Referat fra transhøringen om transkønnedes forhold den 14. marts 2011 på Christiansborg. – Vidensbanken om kønsidentitet\nHøring om transkønnedes forhold\nDette referat har til formål at fastholde de tilkendegivelser og holdninger, som kom til udtryk under høringen. Af hensyn til referatets omfang er oplæggene til de syv punkter medtaget i væsentligt forkortet form, idet jeg dog mener at have fået alle væsentlige pointer med. Endvidere er ikke alle indlæg fra forsamlingen medtaget i deres ordlyd, men hensigt, holdninger og indhold kommer under alle omstændigheder til udtryk.\nIrene Haffner indledte høringen med at byde velkommen og præsenterede indlægsholderne. Hun konstaterede, at høringen var en historisk begivenhed, idet et samlet transmiljø har givet opbakning. Samtlige foreninger i Danmark med transkønnedes sag på programmet var repræsenteret ved høringen.\nIrene Haffner gennemgik kort de praktiske rammer for høringens afvikling: For hvert af de syv emner på dagsordenen indledes med et oplæg på ca. otte minutter, derefter er der mulighed for at komme med indlæg og kommentarer fra salen. Der vil komme en mikrofon rundt, så man kan komme til orde, hele seancen bliver optaget på video, som efterfølgende bliver lagt ud på forskellige hjemmesider. Og der bliver taget referat, som senere vil blive offentliggjort.\n– Robin Sebastian Svegaard, LGBT Danmark\n– Irene Haffner, Trans-Danmark\nKamal Qureshi, medlem af Folketinget for Socialistisk Folkeparti bød forsamlingen velkommen til Christiansborg og gjorde opmærksom på, at høringen er en stor begivenhed. Det er vigtigt for SF at bakke op om denne høring. Det er vores holdning, sagde han, at samfundet skal være indrettet, så vi kan være der alle sammen, der skal være plads til forskellighed. SF har tidligere arbejdet for de forandringer, som er ønsket af transmilljøet, der er fremsat lovforslag B 168, som indeholder forbedringer, så det bliver lettere at leve som transkønnet. Forslaget blev stemt ned af den borgerlige fløj, men jeg lover, at en ny regering vil fremsætte forslaget igen. Ser man på problematikken i international sammenhæng er transkønnede noget, man har kendt\nThailand er et godt eksempel, som jeg personligt kender lidt til. Europa halter bagud hvad angår transkønnedes vilkår, og det bør der gøres noget ved. Jeg er spændt på forløbet af høringen i dag.\nRobin Sebastian Svegaard , LGBT Danmark, takkede alle for fremmøde og oplæste listen over alle de organisationer, myndigheder og foreninger som var repræsenteret ved høringen:\nInstitut for Menneskerettigheder – IMR\nLigebehandlings- og Monitoreringsafdeling i Equality and Monitoring Department – Copenhagen\nNetværk for Forskning om Mænd og Maskuliniteter – NeMM\nRiksförbundet för sexuellt likaberättigande – RFSL -Sverige\nSocialdemokratiske Ungdom, Ligestillingsudvalget\n1. afdeling. Sygdom og behandling.\nHøringens punkt 1.1.\nOplægsholder Karin Astrup, formand for Trans-Danmark.\nOplægget fra Karin Astrup handlede om, at som systemet er i dag, er man som transkønnet afhængig af sundhedssystemet. Hvis man fjerner transkønnethed fra listen over sygdomme og dermed ikke er syg, kan det være, at man ikke får den behandling, man gerne vil have. Alternativt bliver man defineret som syg, hvilket man jo ikke selv synes, man er. Det er en paradoks situation, som de fleste står i. Karin Astrup henviste til, at man i USA i øjeblikket arbejder med en revision af sundhedssystemet, hvor netop spørgsmålet om transkønnethed som en psykisk sygdom er under overvejelse. Karin Astrup gav ordet videre til\nMaria Sundin, Riksförbundet för sexuellt likaberättigande – RFSL -Sverige.\nMaria Sundin fortsatte oplægget med at sammenligne behandlingssystemet i Danmark med forhold i Norge og Sverige. Nogle forhold er ens i de tre lande, for eksempel skal man, for at kunne komme i betragtning til hormon behandling eller kønskorrigerende operation gennemgå en langvarig psykiatrisk udredning. I Danmark er der kun ét sted, nemlig Sexologisk Klinik under Rigshospitalet Her gennemfører man årligt 4 – 6 operationer. I Norge er det lidt bedre, 15 – 20 operationer og i Sverige er der ca. 50 – 60 mennesker, som skifter køn hvert år. Et af problemerne er, at man henviser til internationalt anerkendte definitioner på kønsidentitetsforstyrrelse (Gender Identity Disorder). Tager man for eksempel Norge, undersøges det, om man passer ind i definitionerne, og gør man ikke det, bliver man smidt ud af systemet. Hermed får man ikke adgang til kønsskifte, herunder kønskorrigerende operation.\nDer blev nævnt en række af organisationer verden over, som arbejder for at få problematikken omkring transkønnede flyttet fra psykiatrien til andre grene af behandlingssystemet med henvisning til blandt andet menneskerettigheder, herunder Thomas Hammarberg og Human Rights. Det er disse organisationers opfattelse, at transkønnethed ikke er en psykiatrisk forstyrrelse.\nKommentarer fra forsamlingen.\nDer var flere indlæg fra salen, herunder en fortælling om, at det er spekulationerne omkring den personlige situation, der gør den transkønnede syg, ikke selve tilstanden. Det viste sig hurtigt, at der var bred enighed om, at Danmark bør afskaffe transkønnethed som en sygdom.\nVibe Grevsen, LGBT Danmark, gjorde klart, at hvis diagnosen afskaffes, vil der ikke længere være en behandling, men som det er i øjeblikket afholder selve systemet mange transkønnede fra at gennemgå behandlingen. Kun en brøkdel af de transkønnede står frem med deres problemer netop på grund af den nuværende behandlingsform. Vibe gjorde også opmærksom på, at det ikke er nødvendigt med en diagnose for at få en behandling og nævnte\nflere eksempler på, at sundhedssystemet jo behandler mange slags fysiske skavanker uden forudgående diagnose.\nPippin Lorentzen slog fast, at der vist ikke var nogen, som var i tvivl om, at diagnosen skal afskaffes. Og spurgte, hvad der sker med muligheden for adgang til kønskorrigerende operation.\nPia Nielsen, TGEU: Hvis ikke transkønnethed er en sygdom, hvad sker der så med muligheden for at få en operation? Det er en menneskeret at få kroppen lavet, som man vil have den. Det skal være muligt at få en operation uden forudgående diagnose.\nMaria Sundin gjorde opmærksom på, at man i Sverige ikke bliver afvist som transkønnet, selv om man ikke opfylder de standarder, som er indeholdt i GID.\nJens Thygesen, Stop Aids: Transkønnethed kan aldrig være en sygdom, men der er mange andre problemer forbundet med at være transkønnet. Der kan være følgesygdomme som for eksempel AIDS, men også alkoholproblemer og misbrug. Det skal der under alle omstændigheder tages hånd om.\nErwin Jöhnk, Gender Pioneers, mente, at transkønnethed er ikke en skavank, der kræver behandling. Det ville være rart med en behandlingsform, man selv føler, man har behov for. Og så er 4 -8 år med behandling for at komme i gang med et kønsskifte ikke i orden.\nFlemming Møller Mortensen, Socialdemokratiet: At fastholde en diagnose er forkert, samfundet er kørt fast i sygdomsbehandling. Vi bør satse på forebyggelse frem for behandling, og trivsel er en forudsætning for forebyggelse. Pointen var her, at hvis man gør forholdene for transkønnede bedre, skaber man trivsel og fjerner dermed behovet for behandling.\nJoan Larsen slog fast, at transkønnethed er ikke en sygdom. Den behandlingsform, vi har i dag, er ren magtudøvelse fra samfundets side. Hun gjorde i øvrigt opmærksom på, at der i Danmark mangler ekspertise til operationer og at disse derfor bør visiteres til andre lande.\nKamal Qureshi mente, at sygdom og behandling er en meget lille del af livet som transkønnet. Han såede tvivl om, hvorvidt operationer overhovedet skal laves i Danmark med baggrund i den manglende ekspertise. Det er et forhold, som bør overvejes, og vi bør måske helt stoppe med operationer i Danmark.\nMalene Andreasen, LGBT Danmark, slog fast, at hun ikke ønsker behandling på Sexologisk Klinik, fordi denne ikke har viden om, hvad det vil sige at være transkønnet. Hun mente i øvrigt, at transkønnethed ikke er et psykisk problem.\nDer var bred enighed blandt høringens deltagere om, at transkønnethed bør afskaffes som en psykisk lidelse. Dette bør imidlertid ikke udelukke adgang til behandling, herunder kønskorrigerende operation.\nHøringens punkt 1.2.\nEr det hensigtsmæssigt, at transkønnede underkastes psykiatrisk udredning forud for ændringer af deres krop?\nOplægsholder Vibe Grevsen, LGBT Danmark.\nOplægget tog udgangspunkt i den klassiske forståelse af kønsidentitetsforstyrrelse, Harry Benjamin Gender Disorientation Scale (HBGDS). Herefter vistes et billede af 11 personer hos hvem identitet, fysisk udtryk og seksuel orientering afviger væsentligt fra den klassiske opfattelse, og som derfor ikke ville blive godkendt til et kønsskifte i det nuværende system.\nHerefter henvistes til moderne opfattelser af kønsidentitet som udtrykt i WHO ICD-10Transsexualism. Her er den væsentlige pointe, at kønsidentitet er den enkeltes subjektive opfattelse af at tilhøre et bestemt, flere eller intet køn. Kan man objektivt vurdere et subjektivt ønske? Og hvis man tager udgangspunkt i det subjektive, er hjælp til selverkendelse så ikke vigtigere end observation? Derfor må formålet\nmed et forløb være at sikre, at den transkønnedes ønske om kønsskifte er vedholdende og at personen kan overskue konsekvenserne. Oplægget satte spørgsmålstegn ved effekten af det nuværende observationsforløb og ved de procedurer, der i dag anvendes på Sexologisk Klinik, og gjorde gældende, at et fornuftigt forløb bør bestå af tre måneders afklaring efterfulgt af en 12 måneders hormonbehandling forud for et egentligt kønsskifte,\nhvilket også harmonerer med Standards of Care.\nVidere argumenterede oplægget for, at et observationsforløb ikke har nogen påviselig positiv effekt med hensyn til den transkønnedes erkendelse og at der derfor ikke er nogen begrundelse for at fastholde et observationsforløb forud for en kønskorrigerende operation. Endeligt blev det foreslået, at enhver får adgang til at søge om kastration.\nMaria Sundin henledte opmærksomheden på Standards of Care version 7, som interessant nok fastslår, at der ikke findes skyggen af bevis for, at “real life experience” har nogen betydning i forbindelse med et behandlingsforløb.\nDer var adskillige indlæg, som samstemmende gav udtryk for, at en psykiatrisk behandling ikke har nogen påviselig effekt. Derimod er der psykologiske problemer forbundet med det at være transkønnet, men disse går i langt højere grad på relationer til omverdenen, som på grund af manglende information viser frygt for fænomenet, hvorfor transkønnede ofte sidder alene med problemerne.\nMalene Andreasen påpegede, at en behandling handler om at vide, hvad man vil med sig selv.\nErwin Jöhnk gjorde opmærksom på, at mange transkønnede er psykisk nede.\nVibe Grevsen, mente, at klart kan der være psykiske problemer, men en psykiatrisk behandling behøver ikke at være nødvendig. Hun påpegede, at udbredelsen af skizofreni ikke er relativt større, end andre grupper i befolkningen.\nPia Nielsen påpegede, at vilkår for transkønnede på arbejdsmarkedet er et problem, idet ca. 50 % ikke er i arbejde mod 1,5 % i befolkningen som helhed. Og mange transkønnede arbejder langt under deres uddannelsesniveau. Der er behov for oplysning til arbejdsgivere.\nFlere indlæg gav udtryk for, at en behandling, for eksempel på Sexologisk Klinik, bør have karakter af coaching om transkønnedes relationer til omverdenen, men det er ikke sundhedsvæsenet, som skal afgøre, om man reelt er transkønnet.\nFlemming Møller Mortensen opfattede diskussionen som meget frugtbar, det handler om psykologi kontra psykiatri, og det er psykiatere, som stiller diagnosen. Hjælpen fra systemet skal gå på den enkeltes personlige problemer. Han stillede spørgsmål til forsamlingen: Er det alle transkønnede, som er egnet til en operation, og skal der en udredning til før operation?\nVibe Grevsen gjorde opmærksom på, at fortrydelsesraten hos opererede transkønnede ligger under tre procent. Hun spurgte her Eva Grahn, Sexologisk Klinik, om fortrydelsen har psykiske eller fysiske årsager.\nEva Grahn, Sexologisk Klinik, slog fast, at fortrydelse efter operation har fysiske problemer som årsag.\nDavid Zennaro, LGBT Danmark, mente, at læger jo i andre sammenhænge er uddannet til at afgøre, om en behandling er til patientens bedste. Han spurgte i øvrigt om, hvorfor ændring af personnummer kommer som det sidste i et forløb.\nKamal Qureshi gav udtryk for, at det er for besværligt for transkønnede at nå frem til det operative indgreb, men at der rimeligvis skal en udredning til før dette indgreb. Han stillede i øvrigt det lidt interessante spørgsmål om, hvorvidt udenlandske myndigheder skal lave udredning, hvis disse skal udføre et operativt indgreb.\nDer var i forsamlingen bred enighed om, at en psykiatrisk behandling ikke har påviselig effekt, men at der bør være et behandlingsforløb, som tager udgangspunkt i den enkelte transkønnedes behov, og som har rådgivning og vejledning om transkønnedes forhold til samfundet som det primære formål.\nHøringens punkt 1.3.\nOplægsholder Sebastian Svegaard, LGBT Danmark:\nOplægget tog udgangspunkt i undersøgelser, som viser, at en passiv observation af den transkønnede har ringe effekt. Derimod viser undersøgelser, at transkønnede oplever tilfredshed med samtalepartnere, som har erfaringer med transkønnede, som har kendskab til de transkønnedes miljø, som er fleksible med hensyn til behandlingen og som respekterer den transkønnedes identitet. Et kønsskifte er en proces, som indeholder eksperimentering med den nye rolle, tilvænning til de kropslige ændringer og social nytilpasning i forhold til den omgivende verden.\nVidere omtalte oplægget erkendelsesfasen og påpegede, at uden en behandling er der stor risiko for, at den transkønnede udvikler psykiske sygdomme som stofmisbrug, depression og personlighedsforstyrrelser og at der derfor er behov for støtte til den transkønnede i erkendelsesfasen. Det blev nævnt, at realistiske erfaringer fra livet i et nyt køn er essentielt og at støtte tidligt i processen, herunder navneskift, nye identitetspapirer og vejledning i den visuelle fremtræden derfor anbefales. Endeligt omtaltes den sociale nytilpasning, hvor hjælp til at håndtere omverdenen og relationer til arbejdsmarkedet er væsentligt.\nIndlæggene fra forsamlingen gik på behovet for oplysning allerede i folkeskolen på linie med seksualundervisning i øvrigt. Oplysning også til f.eks. præster, skoler, psykologer o.m.a. kan være med til at afmystificere det at være transkønnet. Det blev nævnt, at også familie til den transkønnede, særligt eventuelle børn, kan have behov for råd og vejledning.\nPia Struck, sexualterapeut, gjorde opmærksom på, at der findes kompetencer også uden for Sexologisk Klinik.\nMalene Andreasen efterlyste et center for transkønnede, hvor man kan få vejledere i tale.\nMartin Dover, socialdemokratisk ungdom, foreslog, at man laver events på skoler og for eksempel i forbindelse med ungdomslejre.\nFlemming Møller Mortensen gav udtryk for, at vejledning bør ske i Danmark, men at operative indgreb bør visiteres til udlandet. Han understregede behovet for en brugerundersøgelse af Sexologisk Klinik, idet der må være et problem, når flertallet af brugerne er utilfredse. Endeligt bør der sætte økonomiske midler af til oplysning og undersøgelser på området.\nDe sidste indlæg gik på, at der er behov for information og at et videnscenter måske kan være løsningen. Det blev nævnt, at Sexologisk Klinik ikke anbefaler operation, hvis den transkønnede har børn.\nForsamlingen gav udtryk for, at en behandling af den transkønnede bør tage udgangspunkt i den enkeltes situation, at behandlingen bør være baseret på rådgivning og vejledning og at det bør være muligt, at den transkønnede tidligt i forløbet får adgang til en identitet, der passer med det nye køn.\nHøringens punkt 1.4.\nSkal Danmark forholde sig til Gender Pioneers, herunder Hammarberg-rapporten, menneskerettigheder og henstillinger fra EU om transkønnedes forhold?\nOplægsholder Pia Nielsen, TGEU.\nOplægget gennemgik de tolv punkter i Thomas Hammarberg-rapporten om transkønnedes rettigheder og henviste herunder til internationale konventioner om menneskerettigheder. Det blev konstateret, at Danmark ikke overholder punkterne i rapporten, herunder særligt, at Danmark\n– ikke har en lovgivning, der tager hensyn til transkønnede,\n– ikke har en procedure for at ændre dokumenter og identitetspapirer i forbindelse med et kønsskifte,\n– ikke tillader, at en transkønnet kan forblive i ægteskab,\n– ikke inddrager interesseorganisationer i lovgivningsprocessen,\n– ikke støtter informationskampagner om transkønnede,\n– ikke uddanner medarbejdere i sundhedssektoren om de særlige forhold, der gælder for transkønnede,\n– ikke foretager forskning på området.\nDet eneste positive aspekt i forhold til Hammarberg-rapporten var, at Danmark dækker udgifterne i forbindelse med et kønsskifte.\nDer blev indskudt nogle bemærkninger under gennemgangen af punkterne, blandt andet at man i Danmark skal undergå et operativt indgreb for officielt at skifte køn, at oplysningskampagner udelukkende finansieres af private organisationer og at det faktum, at interesseorganisationer ikke inddrages i lovgivningsprocessen måske vil ændre sig efter denne høring.\nKarin Astrup: Direkte adspurgt svarer Sexologisk Klinik, at der ikke gives midler til forskning på området. Er der politisk vilje til at tilvejebringe disse midler?\nFlemming Møller Mortensen slog fast, at Danmark skal overholde internationale konventioner.\nEndvidere bør der tilføres flere midler til sundhedssektoren, herunder også til forskning i transkønnedes forhold.\nJoan Larsen opfordrede til, at der bliver gjort noget ved kampagnen “Skift job, ikke køn”. Hun spurgte, om nogen havde kendskab til forskning på området.\nKarin Astrup oplyste, at der er forsket lidt på Århus Universitet.\nVibe Grevsen , gjorde opmærksom på, at der faktisk forskes lidt på Sexologisk Klinik om effekten af behandlingen.\nDavid Zennaro bemærkede, at når Sexologisk Klinik ikke lukker transkønnede ind, er det svært at se klinikken lave forskning på området.\nForsamlingen påpegede det uacceptable i, at Danmark ikke lever op til internationale konventioner og anbefalinger og at myndigheders kendskab til transkønnedes forhold lader en del tilbage at ønske.\nHøringens punkt 1.5.\nDer var flere indlæg, som handlede om overgreb på transkønnede og som efterlyste en registrering af disse overgreb.\nFreja Nordam udtrykte harme over, at Sexologisk Klinik omtaler en patient som “han”, uagtet, at vedkommende opfatter sig som kvinde.\nMaria gjorde opmærksom på, at Sexologisk Klinik afviser personer, som ikke er fyldt 18 år. Og selv, når man har skiftet til pigenavn og har undergået hormonbehandling, omtales man som “han”.\nVibe Grevsen gjorde opmærksom på, at der ifølge Sundhedsstyrelsen ikke findes regler for, på hvilket tidspunkt man kan søge om kønskorrigerende indgreb.\nHøringens punkt 2.1.\nOplægsholder Martin K.I. Christensen, formand ILGA-Europe.\nOplægget havde fokus på Europæiske forhold og holdninger til problematikken omkring transkønnede. Der blev gjort opmærksom på menneskerettigheder og slået fast, at menneskerettighedsdomstolen og Europa-Parlamentet har nogle holdninger til emnet. I de domme, der er afsagt, er indeholdt nogle minimumskrav, men de indeholder ikke specifikt retningslinjer\nfor håndtering af den gruppe mennesker, som udgør de transkønnede. Der blev i oplægget fremhævet, at 16 lande ikke har en lovgivning om transkønnede, hvilket er et klart brud på de domme, som er afsagt. Kun syv europæiske lande nævner diskrimination på grund af køn, i 12 lande er diskrimination\npå grund af kønsskifte nævnt. I de fleste lande mangler der statistik over, hvordan mennesker har det med diskrimination efter kønsskifte. Nogle EU-direktiver nævner kønsskifte, men overholdes disse direktiver? I 31 lande skal man, for at gennemføre kønsskifte, undergå et operativt indgreb, herunder fjernelse\naf ovarier. Der blev sammenlignet mellem Danmark og Estland, hvor det i Estland er noget nemmere at få kønsskifte end i Danmark. I 21 europæiske lande skal man, for at få tilladelse til kønsskifte, lade sig skille. Med hensyn til navneændring skal man i nogle lande undergå en operation forud for navneskift og i nogle lande er der krav om, at man lader sig skille. Der er altså i Europa ikke ensrettede regler på området.\nKamal Qureshi udtrykte forundring over, at samfundet skal være så bureaukratisk. Det er ikke så besværligt at lave ændring i personnummer og navn. Lovforslag B 168 bør fremsættes igen.\nVibe Grevsen fandt det påfaldende, at 31 europæiske lande stiller krav om sterilisation forud for kønsskifte.\nDavid Zennaro gjorde opmærksom på den manglende retssikkerhed på området. Vi bør i højere grad leve op til retningslinjerne i Hammarberg-rapporten.\nDer var indlæg fra salen, som understregede det absurde i, at man skal have fjernet ovarier for at kunne få et nyt personnummer.\nVibe Grevsen fremsatte en vigtig pointe: Et væsentligt skridt i kønsskifteprocessen er at opnå erfaring i rollen som det modsatte køn (real life experience), og det er altså svært, hvis man ikke har navn og personnummer, der passer til den nye rolle.\nForsamlingen udtrykte frustration over et regelsæt, som er bureaukratisk og som kun med store vanskeligheder tillader et kønsskifte. Det bør være muligt at opnå navneændring og et nyt CPR-nummer uden forudgående langvarig behandling.\nHøringens punkt 2.2.\nOplægsholder cand. mag. Beate Sløk-Andersen, Københavns Universitet.\nOplægget omtalte CPR-nummerets kønsklassifikation som grundlag for det danske system. CPRnummeret indeholder personoplysninger, men er koblet op på mange andre registreringer. Man kan ikke lave et CPR-nummer uden at bestemme køn. Det danske samfund er i høj grad bygget op på køn. Eksempelvis bliver der kaldt til session efter kønsbestemmelse, der bliver udsendt tilbud om mammografiscreeening og så videre.\nVidere omtalte oplægget køn som infrastruktur, der blev givet eksempler på, at køn findes overalt, hvor vi færdes. Kønsbetegnelse er grundlag for en velfungerende infrastruktur og bygger på en udbredt kulturel forståelse af køn. Men der er kun to muligheder for køn, der findes ikke noget midt imellem mand og kvinde. Det kan, med den grundlæggende opfattelse, samfundet har om køn, ikke lade sig gøre at lave en kønsbetegnelse, der ligger mellem mand og kvinde. Løsningen kan være at påvirke samfundets holdning til kønsbegrebet.\nOrdet blev givet videre til\nDavid Zennaro, LGBT Danmark.\nOplægget tog udgangspunkt i menneskerettighedernes artikel 8 om blandt andet individets ret til privatliv, omtalte Hammarberg-rapporten og stillede spørgsmål om, hvorfor Danmark overholder meget få af de anbefalinger, der er indeholdt heri. Det blev nævnt, at registrering beskytter os mod misforståelser og at vi derfor ikke kan undvære disse. Det kom frem, at der godt nok i CPRsystemet er indbygget en kønsbestemmelse, men at den nøgle, som refererer til andre registre, indeholder den samme kønsbestemmelse. Det skulle følgelig ikke være nødvendigt at fastholde kønsbestemmelsen\ni personnummeret. Der blev nævnt nogle eksempler på situationer, hvor kønsbestemmelsen i personnummeret giver anledning til misforståelser og problemer. Vil man for eksempel som kvinde på sygehuset blive indlagt på en stue for mænd, fordi personnummer og fremtræden ikke passer sammen?\nFlemming Møller Mortensen konstaterede, at systemet har nogle barrierer, som tilsyneladende ikke har et konkret formål.\nFreja Nordam beskrev en debat på dagbladet Informations hjemmeside, som endte med at stille spørgsmålet: Hvilken af to døre til et offentligt toilet vil du vælge, mand eller kvinde? Det er et udtryk for de ting, som optager danskeren i almindelighed i denne forbindelse.\nDer var i forsamlingen generel utilfredshed med den nuværende kønsbestemmelse i personnummeret, som giver transkønnede nogle unødvendige og ubehagelige oplevelser i forbindelse med offentlig fremtræden.\nHøringens punkt 2.3.\nhadforbrydelser: Er love om hadforbrydelser og registrering af samme gode nok?\nOplægsholder Kamal Qureshi, Socialistisk Folkeparti.\nDet blev konstateret, at liberale partier ikke er åbne for et system, som er mere rummeligt og fleksibelt, end det nuværende. Det blev nævnt, at der i Danmark sker ca. 13.000 hadforbrydelser årligt, her er medregnet alt fra verbale overgreb til reelle voldelige overfald. Tallet er behæftet med stor usikkerhed, idet registreringen i Danmark ikke er så effektiv. Ifølge politiet er hadforbrydelser de seneste år steget markant, og det er ofte mennesker af anden ætnisk baggrund, det går ud over. Men der er ingen tvivl om, at transkønnede er i risikogruppen. Oplægget nævnte problematikken omkring politiets håndtering af overgreb på transkønnede, fordi politiet er tilbøjeligt til at afvise de anmeldelser der kommer ind. Oplægget efterlyste bedre registrering af hadforbrydelser og bedre træning af politifolk til at håndtere problemstillingen, herunder måske en “Task Force” til at tage sig af politiets uddannelse. Der vil blive fremsat forslag om disse ting i folketinget. Kamal Qureshi gav ordet videre til\nPia Nielsen henviste til et forskningsprojekt, som blandt andet konkluderer, at hatecrimes (hadforbrydelser) omfatter verbale overgreb, som udgør langt den største del, men også fysiske overgreb og mord på transkønnede finder sted. Der blev nævnt tal, som viser, at overgreb på transkønnede er stigende i antal, og at politiet ofte afviser anmeldelser af disse overgreb.\nDa tiden var fremskreden blev der ikke mulighed for debat.\nHadforbrydelser, hvor transkønnede er ofre, er et problem, som bør tages seriøst, og som bør give anledning til mere fokus på problematikken.\nIrene Haffner gik videre til\nHøringens punkt 2.4.\nIrene Haffner oplæste erklæringen om nedsættelse af en transpolitisk kommission:\nNedsættelse af en kommission til undersøgelse af transkønnedes forhold.\nIdet det anerkendes, at transkønnede, transvestitter, transseksuelle og andre, der ikke entydigt identificerer sig som enten mand eller kvinde, bør have mulighed for at leve i overensstemmelse med deres kønsidentitet og indrette sig herefter i samfundet, og idet det erkendes, at mulighederne herfor ikke er til stede i tilstrækkeligt omfang, opfordres Folketinget til at nedsætte en transkommission.\nKommissionen skal, uden at være begrænset dertil, sammenstille og fremlægge tilgængelig videnskabelig dokumentation om transkønnethed og transkønnedes forhold. Den skal foranstalte undersøgelser, der belyser transkønnedes juridiske, sociale og kulturelle situation. Kommissionen skal undersøge forholdene vedrørende kønsfastlæggelse ved fødsel med speciel opmærksomhed på interkønnede børn. Kommissionen skal undersøge forholdene omkring kønsskifte\nmed og/eller uden behandling med kønshormoner og/eller operative indgreb, herunder omkring det juridiske kønsskifte, det vil sige nævning af fornavn, kønsbetegnelse og personnummer.\nI forlængelse heraf skal kommissionen, uden at være begrænset dertil, fremkomme med forslag til foranstaltninger, der sigter mod\n– En forenklet adgang til kønsskifte, herunder det juridiske kønsskifte,\n– At forbedre forholdene for unge transkønnede fra før puberteten ind i pubertetens indtræden, herunder pubertetsbremsende behandling,\n– At transkønnethed/transkønnede specifikt nævnes i relevante love og regler,\n– At udformning af lovgivning, der regulerer relevante forhold, som ikke naturligt er omfattet af anden lovgivning.\nKommissionen skal også undersøge forhold, som i øvrigt forbedrer transkønnedes forhold.\nDet henstilles, at kommissionen får tildelt de nødvendige midler til gennemførelse af dens kommissorium. Det henstilles, at kommissionen færdiggør sit arbejde inden udgangen af 2012, og at kommissionen kommer til at bestå af personer med særligt kendskab til transkønnethed og fra Institut for Menneskerettigheder og fra transforeningerne.\nLGBT Danmark og Trans-Danmark\nKamal Qureshi takkede LGBT Danmark og Trans-Danmark for et godt arrangement. Den kommission, der skal nedsættes, kan bestå af personer fra de to foreninger, det behøver ikke nødvendigvis at være politikere. I øvrigt vil mange af de problemer, som er behandlet i dag, blev løst, hvis lovforslag B 168 bliver gennemført.\nVibe Grevsen gjorde opmærksom på, at vi måske nok ikke har haft mord på transkønnede i Danmark, men at transkønnede kan præsentere selvmord som følge af mobberi.\nFlemming Møller Mortensen kaldte høringen for en succes og gav udtryk for at være imponeret over, at samtlige foreninger står sammen. Han sagde i øvrigt, at en kommission nok er en god ide, men at den vil arbejde for langsomt. Oppositionspartierne vil gerne have gennemført ændringer i et langt højere tempo.\nHermed afsluttedes høringen om transkønnedes forhold.\nChristiansborg, den 14. marts 2011.\nSusanne Jespersen Selmer\nUdgivet i: KategorierTranshøring Chr.borg 14.3.2011Søgeord: TagsAIDS-Fondet, Amnesty International, B 168, Beate Sløk-Andersen, Benjamins skala, Bispebjerg Hospital, Blus, CPR-nummer, Dannerhuset, David Zennaro, Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, Erwin Maria Jöhnk, Europa-Parlamentet, Eva Grahn, Flemming Møller Mortensen, Foreningen for Kønsforskning, Freja Nordam, Gender Pioneers, GID, Hadforbrydelser, Hate crime, Hormonbehandling, ICD-10, ILGA-Europe, IMR, Indenrigs- og sundhedsministeriet, Institut for Menneskerettigheder, Irene Haffner, Jens Thygesen, Joan Larsen, Juridisk kønsskifte, Kamal Qureshi, Karin Astrup, Kastration, Kvinfo, Københavns Universitet, Køn, Kønsidentitet, Kønsidentitetsforstyrrelse, Kønsskifte, LGBT Danmark, LGBT Ungdom, Ligebehandlings- og Monitoreringsafdeling i Equality and Monitoring Department - Copenhagen, Malene Andreasen, Maria Sundin, Martin Dover, Martin K.I. Christensen, Menneskerettigheder, Modkraft, Netværk for Forskning om Mænd og Maskuliniteter, Personnummer, Pia Nielsen, Pia Struck, Real Life Experience, RFSL, Robin Svegaard, Servicestyrelsen, Sex & Samfund, Sexologisk Klinik, SF, Socialdemokraterne, Socialistisk Folkeparti, Standards of Care, Standards of Care. Version 7, STOP AIDS, Sundhedsstyrelsen, TGEU, Thomas Hammarberg, Thomas Hammarbergs anbefalinger, Thomas Hammarbergs issue paper, TiD, Trans-Danmark, Transhøring, Transkønnede, Transkønnet, Transkønnethed, Transseksuel, Transvestit, Transvestitforeningen i Danmark, Vibe Grevsen, WHO, Ægteskab


Sophieducks: Lidt guf til scienterne\nDen første dag i lab var som en gåtur på glødende kul. Tusinde nye metoder, masser af anderledes apparatur og kun nye mennesker. Ahhh!!!! Og så gik alt jeg rørte ved selvfølgelig helt galt, det er jo klart. Jeg har dog fået min egen computer, hvor jeg pænt har placeret min laboratorierotte. :-)\nMen for at vende tilbage til det vigtige: Lab! For det første er jeg pt. den eneste ikke Ph.D. studerende. Her er faktisk ikke mindre en fem stk. De er klassificeret erfarne nok til ikke at behøve at have kittel på. Det er jeg så ikke. Jeg behøver vel ikke nævne hvor åndet jeg føler mig når jeg som ene mand har kittel på?\nSå vi er enige om at jeg allerede føler mig som en alien. Dertil kommer at jeg aldrig har hørt om Schlenk-metoden (det har Maria så hurra for det), eller har brugt en vakuumpumpe med to frysefælder eller set et fordelingsanlæg inde i stinkskabet, der kan bytte mellem Argon og vakuum. Men det hat jeg lært nu. Og det har også fordele rent faktisk at vide, hvor meget vakuum man har på.\nOg plads, det er der. Vi kommer ikke til at gå og gnide op ad hinanden. På billedet ses det lab jeg arbejder i, og lige nu er vi tre derinde, i morgen to, for den ene går på ferie. Jeg går selvfølgelig stadig og leder efter alting og spørger om alting, men indtil videre er der ingen, der har slået mig irritation, så jeg synes det går godt. :-)\nTil dagens succeshistorie hører også at jeg i dag kørte en søjle, hvor alt stoffet var ude efter 12. fraktion og der ikke var en eneste blandet fraktion (tag den helle ;-)).\nDesværre har de ikke en søjlemaskine (I miss u Tage), til gengæld har de en fraktionsopsamler. Ikke at det er nogen store hjælp, jeg foretrækker at gøre det selv. Men det de har er en splinterny rotafordamper. Kolben køres ned i vandet elektrisk og vakuumet kan indstilles!! Det er helt vildt, jeg havde den ned på 4 mbar i dag. Jeg er DYBT imponeret. :-) Jeg håber det bliver ved på den måde.\nIndsendt af The Chemist kl. 09.22\nTror bare du har lavet den forkerte kemi i det forkerte lab... Har kørt søjler hvor alt stof er ude i løbet af de første 5 fraktioner...\nIøvrigt er din højtelskede nye rotationsfordamper den samme type som vi har i et flertal oppe i Vogel-gruppen. Men vil ikke tage glæden fra dig. Det lyder som en fed arbejdsplads og håber også at du år glæde af den!\n16. august 2008 kl. 01.07\nMelis sagde ...\nSaa saa lille musse;) Det er da ikke min skyld at jeg har vaeret saa heldig at lege med shlenck flaskens glaeder:p


Feriebolig: Legends Course at LPGA International, Daytona Beach\nVi fandt 2.913 ferieboliger — angiv dine datoer for at se tilgængelighed\nLegends Course at LPGA International – find den bedste feriebolig\nSe alle 2.913 ferieboliger\nStudiolejlighed overfor stranden\nHvor skal jeg overnatte nær Legends Course at LPGA International, Daytona Beach?\nVores annoncer i 2020 tilbyder et stort udvalg af 2.913 ferieboliger nær Legends Course at LPGA International. Fra 586 Feriehuse til 1.886 Ferielejligheder – find unikke ferieboliger til et uforglemmeligt ophold med familie og venner nær Legends Course at LPGA International.\nHvilket område er bedst at overnatte i nær Legends Course at LPGA International?\nUanset om du rejser med familie eller venner, får du her en oversigt over de områder med det største udvalg af ferieboliger til en længere ferie eller et weekendophold nær Legends Course at LPGA International:\nEast Daytona: 515 ferieboliger\nSeabreeze Park: 84 ferieboliger\nBostwick Park: 181 ferieboliger\nKan jeg leje Feriehuse nær Legends Course at LPGA International?\nJa, selvfølgelig. HomeAway har 586 Feriehuse nær Legends Course at LPGA International. Blandt andre populære typer af ferieboliger nær Legends Course at LPGA International finder du:\nKan jeg finde en feriebolig med pool nær Legends Course at LPGA International?\nJa, du kan vælge din foretrukne ferielejlighed med pool blandt vores 2.216 ferielejligheder med pool nær Legends Course at LPGA International. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferielejligheder.\nKan jeg booke en feriebolig online nær Legends Course at LPGA International?\nJa, HomeAway tilbyder et udvalg af 2.902 ferieboliger nær Legends Course at LPGA International, der kan bookes online, hvoraf 1.892 kan bookes med øjeblikkelig bekræftelse. Så vent ikke alt for længe – søg blandt HomeAways ferieboliger via søgefeltet, så du er klar til din næste rejse nær Legends Course at LPGA International!\nUdforsk destinationer i området omkring Legends Course at LPGA International


Ålekistevej 184, 2720 Vanløse\n267 m² momsfri kontor • Vanløse\nSagsnummer: 11502595Type : Kontor\nPå Ålekistevej, tæt ved Jyllingevej, ligger dette store lejemål med en virkelig god synlighed.\nPå Ålekistevej, tæt ved Jyllingevej, ligger dette store lejemål med en virkelig god synlighed. Lejemålet har hele 16 udstillingsvinduer langs hele ejendommen, og muligheden for en helt enestående eksponering er derfor stor.\nLejemålet er indrettet med et meget stort og regulært rum - med dobbeltdøre om til baggården, hvorfra man nemt kan modtage varer. Fra det store rum er der adgang til fire gode kontorrum. Der er ligeledes fra det store butikslokale adgang til toilet med brus og god lagerkælder. I stueplan er der en virkelig god loftshøjde, ligesom der er pæne hvide lofter med indbygget belysning og indlagt kabling. Der medfølger fire stk. p-pladser i ejendommens gård.\nLejemålet er ideelt til pladskrævende varer, udadvendt kontor, klinikformål eller showroom, men mulighederne er mange. Udlejes IKKE til madformål eller støjende aktivitet.


Hvad betyder undertavlen på tavlen Parkering forbudt.\nHejsa, kan du hjælpe mig med denne undertavle? Er den forkert udformet, eller trænger jeg til at genopfriske min viden?\nJeg forstår den som at der er parkeringsforbud foran skiltet i de angivne tidsrum, men forstår ikke de 30 minutter?\nHovedtavlen betyder, at der er et parkeringsforbud.\nUndertavlen definerer hvori forbudet består. I dette tilfælde er det forbudt at parkere foran tavlen i mere end 30 minutter mellem kl. 8-18 på hverdage og kl. 8-12 på lørdage.\nI øvrige tidsrum er der ingen parkeringsrestriktioner, bortset fra færdselslovens generelt gældende.\nTavlen bruges ikke mere i denne udformning, så den er et levn fra tidligere tider.\nI dag vil undertavlen se ud som på billedet til højre, dog med relevant tekst.\nAf og pålæsning er ikke parkering\nSkal jeg betale parkeringsafgift, stille P-skiven og så videre når jeg foretager af- og pålæsning? Jeg er fra anden side blevet orienteret om, at der skal være aktivitet ved bilen hele tiden, hvis der skal være tale om af- og pålæsning. Ellers sætter politiet eller parkeringsvagterne en afgift.\nHvad er rigtigt, og hvad er rygter?\nNår man foretager af- og pålæsning, er det ikke en parkering, man foretager.\nDer skal derfor hverken betales parkeringsafgift eller stilles parkeringsskive, og der er ikke noget krav om, at der skal være kontinuerlig aktivitet omkring bilen.\nHvis en tung og omfangsrig ting skal bæres ind i Forum, eller hvis et stort køleskab skal bæres op på 5.sal, kan der jo ikke være aktivitet omkring bilen, mens dette foregår.\nMen P-vagten eller politimanden kan jo ikke vide, at der er tale om en lovlig af- og pålæsning, mens han observerer mod bilen, så hvis der skulle være sat en afgift, vil denne blive annulleret, når man gør opmærksom på sit forehavende.\nNu kunne enhver ”parkeringskriminel” jo påstå, at han foretog af- og pålæsning, når han har parkeret ulovligt, så myndighederne vil med rette forlange en rimelig dokumentation eller sandsynliggørelse for, at man taler sandt.\nSædvanligvis er der 5 minutters observationstid på personbiler og 15 minutter på varebiler, inden der pålægges en afgift.\nDette er naturligvis ikke en tidsfrist, som de pågældende endegyldigt får til at fuldføre deres forehavende, men den tid, som man finder, at det er rimeligt at parkeringsvagten eller politimanden skal observere mod køretøjet, inden en afgift sættes.\nHvis det har været nødvendigt at benytte længere tid end den observationstid, som myndighederne skal benytte, må man rette henvendelse til den myndighed, der har pålagt afgiften, og forklare hvorfor af- og pålæsningen tog længere tid.\nJeg har desværre set en del afgørelser og meget desværre også kendelser fra retten, der lægger vægt på om der har været løbende aktivitet omkring bilen i observationsperioden. Dette er en misforståelse, der alene har grundlag i manglende kendskab til reglerne.\nKun føreren hæfter for parkeringsgebyr på privat parkeringsplads\nNår man kører ind på en privat parkeringsplads er det ikke længere færdselslovens regler for inddrivelse af parkeringsafgifter m.v., der gælder, men alene de privatretslige regler.\nNår man passerer det skilt, som det private parkeringsselskab har sat op, indgår man i såkaldt kvasiaftale. Det vil sige, at man når man er på pladsen accepterer at følge de regler, som er anført på skiltet.\nNår en bil på veje, der er underlagt kommunale parkeringsvagter og politiets kontrol får pålagt en afgift, er det den registrerede ejer eller bruger, der alene overfor myndighederne har ansvaret for, at afgiften bliver betalt. Hvis føreren – hvem det så end er – ikke betaler afgiften, er det alene bilen registrerede ejer eller bruger, som myndighederne henvender sig til, og det er alene pågældendes ansvar, medmindre bilen blev benyttet uretmæssigt f.eks. i forbindelse med brugstyveri af bilen eller lignende.\nMen sådan er det ikke, når det er på privat område og dette område overvåges af privat parkeringsvagt. Så er det alene føreren af bilen, der har ansvaret, og hvis den registrerede ejer bruger kan dokumentere, at han eller hun ikke har været på området i bilen (f. eks. fordi pågældende har været på rejse eller lignende) ja så må parkeringsselskabet finde ud af, hvem der har parkeret bilen, og hvis dette ikke er muligt, er der ingen, der skal betale parkeringsgebyret.\nPrivat parkeringsselskab taber sag (igen, igen)\nPå ejendommens generalforsamling blev vedtaget et forslag om parkeringsvagtordning, og senere blev der indgået en gyldig aftale om, at City Parkeringsservice skulle varetage parkeringskontrollen på ejendommens parkeringsplads.\nPå ejendommens hjemmeside var der et nyhedsbrev, ved opslag i opgangene og ved husstandsomdelte breve, blev beboerne orienteret om aftalen med City Parkeringsservice, der skulle træde i kraft på en bestemt dato.\nMen en af ejendommens beboere, der var på ferie, da alt dette skete, og inden der blev sat skilte op, havde parkeret sin bil på parkeringsarealet, og da han kom hjem fra ferie, havde City Parkeringsservice pålagt bilen et parkeringsgebyr på 650 kr.\nBeboeren ville naturligvis ikke betale dette gebyr; der var jo ingen restriktioner, da han tog på ferie.\nOmvendt forlangte City Parkeringsservice at beløbet med rykkergebyr og øvrige inddrivelsesudgifter blev betalt. City Parkeringsservice mente, at det var beboerens egen risiko, såfremt han på grund af ferie eller andet ikke overholdt de parkeringsrestriktioner, som gyldigt er vedtaget på det pågældende område.\nMod den af sagsøgte afgivne forklaring om, at han var bortrejst på ferie, før Andelsboligforeningens husstandsomdelte orienteringen om samarbejdsaftalen med City Parkeringsservice, og han ikke har set opslaget med nyhedsbrevet i opgangen, før han tog på ferie, finder retten ikke, at sagsøgeren har ført bevis for, at sagsøgtes uberettigede parkering kan tilregnes hans uagtsomhed.\nRetten på Frederiksberg frifinder herefter beboeren for City Parkeringsservices påstand og at betale parkeringsgebyret.\nKommentar Som i mange andre tilfælde taber et privat parkeingsselskab en regid og urimelig påstand mod en borger. I dette tilfælde mødte parkeringsselskabet dog kvalificeret modstand, da man havde forfulgt en politimand med speciale i parkeringssager, men i mange tilfælde slipper parkeringsselskabet godt fra deres urimelige adfærd, simpelthen fordi borgeren ikke orker mere, og fordi borgeren ikke har modet, kræfterne og kvalifikationerne til at holde på deres ret.\nBrækket fod giver ikke ret til kørsel i gågade.\nJeg havde brækket højre fod og skulle alligevel ind og handle i sportsforretningen i en gågade.\nEfter en længere diskussion med min mand fik jeg ham til at køre ind i gågaden og holde udenfor sportsforretningen, så jeg kunne gøre min handel.\nJeg har flere gange set Falcks sygetransport køre ind i gågaden og afsætte passagerer til diverse speciallæger, og jeg mener, at kørslen til sportsforretningen må sidestilles med Falcks sygetransport, da jeg jo også er handicappet på grund af den brækkede fod. Min mand er dybt uenig. Hvem har ret?\nFalcks sygetransport har formentlig dispensation til at transportere patienterne til de nødvendige behandlinger, og under ingen omstændigheder kan kørslen i privatbil til sportsforretningen sidestilles med sygetransport.\nHvis der i gågaden er ærindekørsel tilladt, er kørslen til sportsforretningen naturligvis et ærinde.\nBilen fjernes under bortrejse\nJeg stillede vores bil på en sidevej tæt ved lufthavnen, da vi tog på ferie. Der var ingen restriktioner, da jeg parkerede og i god tro tog jeg og familien flyet sydpå.\nDet viser sig imidlertid, at vejen skal graves op, mens vi er borte, og et entreprenørfirma anbringer skilte med parkering forbudt, langs vejen blandt andet, der hvor vores bil holder parkeret.\nMens vi stadig var ude at rejse, blev min bil og flere andre, der holdt parkeret på vejen fjernet\nJeg kalder bortfjernelsen af bilen for tyveri og spørger nu, hvem der har begået noget ulovligt.\n• Bilejeren, der parkerede lovligt, da han henstillede køretøjet.\n• Den, der fjernede bilen.\n• Politiet, der sanktionerede, at min bil blev fjernet.\nNår et entreprenørfirma skal have udført et arbejde på eller ved vejen kan det være tvingende nødvendigt, at området er fri for parkerede biler, og derfor opstilles som regel et par dage forinden ”parkering forbudt” skilte.\nFirmaet, der opstiller skiltene skal skrive registreringsnumrene ned på de biler, der var parkeret på stedet, da skiltene blev opstillet.\nHvis der holder biler på stedet, hvor der skal arbejdes, på det tidspunkt, hvor arbejdet påbegyndes, kontakter firmaet politiet, der er behjælpelig med at udfinde ejerne til køretøjerne. Ofte bor han eller hun lige i nærheden og kan hurtigt fjerne sin bil.\nHvis en bil er kommet til senere, end skiltene er opstillet, kan der pålægges en parkeringsafgift og bilen kan fjernes for ejerens regning.\nHvis bilen var parkeret på stedet, inden skiltene blev opsat, har ejeren intet ulovligt foretaget sig, og der kan ikke pålægges en parkeringsafgift.\nMen arbejdet skal jo stadig udføres, og bilen skal derfor fjernes, men den person, der rekvirerer bortfjernelsen betaler naturligvis for de udgifter, dette medfører.\nTit flyttes bilen i øvrigt blot nogle meter frem eller over på den anden side af vejen.\nDer er ikke tale om tyveri, da der jo ikke er noget berigelsesforsæt, men alene tale om en lovlig praktisk foranstaltning i forhold til et nødvendigt arbejde, der skal udføres omhandlede sted.\nGlemte at indstille P-skiven\nJeg kommer fra Gilleleje og var på besøg i Lyngby og på grund af forskellige omstændigheder glemte jeg at indstille p-skiven, da jeg parkerede på en p-plads.\nJeg fik en parkeringsafgift, som kommunen ikke ville annullere, selv om jeg kunne bevise, at jeg ikke havde overtrådt den tidsbegrænsede parkering.\nParkeringsskiven skal indstilles ved begyndelsen af parkeringen, og hvis dette ikke er sket, bliver der pålagt en afgift.\nUndskyldningen for, hvorfor parkeringsskiven ikke er indstillet, har kommunen ikke pligt til at tillægge betydning.\nKun ved af- og pålæsning, af- og påstigning og ved dokumenteret havari kan man undlade at indstille parkeringsskiven. I de to første tilfælde fordi af- og påstigning og af- og pålæsning ikke er parkering efter færdselslovens definition, og i det sidste tilfælde også fordi havari ikke er at regne for parkering. Ved havari er man ikke selv er herre over, hvornår det er muligt at flytte køretøjet.\nVed havari må man til gengæld forlange, at køretøjet flyttes hurtigst muligt, enten fordi bilen bliver repareret, eller fordi den bliver borttransporteret af Falck eller lignende.I det sidste tilfælde vil kommunen kunne forlange dokomentation vedrørende havari, f.eks. via en kvittering fra Falck eller lignende.


Japansk knivsæt med 6 knive | Det komplette sæt af knive »\nOfte købt sammen med Japansk Knivsæt - The Complete Set - Original Series\nJAPANSK KNIVSÆT - THE COMPLETE SET - ORIGINALS SERIES\nGode og skarpe køkkenknive er alfa og omega når det kommer til madlavning. Derfor har vi samlet alle seks knive fra vores Original Series og lavet et knivsæt, hvor du får alle knivene til en fordelagtig pris. Dette gør at du altid har en køkkenkniv, som passer til den situation og de arbejdsopgaver du står overfor i køkkenet.\nThe Complete set er vores største knivsæt. Sættet består af alle seks fra vores knive fra Original series. Hvis du vælger The Complete set frem for et af vores andre sæt for du derfor én kokkekniv, én Santoku kniv, én nakiri kniv, én brødkniv, én lang urtekniv og én kort urtekniv. Knivsættet indeholder en køkkenkniv til enhver tænkelig situation, som du kan komme ud for i køkkenet. Alle knivene i knivsættet består af 67 lags højkvalitets carbon stål og er smedet efter Damaskus-metoden. Dette giver dem en hårdhed på 62 HRC, ifølge den anerkendte Rockwell-skala. Den høje HRC gør, at knivene er utrolig slidstærke og hårde i stålet, og kan holde skarpheden i endnu længere tid. Derudover kan knivene også blive endnu skarpere end den normal europæiske kokkekniv, som ligger mellem 50-55 HRC. Selve skæftet er lavet i pakkatræ, som er vandafvisende, dette gør at du altid har et godt og solidt greb om dine køkkenknive. Derudover giver det slidstærke og vandafvisende skæfte i pakkatræ en meget lang levetid, og holder sit unikke udseende i rigtig mange år.


Niels-Emil - my pictures of life\nNogle af de bedste billeder fra 2007\nAlle spørger om billeder, så selvfølgelig vil jeg finde de bedste billeder mor og far laver og sætte dem herind, så kan I alle følge med i, hvad jeg underholder mor og far med :o)\nJeg glæder mig over hvert et besøg på siden og skriv endelig en hilsen.... far siger, at jeg skal øve mig, så jeg bliver lige så god til det her computer-teknik som ham ;-)))\nFar og jeg lytter til faster Gitte og Jyttes korsang på deres ipod - det er jeg helt vild med... fed dims med god virkning ;-) Sutten følger mig selvfølgelig overalt ;-)\nHvor har jeg bare hygget mig i juledagene... og så er jeg blevet gode venner med mor igen efter at hun kom hjem fra det der far kalder sygehus. Jeg er nu rigtig glad for lillebror, han er lidt spøjs - uanset hvor meget jeg nysser ham, så virker han ikke til at reagere ligesom alle andre gør.. hmmm, men jeg giver ikke op ;-)\nJeg har fået øje på et brunkage-hjerte på juletræet... julen er da ovre d. 25., ik' ? Haps! ;-)\nEt par billeder fra juleaften - jeg fik endda set gåsen, fik gaver og dansede om juletræet, selvom det til sidst var på armen af far ved siden af lillebror :-)\nHe, jeg fik denne adventsgave af mormor og morfar; men gu' ve' om de mente at den skulle sidde så flot på mig? Jeg ligner jo onkel Brother B... ;-)\nJeg drikker med sugerør - det fandt jeg lige ud af at jeg kunne for nogle uger siden. Og så er jeg ude at gå med "tusind-hjulet" ;-)\nJeg hygger mig med farmor på det ene billede. På det andet siger jeg: Lad mig også komme til, Laurits er sød ;-)\nDen 19.12. blev Laurits født og jeg blev storebror ;-))) Mormor og morfar overnattede med mig... og da far kom om morgenen så han godt nok træt ud ;-)\nJeg har spist helt selv idag - jeg var nemlig så sur over ikke at få lov til at spise selv i morges, så jeg fik helt selv lov her til aften ;-) Far syntes også det var sjovt for kameraet ;-)\nI aften sad jeg og legede med mors mave - den er nu spændende og meget stor ;-))\nJeg har lært mig selv at gå hen i skuffen og finde et krus og derefter gå hen til håndvasken og be om vand ;-) Så lige nu drikker jeg ret tit noget ;-)\nDenne weekend til bedstefars 60 års fødselsdagsfest, næste morgen var jeg i bad med fætter Anton, imens far styrede os ;-) Om aftenen var jeg på tur rundt i alle hjørner og her fandt jeg lige kontakt ;-)\nI sidste weekend var vi med farmor og farfar og alle børn og børnebørn på weekend-tur i Bønnerup Strand. Det var bare sjovt og ikke mindst fik jeg igen set min fætter Anton og min kammerat Patrick ;-)\nHe, he - idag var jeg ovre i mit legeland!! Butikken er bare gigantisk og fantastisk - så jeg fik gået op og ned af de lange og brede gange med lige netop den gåvogn som jeg kunne li' og ikke mindst fik jeg leget med et køkken. Det er nu sjovt som jeg efterligner mor og far ;-)\nI weekenden var jeg hos mormor og morfar - og de har bare et fantastisk bad! Også havde jeg lige fået en and der laver fontaine samtidig med at den siger "rap,rap,rap,rap...". Jeg nyder at lege i badet og ikke mindst lærte jeg at sige 2 nye ord: Rap, rap! ;-)\nSøndag var jeg med i Bauhaus - ja, jeg er jo lidt vild med at komme ud og købe ind nye steder... MEN Bauhaus er bare min favorit!! Se de havde indkøbsvogne med en bil til mig foran - fantastisk! Jeg blev helt sur, da mor og far ville ud af butikken efter 40 minutter ;-) Dyt, dyyyt ;-))\nEfter en god tur til Kronborg igår - hvor jeg sov på hele rundturen ;-) Var vi idag på legepladsen med en masse andre børn. Jeg kørte med far på cykel, som jeg bare elsker, og vi så endda flere vov-vov ;-) Jeg tog endda en rutsche-tur med far på den store bane - huuiii hvor det gik stærkt ;-))\nSå er jeg gået de første skridt...og sutten er med ;-) Jeg nåede endda fra køkkenet til fjernsynet, selvom jeg var meget træt ;-)\nMor og jeg leger i haven, imens far fotograferer ;-)\nJeg er bare helt vild med alt det skum ;-)\nSe min fine tand ;-)\nVi havde besøg af farmor og farfar Henrik igår og idag. Det var bare rigtig hyggeligt - her leger jeg med farmor i gæste-legeværelset ;-)\nSå fik jeg det første brandmærke... mor var uopmærksom og jeg stod op ad fars ryg og kunne få fat i redskabet til brændeovnen!! Heldigvis fik jeg ikke ramt munden, men kun hagen... pyha siger mor og far. Jeg gad nu ikke at få hagen afkølet ret længe, for jeg skulle lige hen og læse en bog!! På det andet billede får jeg min liv-liv-livret: Øllebrød!?! Når jeg får det kan jeg endda komme op ad stolen for få mad af mor ;-)\nJeg har faktisk ikke haft det godt de sidste par dage - har pivet en del. Men idag var jeg bare i hopla sammen med far, så jeg skubbede min vogn rundt i hele huset ;-) Engang imellem lavede jeg om på konceptet, så da far kom ud i køkkenet stod jeg selv i vognen - og så måtte far jo skubbe, nu hvor jeg var i vognen ;-))\nFar kunne lige komme ud fra kontoret og tage billeder af, at mor og jeg går rundt i hele huset, og jeg nåede endda helt hen til ham ;-) På det sidste billede er jeg kommer til en afspærring... og jeg kan ikke komme ind til mit legetøj? Men jeg er glad alligevel - huiii!! ;-)\nJeg er ude i det dejlige vejr og lege i haven. Min vogn er selvfølgelig med ;-) Jeg kan dog også blive træt og så skal jeg bare sidde i vognen og mor skal skubbe ;-)\nIdag var jeg bare i godt humør (undtagen da far afleverede mig i vuggestuen og forlod mig), så jeg fik rettet op på mors dårlige arbejdsdag ;-) Jeg blevet rigtig glad for Egg-tower, hvor jeg kan putte 3 kugler ned i og så kommer den nederste ud igen - det er bare sjovt. Se hvor jeg jubler ;-)\nEn dejlig fødselsdag er slut ;-)\nSå blev det min fødselsdag... dagen startede super, far og mor drønede rundt for at komme afsted fra morgenstunden, jeg fik skidt, så det der lo.. op over midt på ryggen - så det var lige før der var panik ;-) Og så kom de ud på motorvejen for at stå i kø... jeg tog mig en lur ;-) Vi kom til Odense hvor mor og jeg var i Rosengårdscenteret - det var bare sjovt at skubbe rundt med klapvognen, MEN brandbilen var den bedste. Jeg blev bare rasende da mor tog mig væk efter kun 15 minutter i den!!\nHer leger jeg med farmor i haven... huiii ;-) Og nu har jeg lært at svar når jeg bliver spurgt om hvor stor jeg er ;-) Farmor er dog ikke med på billederne... hun er jo fotografen!\nFarmor, Uroma og Uropa var på besøg i weekenden og passede mig. Jeg syntes det var dejligt, men det har nok været hårdt for dem allesammen, for de har alle haft nok at lave ;-)\nMormor, morfar, oldemor og oldefar kom på besøg i weekenden, og de kom med en scooter med anhænger - se jeg kan allerede sidde på den ;-) Og imens morfar havde samlet sandkassen, så hyggede jeg mig i den, imens hele haven blev "restaureret" omkring mig ;-)\nBedstefar leger med mig - han kom for at hjælpe med at køre mig ind i vuggestuen. Og så kunne han få mig til at blive totalt begejstret så jeg rystede på hele kroppen - ligesom fætter Anton kan ;-)\nBedstefar og bedstemor passede mig i nogle dage og de havde et orgel - sjov ting der kan spille helt selv ;-) Jeg hyggede mig rigtig med de "to gamle", som de kalder sig - her er bedstemor ved at lave sjov med mig efter aftensmaden ;-)\nJeg var med ovre og hente fætter Anton i skovbørnehaven - og far bar mig i hans nye underlige rygsæk ;-) Mor fandt et svævende blad og det havde jeg lidt svært ved at få fat i, idet det bevægede sig når man nærmede sig med hånden... underligt? Og mor går rundt med min hat på ;-)\nJeg er begyndt at kravle på alle fire nu... og jeg kravler bare derudaf ;-) Men faster Karin og fætter Anton havde bare en sjov ting kaldt Tamo, den kan jeg træne min ligevægtsfølelse på ;-)\nFar og mor tog mig med på slots ophold på Gl. Vraa slot - det var et flot sted. Specielt var jeg helt vild med alle de rosenblade som far havde fået lagt ud over himmelsengen ;-) Gu' ve' hvor roserne var henne?\nVi kom op og besøgte min nye fætter Sigurd. Han er godt nok lille... selvom jeg jo har været noget mindre, da jeg blev født?! Utroligt ;-) Ham bliver jeg helt sikkert meget glad for, men han skal lige lære at grine til kameraet ;-)\nSå startede ferie... endelig. Far og mor fik fra arbejde og vi kom på tur ;-) Vi stoppede hos Heike, så far kunne få behandlet sin ryg igen igen igen, og imens nåede jeg at tisse på mor - jeg var ikke helt stolt af det, men mor grinte meget over at det blevet varmt i skødet efter hun havde taget min ble af ;-) MEN Gitte klaver var bare spændende...\nJeg er begyndt at kunne rejse mig op... ikke kun i min seng men også i badekarret ;-) så kan jeg rigtig komme videre omkring, men papkassen er ikke så sjov længere... den vælter, ØV!\nBedstefar blev 60 år og der var masser af mennesker samlet, selvom den store fest kommer senere. Men jeg synes jo bare at det er hyggeligt, så her er et par billeder fra dagen... ;-) Anton laver sæbebobler for mig på terrassen, det var helt vildt... huuiii!! Og bagefter gav han mig en tur på hans vogn, som jeg har fået lov til at låne med hjem ;-)\nJeg så lige mit snidt til at komme på tur, så jeg smuttede inden hverken mor, far, mormor eller morfar opdagede det... næsten ikke opdagede det ;-) Og jeg nåede at få fingrene i potten he, he ;-))\nPå det første billede er jeg ved at inspicere mors computer (den er faktisk tændt) - og min interesse for computeren er allerede meget stor... til fars store glæde ;-) Ja, og når mor og far tror at jeg skal lægges ud og sove... og så jeg ikke er træt, så kan jeg da bare sidde og hygge selv ;-)\nMormor og morfar kom også på besøg, her hjælper jeg lige mormor med opvaskemaskinen (den er bare spændende!), og bagefter fik jeg en gåtur ;-)\nHe, he, så kom farmor og farfar også på besøg... og de havde endda min fødselsdagsgave med (lidt for tidligt) men lige rigtigt for mig... se selv ;-)\nDet er nu dejligt, at så mange gerne vil komme og besøge os i deres ferie, selvom far, mor og jeg ikke har ferie ;-) Bedstefar og bedstemor var på besøg i weekenden og det var bare sjovt ;-) Selvom jeg på et tidspunkt smuttede fra stuen - under stole og borde - og ud i udestuen inden bedstemor nåede at fange mig ;-)\nMor hentede mig idag, og jeg gad bare ikke have cykel-hjelm på... så jeg holdt fast i den hele vejen og holdt den over hovedet ;-)\nFar havde fødselsdag idag og det var rigtig god dag, fordi der var så mange gæster... og de ville gerne snakke ;-) Her kan du se at Frida og Amalie gynger mig også fik jeg en hoppe-tur med Brian - huuiiiii!\nIdag rejste jeg mig op i min seng, imens jeg legede med far ;-) Så som I kan se har far og jeg sat bunden lidt ned, så jeg igen fint kan stå uden at kunne falde ud... huuiiii ;-)\nJeg har forelsket mig i een af verdens bedste legesteder... papkassen!! Den er bare sjov at drøne rundt i, og så kan far ryste med kassen så alt hopper (også kinderne ;-).\nHe he, nu er jeg startet i dagpleje og far kørte mig derhen på cykel idag ;-) Men det bedste er næsten, at jeg har fået en gynge på æbletræet... og det er bare sjoooooovt!! Huiiiii ;-)\nMin første rejse til udlandet og ikke mindst min første brug af mit eget pas! Det var godt at far og mor havde fået lavet det for så kunne vi komme til Halkidiki i Grækenland ;-) Jeg har bare sat et par af billederne op - nyd dem ligesom jeg har nydt ferien og al opmærksomheden ;-) Jeg er bare glad for glade mennesker ;-)\nHer er mit seneste påfund... jeg er ved at øve mine skuespiller egenskaber ;-) Specielt når jeg overdrevent skal gøre som jeg er meget glad for noget... eller jeg bare skal have far og mor til at løfte mig fra gulvet ;-)\nNu er jeg ved at lære at køre bil... den er godt nok slukket, men jeg kan sige bruuummm, spytte og selvfølgelig vinke samtidig - se selv ;-)\nBadning er nu min yyyyndlingsaktivitet ;-))))\nHejsa... jeg sidder og leger på køkkenbordet ;-)\nVi har haft overnattende besøg af Amalie, Trine og Palle - det var bare hyggeligt! Jeg var rigtig i mit es, og jeg er bare glad for Amalie ;-)\nHe, he - her sidder jeg og bider i mine lædersko ;-) Jeg kan fint sidde selv og der er ikke lang tid til at jeg kan rejse mig op at stå ved et rækværk... men på gulvet bakker jeg kun, selvom jeg øver at kravle med mor hver dag.\nI weekenden var vi Århus, hvor jeg om lørdagen blev passet sammen med fætter Anton af farmor og farfar - det var bare skægt! Selvom de vist blev lidt trætte af mig og mine sove-vaner for tiden... Jeg legede ellers så godt sammen med Anton i liften ;-)\nJeg var til familie weekend med olderne, det var rigtig hyggeligt. Som du/I kan se har jeg rigtig hygget mig, specielt fordi det var blevet sommer - og så skulle jeg jo promenere sammen med Thorsten (han er vist min grand-fætter... eller noget i den retning... i hvert fald en sjov og hyggelig fætter ;-)\nPå forsiden har far sat det samme billede som her, jeg tror han skifter billederne lidt for tit ;-) Idag var ellers en super dag for jeg nåede at møde samtlige bedsteforældre, det var lidt af en rekord, når det er uden anledning ;-)\nIgår var jeg til mødregruppe med mor - og hun blev bare bekræftet i at jeg er helt vild med sutter ;-) Vi fik en hel æske fyldt med sutter... men jeg kunne desværre ikke få mere end een ind i munden ad gange ;-))\nJeg var i bad med mor idag, det var bare sjovt ;-) Og far kan balancere med mig i een hånd - det synes jeg bare er sjovt og spændende.\nJeg er nu 7 måneder og 2 dage - og det gode ved at være på sygehuset er, at jeg nu ved at jeg er 70cm høj og vejer 8,2 kg ;-) Mor og far mener dog at det er en rigtig dårlig undskyldning for at være syg og blive indlagt - blot for at blive vejet.\nJeg har fundet ud af at den gamle sofa fra bedstefar er helt perfekt til at stå og kigge efter fugle i (bare rolig farmor, mormor og bedstemor, far sidder og holder en arm bag mig, så jeg ikke vælter bagover ;-)\nJeg har fået besøg af min ven, Rasmus. Han er godt nok hurtig til at kravle og så kan han gå hvis bare han holder fast i noget... det vil jeg også kunne... ;-)\nJeg havde lige gutterne på besøg, så vi skulle lege på mit legetæppe... I er vel ikke tvivl om jeg synes det var hyggeligt? Thumbs up!! Og så er jeg helt vild med at sidde i min høj-stol ved bordet og spise - koordineringen mangler lidt træning mener far... ;-)\nJeg sidder og hygger i min nye udestue. Der er godt nok dejligt her i solen og der er dækket op til mor og far på bordet ;-)\nJeg ligger lige og hygger imens mor får en lille lur - jeg har bare hostet hele natten, så mor og far er bare trætte. Jeg har desuder virkelig opdaget mine fødder - så nu kommer sokkerne af hele tiden ;-)))\nUr-Oma og Ur-Opa har været på besøg de sidste dage - Ur-Opa har lagt tæppe og så har vi leget sammen, det har været rigtig hyggeligt ;-)\nJeg har det nu godt med at falde i søvn i bilen og så lader mor og far mig heldigvis sove ;-)\nJeg er nu blevet lidt rund-kindet... ;-)\nNu håber jeg snart at jeg er færdig med at bruge den her!!! Selvom de er søde og meget glade for mig på sygehuset, så synes mor og far ikke rigtig om det. På det andet billede hygger jeg i vores nye udestue - det er bare dejligt at være derude når solen skinner og Amalie er på besøg ;-)\nFarmor mener at jeg ligner far... døm selv?\nSå fik jeg tilsendt farmors billeder og de er faktisk rigtig gode ;-) Jeg kan ellers fortælle, at jeg i sidste uge for første gang vendte mig og idag stod jeg op og gik mine første 4 skridt (imens mor støttede mig)... men for at vise at jeg godt kan gjorde jeg det lige 10 gange i træk! Far har det på video nu, he, he ;-)\nIgår var jeg til fastelavn med mor og far, det var bare rigtig spændende... jeg var klædt ud som hofnar ;o)\nOgså gulerodsmos er et hit! Se selv ;o)\nNu er jeg begyndt at spise gulerodsmos - det er sjovt ;-) Tallerkenen er bare spændende, idet hele taget er det spændende at sidde ved bordet, huiiii\nIdag var sundhedsplejerskeren her og bagefter var jeg endda til læge til 5 måneders check og vaccination. Nu vejer jeg 7 kilo og er 63 cm høj - så jeg er over normalen-stregen, eller hvad hende lægen også kaldte det ;-) Og jeg kan sidde i min nye fine stol, det syntes jeg var rigtig sjovt, selvom far ikke kunne finde ud af at tage billeder når jeg grinte, øv!\nNu hedder jeg officielt Niels-Emil Bech Lindgaard - for jeg er blevet døbt ;-) Det var bare en rigtig hyggelig weekend med alle mine bedsteforældre og onkler og tanter ;-) og ikke mindst super barnedåbsdag!\nHer sidder jeg sammen med Brian og på det andet billede er alle tre faddere med på billedet ;-)\nJeg er igang med at lave gymnastik på badeværelse... jeg er da dygtig til at holde mit hoved ;-) På det andet billede lå jeg og legede med mor, indtil hun ikke rigtig var klar til at jeg lige skulle skide... ;-)\nJeg har helt glemt at skrive, at jeg var en tur hos sundhedsplejersken inden vi tog afsted, og at jeg nu vejer 6,5 kg og er 62 cm ;-))))))\nSå er vi kommet til Århus :o) vi er blevet godt indkvateret hos Karin og Bo! Billedet er taget hos Tim og Karen i deres dejlige "Sommerhus" hvor jeg rigtig hygger ;-)\nOldemor kom på besøg, det var bare hyggeligt ;-)))\nLidt hygge inden far tager afsted til Kina, vi glæder os allerede meget til verdens bedste far kommer hjem igen!\nSe hvor jeg kan ;-))))) (3/1 2007)


Stop skolelukninger > Enhedslisten\nKommunalreformen har ti års fødselsdag i år. I den periode er der lukket over 300 lokale folkeskoler, især i landdistrikterne. Skolelukningerne har en lang række negative konsekvenser for små lokalsamfund i form af blandt andet fraflyting, faldende huspriser og problemer med at tiltrække børnefamilier til lokalområdet. I Enhedslisten arbejder vi både lokalt og landspolitisk på at stoppe skolepukningerne – fordi skolen er så afgørende for de små lokalsamfund.\nKommunalreformen har i høj grad betydet mindre lokalt demokrati. Desværre betyder det også, at der bliver truffet centrale beslutninger om skolelukninger hen over hovedet på de små lokalsamfund. Her har den lokale folkeskole traditionelt været et naturligt samlingspunkt og betydet lokale arbejdspladser. I dag bliver børnene kørt i bus til forskellige skoler lang væk fra hjemegnen. Det er ikke bare ærgerligt for børnene, det er også med til at undergrave det lokale fællesskab, og det gør det stort set umuligt at tiltrække nye børnefamilier.\n– Jakob Sølvhøj, folkeskoleordfører\nMens der i 2006 var 1.598 folkeskoler, var tallet 1.289 i 2016. Antallet af nye friskoler er meget langt fra antallet af lukkede folkeskoler. I den tiårige periode siden kommunalreformen er 309 folkeskoler blevet lukket. Antallet af fri- og privatskoler dog kun vokset med 59 skoler.\nStøt Enhedslisten i kampen for en folkeskole med plads til alle.


Siopa, Estepona - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nRestauranter i nærheden af Siopa\nAktiviteter i nærheden af Siopa\nNr. 5 af 441 Restauranter i Estepona\nCalle Real 80, 29680, Estepona, Spanien\n+34 634 05 08 17\nDet hyggeligste sted jeg har fundet at nyde gin på sit bedste - sådan en bred vifte, hvis det er hvad du vil, men for mig er tjenesten og præsentationen fremragende!\nVirkelig nydt vores aften på Siopa - række gin og tonics er fremragende. OST bordet er fantastisk - en dejlig måde at afslutte aftenen. Siopa ligger på et hjørne af en travl lille gade i Estepona og gør det til et godt sted for en...smule mennesker, der ser. Service var venlige og effektive. Ser frem til at chillere her igen næste år, når vi er tilbage!Mere\nFundet denne bar efter at have læst anmeldelser her og vi blev ikke skuffede - venlig service og god atmosfære. Stort udvalg af gin - opdaget Brockmans - skal helt sikkert købe en flaske derhjemme! absolut et besøg værd - store mennesker ser.\nFørste bar i Spanien fandt jeg, at Duvel, min favoriete øl i verden. Bartender anbefalede en brockmans gin (sød) til konen, og det var helt sin smag. Bar har mange forskellige øl og gins. For børnene var der vand og appelsinsaft. Komplet med en venlig...service. Vil anbefale det til alle!Mere\nFremragende lille street bar\nDejlig bar med et godt udvalg af gins, whisky og øl køre af en meget behagelig og hjælpsom par Sarah + Michael.\nEfter at have besøgt denne lille bar vil du have lyst til at tage tilbage igen og igen. Stort udvalg af øl og kaffe og atmosfæren er meget venlige. Michael og Sarah er så rart og hvis du er i det rigtige humør de er...glade for at være snakkesalige og de vil få dig til at føle dig virkelig komfortabelt. Så gå ikke glip af og falder ned i, i en fantastisk oplevelseMere\nVenlig irsk bar med et moderne tvist\nVi sad udenfor en varm aften, da det så ud som en imødekommende og venlig bar. Selvom det er drevet af et dejligt par fra Dublin er det for så vidt angår fra en irsk pub-oplevelse som du kan få, og al, jo bedre for...det. Michael tjente os på en meget venlig og effektiv måde med en lidt af en snak som vi nød. Vi nyder vores vin men jeg nyder også forskellige øl så Siopa er et perfekt valg med et så bredt udvalg af vine, øl og spiritus. Vi har også haft nogle af de irske tapas som var god pris og portionerne lige efter et snack med en drink inden du skal til middag; vi kan varmt anbefale hummus con pan - lækker. En hybrid af en irske gæstfrihed, spanske snacks og drikkevarer de allieredes til at verden - bredt kan tilbyde gør dette til et must at besøge sted for os. Giv det en chance.Mere\nBedste kaffe og øl i Estepona\nDen dejligste kaffe jeg nogensinde har haft, og vi kunne ikke have været gjort føler sig mere velkommen af Michael og Sarah der skaber en fantastisk venlig atmosfære. Ikke må gå glip af en oplevelse og kaffe.\nOpmærksomhed på detaljerne summer denne bar. Gin Mare med basilikum og feber tree og Nordes med drue. Ejerne er fra Dublin og er meget venlige, og de har en hel del af specialøl og gin, lige i centrum af byen.\nBesøgte Estepona for en kort weekend break, havde hørt om et dejligt sted kaldet siopa. Fik et besøg på vores første aften og kunne ikke holde mig væk. De har et bredt udvalg af spanske øl som min partner nød men vinen var mere til...min smag. Det har en lille hyggelig sted med en dejlig indretning. Vil varmt anbefale til afslappende frokost og kunne ikke sætte en finger på ejere, der var glade for at hjælpe med noget. Kan ikke vente med at vende tilbage.Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Siopa.\nSiddepladser, Tjenerstab, Serverer alkohol, Fuld bar, Vin og øl, Handikapvenlig, Gratis wi-fi\nAdresse: Calle Real 80, 29680, Estepona, Spanien\nTelefonnummer: +34 634 05 08 17


Sommerhave: Voksende stokroser | Udskiftning af sydlig eksponering - BLAGMART\nHollyhocks er høje, lette at dyrke, toårige blomster. De er perfekte til at tilføje et farverigt kulisse til havesenge og ser fremragende ud langs hegn. Hollyhocks er en grundpiller i engelsk have og hytte-stil haver og er gode til at tiltrække bier.\nSom toårige blomstrer de ikke deres første år. De bruger det første år på at dyrke attraktive mørkegrønne rosetter af løv og lagre energi. I det andet år vokser de høje stilke, og stokroser blomstrer og producerer frø. De blomstrer typisk fra omkring juni til august.\nDisse utrolige blomster er hjemmehørende i Sydvest- og Centralasien. Deres rødder blev ofte brugt i urtemedicin. Blomsterne er også spiselige og kan bruges til at lave te.\nHos SESE tilbyder vi to stokrossorter.\nDette dramatiske arvestykke er en udstillingsstopper i enhver hyttehave og går tilbage til før 1830. Den har storslåede pigge af satinblå-sorte enkeltblomster, der danner det andet år fra førsteårs bladrige 18 tommer bladroser.\nDiscover frø her.\nDenne skønhed i blandet farve blev traditionelt dyrket omkring udhuse. Spirerne af enkeltrosa, hvide, røde og bourgogne blomster vokser op til 9 meter høje og skabte perfekte skærme til udhuse. Du behøvede ikke at spørge, hvor badeværelset var; du kunne naked kigge efter stokroge!\nHollyhocks kan dyrkes relativt let. De kan startes indendørs eller direkte sået. De spirer bedst, når jordtemperaturen er omkring 60 ° F. Spiring kan tage 14 til 21 dage; du bliver nødt til at være tålmodig med disse blomster!\nNår du planter ud, skal du vælge et sted med godt drænet jord og fuld sol. Som høje planter med tunge blomster klarer Hollyhocks sig bedst i områder, der er beskyttet mod vinden. De trives i frugtbar jord med en impartial pH.\nHollyhocks er retailer, høje blomster, så korrekt afstand er afgørende, plant dem 12 til 24 inches fra hinanden. Hvis de er for overfyldte, er stokroser også modtagelige for rust (Puccinia malvacearum), en svampesygdom, der typisk begynder på de nederste blade.\nVanding af dine stokroser er vigtigst, når de spirer og nyplantes. Maintain dem konstant fugtige i løbet af denne tid. Efter at de er etableret, er stokroser ret tørke tolerante. Overvanding af etablerede planter kan gøre dem mere tilbøjelige til logi og sygdomme.\nHollyhocks nyder godt af lidt støtte og kan være tilbøjelige til at blive logeret, især i blæsende områder. Dyr stokroser langs et hegn, espalier eller brug stave for at holde blomsterstilke oprejst.\nSkal jeg deadhead stokrokker?\nSom med mange blomster er det ikke nødvendigt med støddyrhoved, males det kan tilskynde dem til at blomstre mere. Canine deadheading stokroser betyder, at du får færre frø. Mange gartnere kan lide at redde frø fra stokroser og genplante eller lade dem selvsåe. At lade planter selvså eller genplante dem selv, vil sikre, at du har nogle stokroser, der blomstrer hvert år.\nHollyhocks er ikke tremendous tunge foderautomater, males du skal stadig tage dig af jorden, især hvis du tillader at hollyhocks fortsætter med at så igen i samme seng. Tilføjelse af et lag kompost hvert forår kan hjælpe med at holde jorden sund.\nHollyhocks er en sjov, let at dyrke blomst, der er fantastisk til at tilføje masser af farve og højde til din have. At følge disse tip kan hjælpe dig med at få succes med dem.\nCategories Vegetables Tags blomster, eksponering, have rådgivning, sommerhave, stokroser, sydlig, udskiftning, voksende Post navigation


Volvo Trucks og automatisering | MIDTER/STRIBEN\nLæs mere om Volvo Trucks' banebrydende arbejde med automatisering af lastvogne og en fremtid med fantastiske automatiseringsmuligheder.\nSådan ser Volvo Trucks på automatisering\n07-07-17 Tekst: Alastair MacDuff Foto: Patrik Olsson/Volvo Trucks Illustration: Dan Hambe\nVolvos banebrydende arbejde med automatisering af lastvogne blev skudt i gang for over 20 år siden. Nu driver talrige nye teknologier hele tiden branchen fremad, men hos Volvo er kundens behov altid i centrum. Vi har mødt medlemmer af Volvo Trucks' team i Göteborg til en snak om en fremtid med fantastiske automatiseringsmuligheder.\nFra minekørsel og renovationskørsel til sukkerrørshøst og kolonnekørsel – automatiseringen åbner op for nye, spændende muligheder.\nMange af os betragter ganske givet mulighederne med automatiseringsteknologi som dagdrømme og luftkasteller. Men den avancerede teknologi er allerede i brug i mange brancher. Konkurrencen bliver stadig hårdere for mange virksomheder, og automatisering giver mulighed for at øge produktiviteten, nedbringe energiforbruget og forbedre sikkerheden.\nVolvo Trucks har været med i front for automatiseringsudviklingen i mere end to årtier. Den automatiserede gearkasse I-Shift har været på markedet siden starten af nullerne, og inden for de seneste år har aktive sikkerhedssystemer som intelligent fartpilot og kollisionsadvarsel med nødbremse sat nye standarder i lastvognsbranchen. I takt med, at automatisering vinder frem, vil resultatet uundgåeligt blive nye løsninger, nye serviceydelser og nye forretningsmodeller.\nMikael Karlsson, Vice President for Productivity & New Concepts, Volvo Trucks.\nDe automatiseringsløsninger, Volvo Trucks udvikler i øjeblikket, tager i høj grad udgangspunkt i mennesket. Teknologien kan måske nok udskifte menneskelige egenskaber med en maskine, men det overordnede fokus tager udgangspunkt i kundeoplevelsen. Mikael Karlsson er Vice President for Productivity & New Concepts. – Vi skaber nye former for automatisering, og vi introducerer dem trin for trin for at forbedre kørslen. Det er en vigtig forudsætning for at øge produktiviteten. Når vi arbejder med kunder, som ønsker en løsning, forsøger vi at forstå deres problemer, og vi samarbejder med dem om at skabe en løsning sammen.\nVores arbejde foregår dér, hvor teknologi møder kundefordele. Vi tager udgangspunkt i de krav, vores kunders kunder stiller til dem.\nMed automatisering er det særdeles vigtigt at involvere kunden tidligt i udviklingsprocessen. Volvo Trucks' teams arbejder på en række mindre pilotprojekter, som hele tiden er i gang. Disse pilotprojekter er med til at afgøre, om en løsning er praktisk mulig, og ideelt bliver de kørselstestet i samarbejde med de kunder, de udvikles til. – Projekterne afvikles i hurtige sprint, så vi lærer i en fart, om en bestemt løsning kan hjælpe kunden, fortsætter Mikael Karlsson. – Det er en softwarebaseret tilgang, hvor vi forsøger at få en større del af værdikæden. Ud over de små pilotprojekter arbejder vi også ud fra en »elastikfilosofi«. Vi hæfter os fast i fremtiden og lader pilotprojekterne trække os i retning af målet.\nVolvo Trucks' automatiseringsstrategi udvikles på to fronter. Dels arbejder teamet med lukkede områder som miner, gårde og havne, dels arbejder man med veje. Vi tror, at man vil opnå et højt automatiseringsniveau tidligere i lukkede områder, for dér er trafiksystemet ofte mindre komplekst, siger Sasko Cuklev, Director Customer Solutions & New Concepts. – Det er langt mere vanskeligt at bruge automatisering på offentlige veje. Lukkede områder er ofte privat ejendom og dermed ikke underlagt de samme begrænsninger. Derfor kan vi teste løsninger hurtigere og se, om de har værdi. Vi kan lære meget af lukkede områder og bruge den information i løsninger til offentlige veje.\nIdeen med at arbejde med pilotprojekter, der varer fra et halvt til halvandet år, betyder, at man hurtigt kan bruge resultaterne ... og høste fordelene. Hayder Wokil er Autonomous & Automated Driving Director. "Vores arbejde foregår dér, hvor teknologi møder kundefordele. Vi tager udgangspunkt i de krav, vores kunders kunder stiller til dem. Og vi fokuserer på løsninger, der kan gøre besværlige, gentagne og tidskrævende opgaver lettere for alle involverede parter. Man kan fx indføre automatiseringsteknologi ved terminaler, hvor der læsses meget af og på, og hvor der bakkes meget. Det er med til at undgå uheld, minimere skader på lastvognene og maksimere driftstiden.\nSasko Cuklev, Director Customer Solutions & New Concepts, Volvo Trucks.\nNår man taler med de folk, der arbejder med automatiseringsprocessen, er det tydeligt, at chaufføren spiller en vigtig rolle, uanset om han er aktiv eller passiv. "Det hele handler om at gøre chaufførens arbejde lettere og mere sikkert og forbedre kundens forretningsdrift", siger Sasko Cuklev. – I Brasilien arbejder vi med en kunde, som dyrker sukkerrør. De mistede en betydelig del af deres kommende høst, fordi medarbejderne kørte hen over afgrøderne. Men ved at køre på autopilot kan chaufførerne køre efter en fastlagt linje og undgå at køre sukkerrørene ned. Vi har også kigget på at optimere hastigheden. Når chaufførerne kører for stærkt og så bliver nødt til at vente, spilder de energi. Vi kan hjælpe med at nedbringe energiforbruget ved at give gode råd om den bedst egnede hastighed.\nDet hele handler om at gøre chaufførens arbejde lettere og mere sikkert og forbedre kundens forretningsdrift.\nSasko Cuklev, Director Customer Solutions & New Concepts\nCarl Johan Almqvist, Safety Director, Volvo Trucks.\nTanken om selvkørende lastvogne kan virke fremmed og foruroligende for nogle mennesker, men i lukkede områder gør denne type automatisering allerede en forskel. Volvo Trucks tester i øjeblikket selvkørende lastvogne, som kan køre videre, selv direkte efter der sprænges i miner. Under normale omstændigheder ville man skulle vente længe, før man kunne fortsætte arbejdet. Det øger både produktiviteten og sikkerheden, og når lastvognen køres automatisk, slides der mindre på den. Ved vejkørsel kan lastvognene spare energi, når de har forbindelse til hinanden. Ved kolonnekørsel mindskes luftmodstanden, fordi lastvognene kan køre tæt på hinanden. Nogle automatiseringssystemer er tættere på at blive til virkelighed end andre, men mange af dem har enorme potentielle fordele – og kan gøre arbejdsmiljøet langt sikrere.\nInden for de seneste år har Volvo Trucks lanceret flere aktive sikkerhedssystemer, som gør brug af avanceret automatisering. Kollisionsadvarsel med nødbremse og Sporassistent bruger radar og kamera til at informere chaufføren, forbedre hans kørsel, advare ham om forestående farer og eventuelt forebygge en ulykke. – Sikkerhed er grundlaget for automatisering, siger sikkerhedsdirektør Carl Johan Almqvist. – Vi kommer ikke til at se selvkørende køretøjer uden udgangspunkt i sikkerhed. Derfor skal vi konstant forbedre vores sikkerhedssystemer. Det er vigtigt at understrege, at vores filosofi altid tager udgangspunkt i chaufføren. Vi arbejder med de grundlæggende ting – udsyn, køretøjshåndtering, bremser. Selv med automatisering, som kan ændre alting, er det de samme udfordringer, vi står overfor: alle mulige distraktioner for chaufføren. I fremtiden vil de systemer, vi allerede har udviklet, fortsat blive opdateret med bedre sensorer, bedre programmering og bedre kameraer. Udfordringen er at tage alle de oplysninger, der indsamles, og bearbejde dem på en måde, så chaufføren får endnu større nytte af det.\nHayder Wokil, Autonomous & Automated Driving Director, Volvo Trucks.\nDe hurtige fremskridt inden for automatiseringsteknologi kan resultere i en ændret forretningsmodel. – Vi tror, at vi vil se et øget salg af serviceydelser og løsninger ved siden af mere traditionelle produkter og funktioner, siger Sasko Cuklev. Vores tilgang tager selvfølgelig udgangspunkt i chaufføren, men mulighederne i at tilbyde selvkørende transport, fx fra knudepunkt til knudepunkt, kan føre til nye arbejdsgange.\nIfølge teamet er en tæt og åben dialog med kunderne et altafgørende element i det fortsatte udviklingsarbejde med automatisering. "Kunderne elsker at blive involveret og inddraget i nyudvikling", siger Hayder Wokil. "Når det handler om at finjustere løsningerne, involverer vi kunderne for at høre, hvad de mener. Vi kan ikke kalde os eksperter. Det er kunden, der er eksperten i sin branche. Derfor er det yderst vigtigt, at vi sørger for at få feedback i hvert enkelt trin af processen for at forstå kunden bedre.\nNogle gange er det de mest vanvittige ideer, der bliver til noget.\nAutomatiseringsarbejdet i Göteborg viderefører en tradition for nytænkning, som har ført til, at Volvo Trucks er en af verdens førende leverandører af avancerede løsninger. Hayder Wokil erkender, at det har krævet en kombination af kreativ nytænkning og praktiske hensyn at opnå denne succes. – Nogle gange er det de mest vanvittige ideer, der bliver til noget, men der skal være et formål med alt, hvad vi gør. Alt, hvad vi introducerer på markedet, skal give mening for chaufføren, for kunden og for samfundet generelt."\nSelvkørende Volvo FMX-lastvogne testes i den daglige minedrift i Boliden i Nordsverige.\nDen selvkørende FMX er et godt eksempel på at bruge fuld automatisering i et lukket område for at øge produktiviteten og sikkerheden.\nBoliden-minen i Sverige\nSelvkørende Volvo FMX-lastvogne testes i den daglige drift i Boliden. Lastvognene er med til at øge produktiviteten og sikkerheden, for de kan køre videre, selv direkte efter at der sprænges. Normalt ville arbejdet først kunne genoptages efter en vis ventetid. Dette er et eksempel på fuld automatisering på et lukket område, hvor der ikke er brug for en chauffør.\nMed en selvkørende lastvogn skal der kun bruges én person til renovationskørsel.\nDen selvkørende lastvogn bakker automatisk og følger chaufføren, mens affaldet indsamles.\nRenova-renovationslastvogn i Sverige\nNår renovationslastvogne bakker i boligkvarterer, er der risiko for ulykker. Med en selvkørende lastvogn skal der kun bruges én chauffør. Lastvognen bakker automatisk og følger chaufføren på renovationsturen fra hus til hus. Forskningsprojektet med det svenske renovationsselskab Renova øger både produktiviteten og sikkerheden.\nChaufføren accelererer og bremser, men den automatiske styring sikrer, at lastvognen ikke kører hen over afgrøderne.\nLastvognen til sukkerrørshøst er et fremragende eksempel på, hvordan automatisering kan sætte produktiviteten i vejret.\nSukkerrørshøst i Brasilien\nEt fremragende eksempel på, hvordan automatisering kan sætte rentabiliteten i vejret. Tidligere ødelagde lastvognene en betydelig del af høsten for denne brasilianske sukkerrørsfarmer. Ved hjælp af en automatiseringsfunktion følger lastvognen i sporene af høstmaskinerne. Chaufføren accelererer og bremser, men hjælpes af den automatiske styring. Derved reddes en stor del af høsten.\nI dag kan kolonnekørsel i gennemsnit spare op til ti procent i brændstofforbruget, hvilket forventes at stige til 15 procent i løbet af de kommende årtier:\nKøretøjerne i en kolonne kan oprette forbindelse til hinanden og kommunikere, så afstanden og hastigheden reguleres.\nLastvognene i en kolonne kan oprette forbindelse til hinanden og kommunikere. Afstand, hastighed og bremsning kan koordineres. De bageste lastvogne bruger radar og kamera og modtager information fra den forreste. I dag kan en gennemsnitlig kolonne nedbringe en lastvogns brændstofforbrug med op til 10 procent. Dette tal vil stige til 15 procent over det næste årti, når lastvognene kommer til at køre tættere og tættere. Det reducerede brændstofforbrug fører også til færre CO2-emissioner, og sikkerheden øges, fordi lastvognene udveksler information.\n#4d4e53 Forskning og udvikling 01-08-14\nKørselssimulatoren – en virtuel fremtidslastvogn\nMed en af verdens mest avancerede kørselssimulatorer er Volvo Trucks forrest i feltet inden for sikkerhedsforskning....\n#4d4e53 Spørgsmål og svar 24-08-16\nLastvognsbranchen nærmer sig hastigt en digital revolution\nTakket være telematik, konnektivitet, Big Data, skytjenester og internet of things står en digital revolution for døren i lastvognsbranchen. Det største potentiale er inden for serviceydelser, og her arbejder Volvo Trucks aktivt på at nå sit mål om ...\n#4d4e53 Teknologi/produkt 04-12-13\nJeg kan ikke engang mærke hullerne i vejen takket være VDS\nVolvo Dynamisk Styring er en teknologisk innovation i verdensklasse. Den forebygger ikke bare erhvervsskader hos chaufføren – den pynter faktisk på kørselsforholdene....\n5 true /content/volvo/volvo-trucks/markets/denmark/da-dk/home/news/magazine-online/2017/jul/view-on-automation /content/volvo/volvo-trucks/markets/denmark/da-dk/home/news/magazine-online 5 true 3f63e679-b630-4719-aefd-a35b64d8378b false vt-prod-mar-den-da-dk


RH tabte til tophold – Rødovre Lokal Nyt\n18. mar 2018, 17:08\nRH tabte til tophold\nKatrine Clasen imponerede med hele ni scoringer mod SønderjyskE. Foto: Brian Poulsen\nHåndbold Rødovres håndbolddamer, som stillede op med en smal trup mod oprykningskandidaterne fra SønderjyskE, ydede en god indsats, trods et ni måls nederlag.\nKatrine Clasen 9 mål\nRikke Hoffbeck 9 mål\nRicka Falk Gindrup 6 mål\nCaroline Rasmussen 5 mål\nEmely Baunsgaard 4 mål\nLeonora Demaj 3 mål\nEmma Kiellberg 2 mål\nPernille Johansen 2 mål\nCelina Hehnel Hansen 1 mål\nDet var top mod bund, da SønderjyskE besøgte Rødovre Stadionhal søndag eftermiddag. SønderjyskE har hårdt brug for point, for at holde kontakt med EH Aalborg og Skanderborg Håndbold i kampen om, at rykke op i HTH GO Ligaen. I den anden ende af 1. division, er det en kendsgerning, at Lyngby HK og Rødovre HK skal spille 2. divisions håndbold i den kommende sæson.\nRødovre stiller op til dagens kamp med kun ni spillere, da et par spillere havde valgt, at tage på ferie midt i sæsonen. Til trods for RHs aktuelle placering i 1. division, så savnes der en seriøs indstilling til sin sport, klub og ikke mindst holdkammeraterne.\nEn gruppe sønderjyske fans var mødt frem til kampen, med faner, horn og trommer og fik skabt en lydmæssig kulisse i en halvfyldt Stadionhallen.\nRødovre fulgte pænt med fra start, og var bagud med 5-7 efter tolv minutter, hvor hjemmeholdets Katrine Clasen markerede sig med fire scoringer. Gæsterne øgede, og fik bragt sig foran 7-14 hvor der var spillet tyve minutter.\nVed stillingen 9-15 tog SønderjyskE en Time Out. Det resulterede dog i en Rødovre scoring, da Simone Dillon reducerede til 10-15. Line Kejser gjorde det til 11-16 og Anne Jagd Vad til 12-16. Så fik gæsterne tilkendt et straffekast, som Trine Hammer i Rødovres mål tog sig af. Med to minutter tilbage af første halvleg, reducerede Katrine Clasen men sin femte scoring til 13-17 og Simone Dillon lukkede første halvleg af med sin fjerde scoring, til pausestillingen 14-18.\nRødovre fulgte godt med i første halvleg, hvor især Katrine Clasen og Simone Dillon voldte gæsternes forsvar problemer.\nKatrine Clasen åbnede anden halvleg med endnu en scoring til 15-18. Sønderjyske kom foran 15-20, inden Simone Dillon fik reducerede til 16-20. Gæsterne fik kampens første udvisning, men formåede med en spiller i undertal, at komme foran 16-23. Sønderjyske fik tilkendt straffekast, men Trine Hammer præsterede en ny redning. Simone Dillon til 17-23 midt i halvlegen. Så trådte Katrine Clasen igen i karakter, da hun reducerede til henholdsvis 18-25, 19-26 og 20-26. Olivia Fredslund Pedersen som til dagligt spiller på Rødovres U-18, reducerede til 21-27, Emilie Tautoft til 22-27 og Rebekka Sejdenfaden til 23-28 hvor der resterede otte minutter. Det skulle vise sig, at blive hjemmeholdets sidste scoring, men gæsterne holdt sig ikke tilbage, og scorede fire gange mere, til slutresultatet 23-32.\nEn godkendt indsats af Rødovre, som spillede med en smal trup. Kræfterne slap op, da der manglede otte minutter af kampen, så oprykningsaspiranterne kunne spille sig til en sikker ni måls sejr.


Sådan vælger du den rette sovesofa til din bolig - Sovesofaen.dk\nPosted bysovesofaen\t 3. maj 2022 Leave a comment on Sådan vælger du den rette sovesofa til din bolig\nNår det kommer til møbler, finder der ikke noget mere praktisk end en sovesofa. En sovesofa har flere forskellige funktioner, og den er således det oplagte valg for alle, der ikke har et helt gæsteværelse dedikeret til overnattende venner og familie.\nPå samme tid er en sovesofa praktisk for alle, der bor småt, og som har behov for at benytte stuen i eksempelvis en studiebolig som både opholdsrum og soveværelse.\nMen en sovesofa er ikke bare en sovesofa, og det kan derfor betale sig at sætte sig lidt ind i de forskellige muligheder, så du får valgt den helt rette sovesofa til netop din bolig og dine behov.\nKomforten i en sovesofa er altafgørende, og det er derfor det første, du skal tænke over. For selvom en sovesofa er god at sidde i, så er det ikke ensbetydende med, at den er god at sove i.\nHvis sovesofaen skal indkøbes til dig selv, skal du kigge på din egne behov, og her er det også vigtigt at tage din vægt med i betragtning. Her er den gængse tommelfingerregel, at du skal vælge en blød sovesofa, hvis du ikke vejer så meget, mens du skal vælge en hård sovesofa, hvis du vejer lidt mere.\nSofaens størrelse og stil\nNår du har styr på komforten, skal du kigge lidt på de omgivelser, sofaen skal blive en del af. En sovesofa er et stort møbel, som vil indtage en central plads i eksempelvis en stue, og det er derfor vigtigt, at du vælger et møbel, som passer ind i den eksisterende indretning, når det kommer til både farve og stil.\nDet er også en god idé at tage mål, så du ved, hvor meget plads du har at gøre med i stuen eller på værelset.\nPosted bysovesofaen 3. maj 2022 Posted inUncategorized


4.1 – Blænde – også kendt som ”The master of Bokeh” | Fotomalia -\n4.1 – Blænde – også kendt som ”The master of Bokeh”\naf Jakob Kjøller marts 4, 2016\nBlænden går for at være den mest kreative side af eksponeringstrekanten.\nBlænden består af en række lameller (typisk 5-8 stk.), der ”blænder af” i objektivet, dvs. den afskærer lyset for at komme igennem objektivet og ind til sensoren. De kan justeres til at lave enten et lille bitte eller et stort hul.\nBlænde – også kendt som ”The master of Bokeh”\nDet kan til tider virke lidt omvendt, at et lavt blændetal giver et stort hul, og et højt blændetal giver et lille hul. Ligeledes siger man også, at ”Jeg blænder lige ned”, hvis man vil skrue op for blænde tallet, for at få mindre lys ind.\nSumma summarum, jo lavere tallet er, jo mindre tager blænden af lyset, jo større en blændeåbning. Sådan ser det ud i praksis.\nStyre dybdeskarpheden i billedet\nJeg bruger dem i den rækkefølge, at jeg først bestemmer mig for, hvor meget dybde der skal være i billedet. Derefter ser jeg på, hvor meget lys den valgte blænde lukker ind.\nJeg vil altid anbefale dig, at arbejde ud fra blænden, dvs. at du bestemmer dig for en dybde i billedet, og så justerer du lukkertid og ISO i den rækkefølge.\nBlænderækken, du som fotograf med et almindeligt kamera bør kende lidt til, er følgende:\nSe sensoren (eller analogfilmen) i dit kamera som et tomt glas, se så lyset fra det du skal optage på sensoren som vand, imellem sensoren og lyset, er blænden (vandhanen). For at fylde sensoren (glasset), skal der en bestemt mængde lys (vand) til, denne mængde er styret af blænden (vandhanen).\nNu med glas, vandhane og vand:\nHvor hurtigt du kan fylde glasset afhænger af, hvor hurtigt du kan få vandet ned i glasset, og den hastighed afhænger af, hvor meget du kan åbne for hanen.\nLavt blændetal (f/1.0 – f/5.6): Du skruer helt op for vandet og i løbet af kort tid, er glasset fyldt.\nMellem blænde tal (f/8.0 – f/11): Du skruer kun halvt op for vandet og lader glasset blive fyldt, dette tager længere tid end første eksempel.\nHøjt blænde tal (f/16.0+ ): Du åbner så lidt for vandet, at det bare drypper ned i glasset. Dette vil fylde glasset, men vil tage meget lang tid.\nDet er det samme med blænden, jo lavere blændetal du har, jo hurtigere få du den rigtige mænge lys ind til sensoren, og jo kortere en lukkertid skal du bruge.\nDet lyder jo meget nemt, så er det bare om at få lavest mulige blændetal, så er det fikset!\nBeklager, men så nemt er det ikke….\nVil du have et landskabsbillede, med stor detaljerigdom og uendelig dybde i billedet (du kan se langt), tager det lang tid for sensoren at optage. Derfor er det nødvendigt, at bruge et højt blændetal for, at sensoren har tiden til at optage billedet. Dette er den primære grund til, at du altid skal beslutte dig for, hvordan dit billede skal se ud, inden du indstiller blænden og trykker på knappen.\nBruger du et lavt blændetal, bruger du en blænde med et stort hul (det hedder at blænde op). Den lukker meget lys ind på kort tid. Det giver dig muligheden for, at tage billeder med lavere ISO og hurtigere lukkertid. Samtidigt giver det dig en meget lav dybdeskarphed.\nDette bruger du typisk ved portrætter af enkeltpersoner samt makrofotografering. Du kan godt bruge det ved fotografering af flere personer, men du skal bare passe på dybden i billedet. Til gengæld giver det nogle lækre billeder med motivet i fokus, hvor for- og baggrund bliver sløret.\nNår du arbejder med lav dybdeskarphed, kan du hurtigt få flyttet fokus. Derfor er det vigtigt, at du ikke får bevæget objektivet for meget frem og tilbage.\nVi du lave lidt dybde i billedet uden at det bliver for dybt, er det området her, du skal være i. Skal du lave et fornuftigt portræt uden de store udfordringer, er dette et godt sikkert sted at bevæge sig.\nAdvarsel!!! Læser du på nettet og deltager i diverse forummer, vil folk oftes komme med kommentaren “Blænde 8-11 er objektivet skarpeste område, og der er der man skal tage billederne!!!!!”. Dykker man ned i detaljerne, så har de helt ret, det er her objektiver oftest er skarpest, men at alle billeder skal optages her er noget vås…..\nSkal billederne ikke være skarpe?\nJo, helt sikkert, men nøglesætningen her er “skarpest”, det betyder IKKE at blænde mindre end f/8.0 eller højere end f/11.0 er uskarpe, de er “mindre” skarpe. Faktum er, at alle nyere objektiver, kit som primes, er gode hele vejen igennem. Så mener du at et billede er bedre ved en lavere eller højere blænde, så er det den blænde du bruger.\nStår du med et billede, der aldrig må slutte, skal du skyde med et højt blændetal, og gerne vidvinkel, det gør det skarpt hele vejen.\nBruger du et højt blændetal, får du en mindre blændeåbning (det hedder at blænde ned). Gevinsten her er, at du får et billede med en stor dybde i, og det er rigtigt godt til landskaber mm.\nBruger du et højt blændetal, kan du lege med lyset. På det dette billede har jeg brugt det højest mulige blændetal. Derved kan jeg få solens stråler frem i billedet, hvilket giver en spændende effekt.\nBokeh (lav dybdeskarphed) er noget ALLE fotografer kender til, om det er ordet eller bare effekten, det er lige meget, vi kender det og vi elsker det.For alle ikkefotografer er det den lave dybde i billedet, oftest det man forbinder med ”professionelle” billeder, og ikkefotografer elsker det også. Der er flere måder at lave lækker bokeh på, den nemmeste er med, f.eks. et 50 mm på blænde f/1.4. Det giver både masser af lys, og man kan være tæt på motivet. Det er også muligt at bruge et teleobjektiv, men det kommer jeg tilbage til. Bokeh er dog ikke bare bokeh. Blænden består som tideligere beskrevet af en række lameller eller et stort hul. Jo, flere lameller der er, jo rundere og blødere bliver bokeheffekten. Du vil som oftest se en prisforeskel på et objektiv med 5 lameller imod et med 8-9 lameller, hvor det med 5 er oftest billigere.\nblændeBokehDybde SkarphedindustriSony RX100 Mark II\nAnonym marts 4, 2016 - 12:06 pm\nSkulle der ikke stå 1.4 i stedet for 4.1 i overskriften?\nJakob Kjøller marts 4, 2016 - 12:11 pm\nNej, den er god nok. Der kommer en bedre oversigt om kort tid, da vi lige er ved at restrukturere (flytte alt det gamle content) menuen.\nPt. kan du se listen over indlæg i denne serie her: https://fotomalia.dk/category/tutorials/fotoskolen/\nLeslie Rabuchin marts 8, 2016 - 11:02 pm\n“Når du bruger en højere blænde, kommer der mindre lys igennem, men det koster på dybden af billedet.”\nEnten misforstår jeg eller også er det en fejl !!!\nIfølge min teori giver blænde 22 en større dybdeskarphed end blænde 4.\nJakob Kjøller marts 9, 2016 - 10:13 pm\nDet er helt korrekt, jeg forklare også det modsatte flere gange. Det er rettet til 😉\n8.1 - Objektivet - FotoMalia juni 10, 2016 - 9:19 pm\n[…] på f.eks. 50 mm.. Primes har ofte den fordel at de er meget lysstærke, og kan give en lækker Bokeh. De fleste fotografer falder ofte i svime over et lækkert Prime. Selv elsker jeg mit Nikkor 50 mm […]\n7.3 - Dybdeskarphed - FotoMalia juli 13, 2016 - 10:10 am\n[…] det her kan godt virke som repetition af blænde-kapitlet, men så alligvel ikke helt […]