5, det er uden tvivl alle de andre tilstande der er spændende, og jeg kan i flæng nævne; P, A, S, M som vi kender dem fra spejlreflekskameraerne, og derudover er der også en film-tilstand, 2 brugerdefinerede programmer som man selv kan ændre på, scenefunktion med en lang række præ-definerede scener, samt en tilstand der kan give billedet en særlig farveindstilling, eksempelvis monokron, høj dynamik eller lignende. Sidstnævnte kan naturligvis også gøres efterfølgende i billedbehandlingen på computeren, men for den uerfarne vil dette naturligvis være en langt nemmere måde at gøre det på.\nDe manuelle tilstande og muligheder for manuel kontrol, bør tilfredsstille den kræsne bruger, og takket være de fornuftige automatiske tilstande kan alle andre også sagtens være med.\nBetjeningen er ganske enkel og lige til, menuen og ikonerne på skærmen skifter afhængigt af den aktuelle tilstand, og jeg synes generelt at funktionerne er godt forklaret og lette at gå til.\nSkærmen på Panasonic Lumix DMC-LX5 er på 3,0” og har en opløsning på 460.000 pixels, hvilket er ganske fornuftigt for dette kamera. Skærmen er rimelig lysstærk, ganske klar og tydelig – samtidig med at den viser nok detaljer til at man kan vurdere hvorvidt et billede er okay, eller skal tages om. Samlet set er skærmen udmærket, uden at være fantastisk.\nOptikken består af et f/2.0 Leica objektiv med 24mm vidvinkel, dette giver mulighed for at tage vidvinkelbilleder, samtidig med at der kun behøves meget lidt lys. Panasonic Lumix DMC-LX5 vil derfor klare sig ganske godt ved ringe lysforhold, hvor normale kompaktkameraer ofte giver op.\nDen store blænde gør også at du kan lege med dybdeskarpheden, og få billeder hvor motivet er i fokus, og baggrunden er helt sløret/udvisket – netop som man kender det fra det digitale spejlreflekskamera. Objektivet har 3,8x optisk zoom, og selvom det ikke er imponerende i dag, så synes jeg egentlig det er meget passende for dette kamera, og det publikum det er tiltænkt.\nOpløsningen er på beskedne 10 megapixel, men som de fleste efterhånden ved, så er en høj opløsning på ingen måde garant for god kvalitet, men bare at selve billedet er større, ikke nødvendigvis bedre. Til helt alm.brug er 10 megapixel alt rigeligt, også til print i større format.\nYdermere har Panasonic Lumix DMC-LX5 også optisk billedstabilisering, som modvirker rystelser – og det virker ganske fint, både ved optagelse af video og ved stillbilleder. Især ved video kan man undgå det rystede billede man mange gange ender med. På videodelen må man ”nøjes” med 720p, altså 1280×720 pixel video, det man også kalder HD video. Det er ganske glimrende, og Full HD har de færreste vel egentlig brug for.\nMed andre ord klarer Panasonic Lumix DMC-LX5 sig rigtig fint på specifikationerne, selvom det også er tydeligt at der er lagt større vægt på at kameraet tilfredsstiller den kræsne bruger, end ham der går efter specifikationerne, fremfor kvaliteten.\nDet første der slog mig da jeg fik de første billeder taget med Panasonic Lumix DMC-LX5 ind på computeren, og fik dem op på en stor skærm, var at de sagtens kunne være taget med et spejlreflekskamera i den billigere ende, da billederne har en enorm dybde, var meget detaljerede og så var det tydeligt at den store blænde, f/2.0 har gjort det muligt at lave billeder med en lille dybdeskarphed, så kun hovedmotivet står knivskarpt, mens baggrunden er sløret – noget der normalt er forbeholdt spejlreflekskameraer.\nJeg har intet at udsætte på billedkvaliteten, jeg er derimod meget imponeret over den høje kvalitet fra et kamera i denne størrelse, og med de forholdsvis beskedne specifikationer, på papiret vel at mærke.\nNedenfor findes en række billeder taget med Panasonic Lumix DMC-LX5. Fælles for dem alle er at de hverken er redigerede eller beskårede.\nVideodelen på Panasonic Lumix DMC-LX5 er mere avanceret end man lige skulle tro, da du har en tilstand kaldet ”Kreativ film”. Denne tilstand gør dig i stand til at optage video i de samme tilstande som du kan tage stillbilleder i, altså program, blænde-prioriteret, lukker-prioriteret og manuel eksponering.\nEr du bare til helt almindelig ”point and shoot video, så kan det også klares i en maks opløsning på 1280×720, også kaldet HD. Denne opløsning er rigeligt til de fleste, og optagelserne er rigtig flotte, billedet er skarpt og detaljeret, selvom man kommer tæt på. Det er også muligt at benytte de 3,8x optisk zoom under videooptagelse, og heldigvis fungere zoomfunktionen rimelig lydløs, og den kører jævnt ind og ud, således at den sagtens kan bruges ved videooptagelser.\nNedenfor findes et par videoklip optaget med Panasonic Lumix DMC-LX5 i HD opløsning (720p)\n3,8x optisk zoom\n3,0” LCD skærm\nPanasonic Lumix DMC-LX5 er et lidt specielt produkt, og dermed målrettet en særlig målgruppe, som jeg godt selv kunne hører til. Panasonic Lumix DMC-LX5 er nemlig lavet til dem der sætter ekstra pris på et lækkert produkt i gode materialer, med en fremragende billedkvalitet, men som samtidig gerne vil betale ekstra for dette, og undvære en masse smarte og fancy features.\nPanasonic Lumix DMC-LX5 er et lidt ”råt” kamera, i et design der er mere eller mindre tidsløst, og er lavet i lækre materialer der kan holde til at blive brugt. Specifikationerne er, på papiret, ikke at råbe hurra for – men det glemmer du alt om når du først kommer i gang med at bruge Panasonic Lumix DMC-LX5, for både betjeningen og billedkvaliteten er fremragende.\nHvad enten det er stillbilleder eller video du går i krig med, så vil Panasonic Lumix DMC-LX5 være et rigtig fornuftigt valg, og et rigtig godt alternativ, eller supplement, til et spejlreflekskamera, hvis man ikke er til ”store” kameraer.\nFremragende billede -og videokvalitet\n”Kun” HD video\nKun 3,8x optisk zoom\nSet til 3443,-\nFind den bedste pris på Panasonic Lumix DMC-LX5\nForrige: Review: Toshiba Camileo S20\nNæste: Review: Adobe Photoshop Elements 9\n18. juni 2011 at 22:34\nJeg har lige købt dette fantastiske kamera efter, at have snakket med en som anbefalede den, ligesom du gør. På trods af at det er et dejligt kamera, mener jeg dog stadig at det er rimelig dyrt, i forhold til hvad jeg havde forestillet mig at et kompakt kamera ville koste. Men jeg havde pengene så hvorfor ikke? 🙂\nJeg vil klart anbefale den, da den tager afsindigt gode billeder, og videokvaliteten er også rigtig god.\nEnig, det er et små-dyrt kamera, men kvaliteten er også super høj!


Poison Sumac planteprofil - essentielle husholdningsartikler og apparaterLæs Mere\nVigtigste essentielle husholdningsartikler og apparater Poison Sumac planteprofil\nSlægtenavnet Toxicodendron består af to græske ord og oversættes som "gifttræ." I mellemtiden betyder artsnavnet, vernix, "lak." Det er fordi, "En sort lak kan fremstilles fra saften, som i en beslægtet japansk art, " ifølge National Audubon Society's "Feltguide til træer."\nAt lære at genkende denne plante er afgørende for at undgå kontakt med den. Poison sumac kan være en ganske stor busk med en tyk stilk, der får planten til at ligne et lille træ end en busk. Toxicodendron vernix har tyndt sammensatte blade bestående af 7 til 13 foldere, som hver er kileformet ved bunden, tilspidsende til et skarpt punkt. Kanten af bladene er bølgete kanter (bølget), og undersiderne er enten hårløse (gråbroede) eller har nedlignende hår (pubescent). Bladene har røde stængler, der er nøglen til at identificere planten. Faldfarve spænder fra gul til orange til rød.\nPoison sumac bærer en slående lighed med andre typer sumac, især staghorn sumac ( Rhus hirta ), en helt ufarlig form, der ofte bruges i landskabsprogrammer. Men i gifsumac hænger klyngerne af gråhvide bær ned, og planterne findes i lave, våde eller oversvømmede områder, ikke tørre bjergskråninger og engkanter, hvor andre sumak blomstrer. Staghorn sumac blade har også savtandede kanter, mens dem af gift sumac er glatte og bølgende langs kanterne.\nForrige ArtikelHaveplanter, som kaniner elsker at spise\nNæste Artikelessentielle husholdningsartikler og apparater\nDavid Beaulieu Udvid i denne artikel Identificere Sådan vokser du Lys Jord Vand Temperatur og fugtighed Toksicitet Sammenligning med Staghorn Sumac Tilbage til toppen Gift sumac-planten ( Toxicodendron vernix ) er ikke uden dens fordele, skønt andre, ikke-toksiske typer af sumacer er bedre egnet til din have. © Copyright 2019


Kommuneplan - Klima\nVision - det vil vi\nKlimaet ændrer sig, og det betyder blandt andet, at risikoen for skybrud er større end nogen sinde før og dermed også for skader på blandt andet bygninger og veje.\nSammen med Skanderborg Forsyningsvirksomhed A/S vedtog Byrådet i 2014 en plan for, hvordan vi begrænser skaderne ved skybrud mest muligt og samtidig sørger for, at vi bruger vandet som aktiv ressource til at skabe grønnere og smukkere byer og natur.\nDet er en fælles målsætning, at klimaløsninger skal give kommunens borgere flere og lettere adgang til grønne arealer – i byerne og i det åbne land. Klimatilpasning kan på denne måde skabe rammerne for, at vores byområder, landskaber og naturarealer indgår i kommunens indsats for sundhed og forebyggelse.\nDet er vores overbevisning, at vi finder de smarteste og mest brugbare løsninger sammen med de, som bor og færdes der, hvor klimaløsningerne skal etableres. Vi vil derfor også fremover skabe løsningerne sammen med borgere, erhvervsliv og foreninger.\nHerudover er målet, at vi så vidt muligt løser problemerne inden for kommunegrænsen og undgår at eksportere dem til vores nabokommuner.\nStrategi - sådan gør vi\nI 2014 udarbejdede Skanderborg Kommune i samarbejde med Skanderborg Forsyningsvirksomhed A/S en klimatilpasningsplan. I Klimatilpasningsplanen blev der foretaget en kortlægning af, hvor sandsynligheden for oversvømmelse i kommunen er størst. Kortlægningen blev efterfølgende sammenholdt med, hvor oversvømmelserne gør mest skade. På den måde blev der dannet et overblik over, hvor risikoen ved en oversvømmelse er højst. F.eks. vil oversvømmelse af et ældrecenter være mere fatal end oversvømmelse af et grønt friareal.\nLæs mere om kortlægningen i Klimatilpasningsplanen, der er vedhæftet nedenfor. Kortlægningen kan også ses på kommunens kort. Link er indsat nedenfor.\nKlimatilpasningsplanen indeholder Byrådets målsætning for, hvordan klimatilpasning skal prioriteres, og en række retningslinjer for, hvor oversvømmelser skal søges forebygget gennem planlægning og myndighedsbehandling.\nPå baggrund af risikokortlægningen har Skanderborg Kommune i samarbejde med Skanderborg Forsyningsvirksomhed A/S prioriteret arbejdet med klimatilpasningen af kommunen. Læs mere om indsatserne i Indsatsplanen 2014-2018, der er vedhæftet nedenfor.\nSiden vedtagelsen af Klimatilpasningsplanen i 2014 er der løbende sket en forbedring af ledningsdata, ligesom der er gennemført en række af de prioriterede klimaindsatser. Vurderingen af et områdes sandsynlighed for oversvømmelse og den deraf afledte oversvømmelsesrisiko inden for og uden for et konkret område, skal altid tage udgangspunkt i den seneste viden.\nKlimatilpasningsplanens retningslinjer og tilhørende redegørelser er indarbejdet under de enkelte afsnit i denne kommuneplan.


Gutenberg – en helt ny redaktionel arbejdsgang - Mosaik Demo Site\nOm Peytz Mosaik\nProces – sådan kommer du i gang\nEt WordPress tema i verdensklasse\nEr WordPress det rigtige for mig?\nGutenberg – en helt ny redaktionelt arbejdsgang\nGutenberg – en helt ny redaktionel arbejdsgang\nGutenberg er navnet på WordPress' nye editor. Med den nye editor åbnes der op for en lang række muligheder, når det kommer til at layoute funktionelle og smukke sider på et WordPress-drevet website.\nGutenberg er først og fremmest “bare” en editor. Alligevel er den revolutionerende, da den åbner op for en masse muligheder, når det kommer til at layoute sider i WordPress.\nDe, som kender WordPress, er vant til, at en editor ser således ud:\nDen klassiske editor til sider egner sig til tekst, billede, video og HTML, som man opbygger individuelt per side.\nMen visuelle elementer som f.eks. widgets – det kunne være en teaser, som linker til noget andet indhold – skal placeres i et widgetområde. Altså et dedikeret område, som kan håndtere denne type funktionalitet.\nDet betyder mere arbejde for udvikleren og mere arbejde for redaktøren, som skal oprette indhold flere forskellige steder for at sammenstykke en færdig side. Det begrænser også redaktøren i forhold til, hvor der kan placeres bestemte elementer, da widgetområder eller tekstfelter ikke kan rykkes frit rundt.\nDet er ét eksempel på nogle af de udfordringer, som Gutenberg fejer af banen. Den nye Gutenberg editor ser således ud:\nI Gutenberg arbejdes der med blokke. Hvert indholdselement er sin egen blok, og alle sider håndtere alle typer af blokke.\nHvis vi bruger eksemplet fra før med widgets, så betyder det, at man nu frit kan blande widgets og tekster uafhængigt af “faste pladser”. Widgets, som vi kender dem, bliver i fremtiden bygget som blokke.\nDet giver redaktøren en stor frihed til selv at layoute sider. En ekstra bonus ved denne editor er muligheden for at gemme en blok, f.eks. en tekstblok, i en mappe og tilføje den med et enkelt klik til andre sider. Rettes der i teksten ét sted, rettes den automatisk alle andre steder, hvor den samme blok er benyttet. Dét er noget, mange vil få glæde af!\nMeget mere end en pagebuilder\nPå mange måder minder Gutenberg om en simplificeret pagebuilder, som dog er langt nemmere at benytte end dem, vi kender i dag. Hos Peytz & Co bruger vi aldrig pagebuilders, når vi bygger WordPress sites. Vi oplever at de strider imod hele tanken bag WordPress, som er at det skal være nemt og brugervenligt at oprette og redigere indhold. Derudover ser vi ofte, at de forringer performance, både når det kommer til loadingtider og SEO.\nMed Gutenberg vil det være muligt at lave endnu bedre layouts i WordPress uden at benytte en pagebuilder.\nGutenberg er under konstant udvikling og vil med tiden blive endnu mere integreret i hele WordPress platformen.\nFeatures i Peytz Mosaik\nVi har udviklet en række features som du får med ud af boksen, når du udvikler dit site på basis af Peytz Mosaik processen\nMere om WordPress\nCase: Danes Worldwide\nCase: Nyt homebob.dk\n4 tips til at optimere dine billeder og gøre dit site hurtigere\ncontent === false


Povl Blak Bojer: Det har været en lang proces for at få ret - Bæredygtigt Landbrug\nPovl Blak Bojer: Det har været en lang proces for at få ret\nAf ekstern skribent | 19. november 2015\nOphævelsen af randzoneloven blev vedtaget til videre behandling ved 1. behandling i Folketinget den 19. november, og dagen har stor betydning for alle danske landmænd. Det mener Povl Blak Bojer, der i retten i Holstebro stod fast på sin ret, og landmanden fra Thy tror ikke det er sidste gang, at danske landmænd skal sætte\n”Povl og Christian Blak Bojer frifindes. ” Det var de endelige ord fra dommer Niels Bjerre, da han få minutter efter klokken havde passeret 9.00 den 11. maj havde oplæst dommen over for Povl og Christian Blak Bojer i Retten i Holstebro. Dommen betød, at Povl Blak Bojer blev pure frikendt for at have forbrudt sig mod randzoneloven, og da staten valgte ikke at anke dommen, har landmanden siden set frem til, at loven skulle ophæves i Folketinget.\nDen 12. november fremsatte miljø- og fødevareminister Eva Kjer Hansen (V) omsider ’Forslag til lov om ophævelse af lov om randzoner’, og forslaget blev vedtaget til videre behandling ved Folketingets 1. behandling den 19. november.\nKampen for retten til at råde over sin ejendom har været hård, og randzonesagen har haft stor betydning for landmanden, der med opfindelsen af randzoneloven havde nået et punkt, hvor han blev nødt til at sige fra over for urimelighederne.\n”Den betød dengang, at jeg kom til et punkt, hvor jeg sagde, at nu synes jeg ikke det er rimeligt længere; nu synes jeg egentlig, at samfundet opfører sig på en måde, hvor man er nødt til som person at sige, at nu må det bære eller briste. Og derfor så kontaktede jeg også pressen og gav udtryk for min følelse af, at det her, det var ganske urimeligt. At man sådan kunne komme og sige; jamen, nu tager vi fire hektar af din jord, og så skal vi nok bestemme, hvad du må og ikke må med det, ” lyder det fra Povl Blak Bojer, når han skal svare på, hvilken betydning randzonesagen har haft for ham personligt.\nVigtigt at sige fra\nFor Povl Blak Bojer handlede randzonerne om meget mere end fire hektar jord. Det var simpelthen på tide, at der blev sagt fra, og han mener, at sagen har haft stor betydning for hele det danske landbrug.\n”Det har været en lang proces for at få ret. Det har jo også været en proces, som jo ikke kun har været til gavn for os. Men jeg mener også, at den er kommet til stor gavn for landbruget. Fordi at, når der bliver sådan en sag ud af det her, jamen, så har Bæredygtigt Landbrug jo også virkelig lagt sig i selen og sagt, at nu skal alt, der kan tjene den sag, det skal på bordet. Initiativet udspringer jo af noget som samfundet, eller daværende ministre påstod, at det skulle være til gavn for miljøet, og det viser sig jo, at man overhovedet ikke kan dokumentere noget som helst fagligt indhold i det her. ”\nDet har været foruroligende for Povl Blak Bojer, at hele forløbet med randzoneloven har været baseret på en diskussion, hvor fakta er blevet skubbet til side for at nogle politikere og embedsmænd kunne nå et politisk resultat, der ikke stemmer overens med virkeligheden på landmandens jord.\n”Og det synes jeg egentlig er et kæmpe problem for både landbruget og samfundet, at man ikke kan være tryg ved at de oplysninger, der kommer fra forskere, fra professorer og fra embedsmænd i ministerierne, ” lyder det skarpt fra Povl Blak Bojer, som mener, at politikerne bærer det største ansvar for misseren omkring randzoneloven.\n”Så lang tid der er en helt masse politikere herhjemme, som tror, at de kan sælge miljø og miljø og miljø, uanset om det har et fagligt indhold, så kan det være nødvendigt for landbruget at gøre opmærksom på, at; jamen, det eneste formål det tjener, det er egentlig at afskaffe landbrugserhvervet. ”\n”Når det bliver tydeligt, at det er det, man går efter; at begrænse eller afskaffe landbrugserhvervet i Danmark, så vender flertallet. Så det miljøflertal, som umiddelbart bakkede op, så er det væk, fordi, flertallet af danskerne de ved godt, at landbruget det er et meget vigtigt erhverv for Danmark – for dansk velfærd. ”\nFlere kampe venter\nMed 1. behandlingen af ’Forslag til lov om ophævelse af lov om randzoner´ ser det ud til, at landmanden fra Thy har vundet den endelige sejr i forbindelse med kampen om randzonerne, men Povl Blak Bojer forudser, at der venter flere kampe for dansk landbrug de kommende år.\n”Jeg forudser, at så lang tid de miljøaktivister – både politikere, forskere og embedsmænd – de farer ud af den tangent, der vil det nok være nødvendigt for landbruget at sætte hårdt mod hårdt. ”\nFor Povl Blak Bojer fandt det mest definerende øjeblik i forbindelse med hele randzoneforløbet sted i retslokalet i Holstebro den 11. maj, hvor dommeren læste dommen op for Povl og hans søn, Christian.\n”Det, der står klarest frem i processen, det synes jeg er, at der er en dommer, der giver os medhold i vores umiddelbare opfattelse af, at det her, det kan man altså ikke. Man kan ikke komme og tage folks ejendom uden at kompensere dem. Og – det er jo lige så klart – man kan jo heller ikke ekspropriere folks ejendom, uden der er en samfundsmæssig begrundelse for det. ”\n”Det er jo ikke bare sådan, at fordi der er nogle politikere, der har en miljødagsorden, så kan man ikke gøre det. Man skal jo dokumentere fagligheden og indholdet i det. ”\nLæs dommen, hvor Povl og Christian Blak Bojer frikendes for overtrædelse af randzonelovgivningen\nLæs hele lovforslaget omkring afskaffelsen af randzoneloven via linket:http://www.ft.dk/samling/20151/lovforslag/l59/html_som_fremsat.htm\nSe hvordan 1. behandlingen gik i Folketingssalen torsdag den 19. november. Vi skal advare om stærkt sprogbrug fra salen.