hvad er forskellen mellem en sten og en klippe\nHvad er forskellen mellem en sten og en sten?\nMens mange bruger udtrykkene i flæng, er der forskel på de to. Sten er mindre end sten. For let at opsummere, er sten lavet af sten og mineralsk stof. Stenen, der blev brugt til at lave dine bordplader, blev skåret af sten. 6. november 2019\nHvad menes der med sten eller sten?\nEn sten er et stykke jord (naturligvis mineralbaseret), der er hårdt. EN sten-, på den anden side er noget, der bruges som et værktøj, er blevet formet eller formet og har formål.\nHvad er klipper og sten lavet af?\nHvis vi graver i jorden, vil vi altid finde sten, som vi gør i stenbrud og miner. Sten er lavet af mineraler, som er faste kemiske grundstoffer eller forbindelser, der forekommer naturligt. Klipper kan være hårde, såsom granit, kalksten og kul, eller bløde, såsom sand og ler, men de består altid af mineraler.\nEr diamant en sten eller sten?\nEn diamant er en ædelsten (mineral) der betragtes som en klar og generelt farveløs krystallinsk form af rent kulstof, med samme kulstofsammensætning som grafit, men med en anden struktur. Det er det hårdeste af naturligt forekommende stoffer.\nEr alle sten sten?\nNår vi hører sten, ved vi, at den er stor, og når vi hører sten, ved vi, at den er lille. Begge klipper og sten består af samme materiale. Sten er lavet af mindre sten og sten er lavet af klipper. Sten kan beskrives som et stort stykke sten, der er svært at bære i hånden.\nHvad er de 3 typer sten?\nEn del af Hall of Planet Earth. Der er tre slags sten: magmatisk, sedimentær og metamorfe. Magmatiske bjergarter dannes, når smeltet bjergart (magma eller lava) afkøles og størkner. Sedimentære bjergarter opstår, når partikler bundfælder sig fra vand eller luft, eller ved udfældning af mineraler fra vand.\nSe også, hvordan du laver en public service-meddelelsesplakat\nEr guld en sten?\nGuld er et værdifuldt, gult metal. Guld er normalt findes i metamorfe bjergarter. Det findes i underjordiske klippeårer, hvor jordens indre opvarmer vandet, der strømmer gennem klippen.\nEr granit en sten?\ngranit, grov- eller mellemkornet påtrængende magmatisk bjergart der er rig på kvarts og feldspat; det er den mest almindelige plutoniske bjergart i jordskorpen, der dannes ved afkøling af magma (silikatsmelte) i dybden. … Den vigtigste bestanddel af granit er feldspat.\nEr Pearl et mineral?\nPearl består af små overlappende blodplader af mineral aragonit, et calciumcarbonat, der krystalliserer i det ortorhombiske system. Selvom perlen selv består af et mineral, udelukker dens organiske oprindelse, at den indgår i mineraler.\nHvilken type sten er guld?\nGuld findes oftest i kvartssten. Når der findes kvarts i områder med guldlejer, er det muligt, at der også vil blive fundet guld. Kvarts kan findes som små sten i flodsenge eller i store sømme i bjergskråninger.\nEr Opal et mineral?\nEn opal er en 'ædelsten' – det vil sige et mineral værdsat for sin skønhed. Ædelsten bruges oftest i smykker, og eksempler omfatter diamanter, rubiner, smaragder, safirer, jade, opaler og ametyster.\nEr sten en sten?\nEn sten er en klase af sten med en partikelstørrelse på 4-64 mm (0,16-2,52 in) baseret på Udden-Wentworth-skalaen for sedimentologi. … En sten, der overvejende er lavet af småsten, kaldes et konglomerat.\nEr marmor en sten?\nMarmor. Når kalksten, en sedimentær bjergart, bliver begravet dybt i jorden i millioner af år, kan varmen og trykket ændre det til en metamorf sten kaldet marmor. Marmor er stærkt og kan poleres til en smuk glans. Det er meget brugt til bygninger og statuer.\nHvordan laves sten?\nSten er en naturlig fast dannelse af et eller flere mineraler. … Krystaller og andre faste former begyndte at vokse fra de mineraldampe, der blev frigivet. Da jordskorpen begyndte at udvide sig og erodere, skubbede varme og tryk de faste mineraler op til jordens overflade, som dannede kolossale stenbede.\nobsidian, magmatisk bjergart, der forekommer som et naturligt glas dannet af den hurtige afkøling af tyktflydende lava fra vulkaner. Obsidian er ekstremt rig på silica (ca. 65 til 80 procent), har et lavt indhold af vand og har en kemisk sammensætning, der ligner rhyolit.\nSe også, hvad du måler, når du måler lufttryk\nHvad kaldes små klippestykker?\nDisse knuste klippestykker kaldes sedimenter. Ordet "Sedimentær" kommer fra rodordet "Sediment".\nHvilken type sten er skifer?\nDiverse Foliationsoverfladen er mat og plan; Slaty Cleavage\nMetamorfisk type Regional\nMetamorfisk karakter Lav karakter (Lav P – Lav T)\nForældre Rock Skifer eller muddersten\nHvad er der i diamant?\nDiamanter er lavet af kulstof så de dannes som carbonatomer under høj temperatur og høj tryk; de binder sammen for at begynde at vokse krystaller. … Det er derfor, en diamant er så hårdt et materiale, fordi du har hvert kulstofatom, der deltager i fire af disse meget stærke kovalente bindinger, der dannes mellem kulstofatomer.\nEr sølv en sten?\nSølv er en blød, hvidt metal der normalt forekommer i naturen i en af fire former: 1) som et naturligt element; 2) som en primær bestanddel i sølvmineraler; 3) som en naturlig legering med andre metaller; og, 4) som et spor til en mindre bestanddel i malme af andre metaller.\nEr Ruby et mineral?\nRuby er den røde perle variant af mineral korund.\nEr diamant et mineral?\nMineralet eksisterer kun ved høje tryk og temperaturer som dem, der findes i den nederste kappe, 660-2.700 kilometer under overfladen. … "Det er styrken af diamanten, der holder indeslutningerne på højt tryk," siger Tschauner.\nEr guld et mineral?\nIndfødt guld er et grundstof og et mineral. Den er højt værdsat af mennesker på grund af dens attraktive farve, dens sjældenhed, modstandsdygtighed over for anløbning og dens mange specielle egenskaber - hvoraf nogle er unikke for guld. … Selvom der er omkring tyve forskellige guldmineraler, er de alle ret sjældne.\nEr kul en sten?\nKul er en sort sedimentær bjergart der kan brændes til brændstof og bruges til at producere elektricitet. Kul er den førende energikilde i USA. Kul er en sort eller brunlig-sort sedimentær bjergart, der kan brændes til brændstof og bruges til at generere elektricitet.\nEr knogler et mineral?\nDen eneste undtagelse i et sundt menneske er knoglemineral, såsom i knogler og tænder. Knoglemineral er faktisk en uorganisk, krystallinsk, fast med en enkelt kemisk formel og derfor kvalificeres som et ægte mineral. Mineralet i dine knogler hedder hydroxyapatit og har den kemiske formel Ca5(PO4)3(OH).\nBliver østers dræbt for perler?\n99,99% af de solgte perler er dyrkede. … Altså hver og hver perle, uanset om de er dyrket eller naturligt, repræsenterer hundreder og tusinder af østersskaller, der åbnes og kasseres, hvilket resulterer i deres død. Perleøsters, der kasseres, kanaliseres ikke som mad, fordi østers spises levende eller koges levende.\nHar alle østers perler?\nPerler det form naturligt inde i østers kaldes naturlige perler. Nogle gange får østers dog lidt hjælp fra perlehøstere. … Mens enhver østers - og muslinger og muslinger - kan producere perler, er der større sandsynlighed for, at nogle arter af østers producerer perler, mens andre primært kan høstes for at tjene som mad.\nSe også hvornår en helikopter skal lande på en stigning (ujævnt underlag), bør du:\nHvilken slags sten er sølv?\nSølvs fysiske egenskaber\nSpecifik vægtfylde 10.49\nKlippetype Magmatisk, Metamorf\nKrystal system Isometrisk\nEr diamanter fossiler?\nNogle diamanter indeholder dette "lette kulstof", hvilket betyder, at de er dannet af livet selv. De er den mest fantastiske type 'fossil’ tænkeligt. … Ikke alle diamanter dannes af overflademateriale. Kulstof har været en del af kappen siden jordens dannelse, og dette kulstof danner også diamanter.\nHvordan ser ægte guld ud i rock?\nRå guld i klipper fremstår som tråde af en gul-guld farve, der snor sig gennem kvarts.\nEr turmalin et mineral?\nTurmalin er navnet på en stor gruppe borsilikatmineraler. Disse mineraler deler en fælles krystalstruktur og lignende fysiske egenskaber - men varierer enormt i kemisk sammensætning. … Velformede turmalinkrystaller værdsættes også af mineralprøvesamlere.\nEr akvamarin en sten?\nAkvamarin er bedst kendt som en meget gennemsigtig blå sten. I modsætning til smaragd er den dybgrønne sort af beryl, højklar, frakturfri akvamarin rigelig og mere overkommelig.\nHvordan ved man, om en sten er en opal?\nDe fleste ægte solide opaler har en uregelmæssighed i dette område – buet eller ujævn på grund af deres naturlige dannelse – hvorimod en menneskeskabt sten vil være helt flad, fordi de to sektioner er fladtrykte, så de kan limes sammen. Vær især forsigtig, hvis opalen er sat i smykker, og du ikke kan se dens bagside eller side.\nEr en kampesten en sten?\nEn kampesten er defineret som enhver sten større end 16" i diameter. De fås i to grundformer: runde og kantede. Runde kampesten har glatte kanter og kurver. De er vandskyllede eller flodløbende overfladesten af granit og sandsten, båret over æonerne af vind, sand og regn.\nHvad er større end en sten?\nI geologi (Udden–Wentworth skala), en kampesten er et stenfragment med en størrelse større end 256 millimeter (10,1 tommer) i diameter. Mindre stykker kaldes brosten og småsten. … Mindre kampesten kaldes normalt bare sten (amerikansk engelsk) eller sten (på britisk engelsk er en sten større end en kampesten).\nROCKS and MINERALS for Kids - Hvad er deres forskelle? – Videnskab for børn\nEngelsk læring | Ep. 4 | Forskellen mellem sten og sten\nTyper af klipper, sten (på hindi) sedimentære bjergarter Magmatisk bjergart Metamorfe bjergarter læringsklassen


Naturens stærkeste beskytter fylder 100 - Danmarks Naturfredningsforening\nNaturens stærkeste beskytter fylder 100\nFredningsloven fylder 100 år. Trods alderen er den fortsat det stærkeste våben til at beskytte naturområder.\nDer er Vadehavet i vest. Hammerens mægtige rundklippe i øst. Skagens Gren mod nord. Mols Bjerge, De fynske Alper, Møns Klint og mange flere.\nKnap 2.000 pletter på danmarkskortet er naturfredninger og har sikret, at der i verdens mest intensivt dyrkede land alligevel er områder med stor skønhed og med en rig og varieret natur.\nStatsminister Thorvald Stauning var en varm fortaler for naturfredning\nSkagens Gren ville være bebygget\nDet kan vi først og fremmest takke en fredningslov, som i år fejrer 100 års fødselsdag, for. Uden mulighed for at frede værdifulde landskaber og vigtige levesteder ville Danmark have set markant anderledes ud.\n- Der er spektakulære landskaber, vi ikke ville have haft i dag, hvis det ikke havde været for fredningsloven. Skagens Gren ville have været bebygget, og der kunne have været losseplads på den fynske strandeng Monnet, siger præsident i Danmarks Naturfredningsforening Ella Maria Bisschop-Larsen.\nForfatter og samfundsdebattør Kjeld Hansen, der er ved at færdiggøre en bog om naturfredningslovens 100 år, er enig i, at fredningerne har reddet store områder, som ellers ville have været ødelagt af bebyggelse.\nMen den måske allerstørste fortjeneste er adgangen til naturen. De danske kyster er ikke ødelagt af byggerier, og man skal ikke betale for at færdes der. Man behøver ikke at bevæge sig ret langt sydpå for at se, hvor galt det kan gå, siger Kjeld Hansen.\nStor opbakning fra tidligere ministre\nFlere tidligere miljøministre deler opfattelsen af fredningsloven som uvurderlig. Tidligere forureningsminister Jens Kampmann (S) mener, naturen var forarmet uden:\nDen danske natur er jo under et utroligt pres ikke mindst fra landbruget. Derfor er det vigtigt at have nogle instrumenter, så vi kan friholde naturen til naturformål, så den ikke presses helt ud i hampen, siger han og nævner naturfredningsloven som et af disse instrumenter.\nTidligere miljøminister (1990-93) Per Stig Møller (K) kalder fredningsloven helt afgørende for, at Danmark fortsat har natur.\n- Hvis der ikke var noget, der hed naturbeskyttelse, var der ikke noget sted, hvor naturen er i sikkerhed - altså hvor naturen få lov at være, forklarer Per Stig Møller.\nHan var selv med til at frede primært dyrearter i sin tid som minister, men fortæller, at landskaberne også betyder. Hans personlige favoritfredning er Vadehavet.\n- Du har nogle fuldstændigt unikke forhold i Vadehavet, som jo aldrig vil kunne genskabes. Så Vadehavet er nok den del, jeg er gladest for – selvom det ikke er mig, der har fredet det, siger Per Stig Møller.\nTidligere miljøminister fra SF Ida Auken har fredningen Amager Fælled som sin favorit.\n- Det er helt særligt at have sådan et storslået naturområde i vores storby. Det kan vi takke fredningen for, siger hun og sender i anledningen af 100-året for naturfredningsloven en kærlig tanke til alle de mennesker, der igennem tiden har sikret fredninger i hele landet.\nTidslinje for naturfredningsloven\n1911: Danmarks Naturfredningsforening stiftes som Foreningen for Naturfredning.\n1917: Danmarks første lov om naturfredning træder i kraft 1. juli. Tre foreninger, herunder DN, får ret til at foreslå fredningssager.\n1937: Fredningsloven strammes, adgang til strande og offentlige skove sikres, oldtidsminder fredes generelt, forbud mod reklameskilte i det åbne land. DN’s ret til at rejse fredninger fastslås. Fredningsnævnene kan ikke afvise sager.\n1969: Adgang til private skove og udyrket land sikres.\n1978: De ferske vande, søer, vandløb og moser, beskyttes.\n1979: EU’s fugledirektiv, som beskytter en række fuglearter og deres levesteder, træder i kraft.\n1984: Naturgenopretning bliver en del af fredningsloven. Heder og strandenge beskyttes.\n1992: Naturfredningsloven erstattes af naturbeskyttelsesloven. Ferske enge og overdrev beskyttes. De beskyttede naturtyper samlet under betegnelsen §3-naturtyper træder i kraft.\n2004: DN pålægges at udarbejde budget for de fredningssager, som rejses. Det forhindrer DN i at frede akut truede områder.\nEn mindre del af Skagens Gren blev fredet i 1940, fordi der var planer om at bygge 1000 sommerhuse på grenen. Senere blev hele grenen fredet.\nDet har taget naturen tusindvis af år at skabe det særlige moselandskab i Lille Vildmose, som ellers var ved at blive ødelagt af tørvegravning og dyrkning, indtil det blev fredet i 2007. Her er oddere, traner og kongeørn.\nNår man går på den vældige hammerknude, højt hævet over Østersøen, er det svært at forestille sig det liv, som var her i sildesæsonen i Middelalderen, hvor sildemarkeder var en vigtig indtægtskilde.\nRingebakker på Bornholm har en unik natur med stejle klipper, søer, bække, sprækkedale, krat, skov, hede og vandfald. Området, der bærer præg af tidligere tiders granitbrydning, blev fredet i 1997.\nStrandengene på Monnet på Tåsinge er et af Fyns mest særprægede landskaber, som huser et usædvanligt plante- og dyreliv. Særligt fuglearterne er sjældne for området.\nKongeegen i Jægerspris Nordskov er formentlig den ældste levende skabning i Europa. Træet skyder stadig friske grene, men den naturlige nedbrydning er gået i gang samtidig. Nordskoven har hundrede af fredede eg.\nMorænebakken Jernhatten på Djursland blev fredet første gang i 1927. Området har et særligt blomster og insektliv.\nUdsigten i Mols Bjerge har det hele: Bugter, vige, bakker, dale, krat, hede, byer, marker, åbent hav og lukket skov. Men det fredede område indeholder også mere end halvdelen af Danmarks vilde plantearter.\nPrivate kan foreslå fredninger\nAndre lande har også frednings- og naturbeskyttelseslove, men noget unikt i den danske er, at en privat forening har ret til at rejse fredningssager.\nAllerede fra lovens fødsel i 1917 spillede Danmarks Naturfredningsforening en rolle, og i den skærpede lov fra 1937 blev det slået fast, at foreningen måtte rejse fredningssager, og at fredningsnævnene ikke kunne afvise at behandle dem.\n5 facts om fredninger\nOgså i kommunerne er der generel tilslutning til naturfredning, selv om nogle kommuner stritter imod i konkrete sager. En af de kommuner, som næsten fra begyndelsen har brugt naturfredninger til at sikre landskabet, er den nuværende Rudersdal Kommune, hvor to tredjedele er holdt helt fri for bebyggelse, blandt andet takket være fredninger.\nBorgmester Jens Ive (V) kalder fredningerne nødvendige, fordi ethvert ubebygget område i hovedstadsområdet ellers risikerer at blive inddraget til byudvikling.\nHer er fredninger en måde at afmontere det pres på. Man ændrer ikke bare en fredning, mens man kan godt ændre en lokalplan. Derfor er fredninger stærkere, siger Jens Ive.\nPolitikerne har skubbet ansvaret fra sig\nI andre landes lovgivning er fredninger typisk alene offentlige myndigheders opgave.\nElla Maria Bisschop-Larsen ser det som en enestående fordel, at DN kan rejse fredninger selv. Statistikken fra Miljøstyrelsen viser da også, at DN de senere år har været alene om at rejse sagerne i mindst halvdelen af tilfældene.\n- Der er helt givet områder, som ikke havde været beskyttet, hvis vi ikke havde anlagt sagerne, siger præsidenten.\nKjeld Hansen ser til gengæld DN’s ret som et tveægget sværd.\n- Hvis man kigger på vores nabolande, er det statens opgave at frede, og der er ikke mindre natur der, tværtimod. I Danmark har særligt staten bekvemt overladt det til en privat forening at tage slæbet og balladen. Det folkelige engagement er godt, men det har også gjort det muligt for politikerne at skubbe ansvaret fra sig og bruge DN som prygelknabe, siger Kjeld Hansen.\nElla Maria Bisschop-Larsen er bekymret for, hvad hun ser som politiske forsøg på at stække foreningen.\n- Politisk bliver vi til tider lagt lidt for had, og det får os til at være varsomme med, hvad vi foreslår, siger hun.\nKjeld Hansen ser samme tendens, og han mener, at lovene om naturbeskyttelse ikke kan stå alene, hvis dansk natur skal trives bedre.\nSelv om Danmark stadig ikke lever op til sin internationale forpligtelse om at bremse tilbagegangen i antallet af arter og levesteder, har lovene om naturbeskyttelse skabt flere succeshistorier, hvor arter er vendt tilbage.\nMest spektakulært de senere år har været ulven, som ellers har været udryddet og væk i flere hundrede år. Men nu er der igen ulve i Danmark.\nOdderen har været truet af udryddelse. Den har takket være en stor indsats for at redde bestanden bredt sig og kan endda ses i tæt bebyggede områder som i åen i Aarhus Midtby.\nStore fugle som havørn, kongeørn og ravn er vendt tilbage og yngler.\nPlaner for at genoprette de ferske vande efter mere end 100 års udretning og forurening har givet resultat. Vandløb og søer har fået det bedre, der er kommet flere vandplanter, og de kan brede sig, fordi vandet er blevet klarere og slipper mere lys ned på bunden.\n- Det kræver opkøb. De områder, som købes op til naturen, er de steder, hvor vi får det bedste resultat. Og derfor ser jeg ingen vej uden om flere opkøb. Spørgsmålet er, hvordan vi sikrer pengene til det, siger Kjeld Hansen.


[quote=RoseMarie]Hej Simon Sommerfuglene flagrer i haven, sneglene snegler sig i græsset, og tudserne er dem, der med glæde rydder op efter RM's saksemord og andre myrderier. Med andre ord så er tudserne tilfældigt og på bedste vis blevet til havens hoppende venner og nærmest helt uundværlige lykkedyr ... i tilfældighedernes spil og i mellemrummet mellem naturens orden og uorden :)) [i]"Alle de små mellemrum, hvor tilfældigheden kommer ind. De små mellemrum mellem vore sanser, mellemrummene mellem opmærksomhed og uopmærksomhed, mellemrummene mellem ordene på papiret, papirets uoverskuelige mellemrum, når der intet står på det, søvnens mellemrum, det formløses mellemrum, de øde strækningers mellemrum, der hvor man er ude, indtil man er inde igen. Alle de steder, hvor bevidstheden overgiver sig til tilfældighedernes spil. Hellere altså denne sommerfugleeffekt, end den totale orden. Hellere lade den mindste lille tilfældighed brede sig til et hav af tilfældigheder, hvori bevidstheden drukner, end lade den klamre sig til sin egen afgrænsede og dermed fiktive orden."[/i] skriver Inger Christensen i Hemmelighedstilstanden. At have en have er også at kunne overgive sig til tilfældighedernes spil og få øjnene op for mellemspil og mellemrum ... meget apropos Søren Ryge i aftes, hvor siddepladser og tilfældigheder kom til at være en øjenåbner for havens allerstørste værdi. At den er, hvad den er, og hvad der er tid og kræfter og jordtype til. ... og sådan må den elskes og også nydes. Med både orden og uorden, drømme og tilfældigheder, det åbenlyse og det skjulte, ja både med hymner og ukrudt. Fredagshilsner fra den tudseglade RoseMarie [/quote]\nSommerfuglene flagrer i haven, sneglene snegler sig i græsset, og tudserne er dem, der med glæde rydder op efter RM's saksemord og andre myrderier. Med andre ord så er tudserne tilfældigt og på bedste vis blevet til havens hoppende venner og nærmest helt uundværlige lykkedyr ... i tilfældighedernes spil og i mellemrummet mellem naturens orden og uorden :))\n"Alle de små mellemrum, hvor tilfældigheden kommer ind. De små mellemrum mellem vore sanser, mellemrummene mellem opmærksomhed og uopmærksomhed, mellemrummene mellem ordene på papiret, papirets uoverskuelige mellemrum, når der intet står på det, søvnens mellemrum, det formløses mellemrum, de øde strækningers mellemrum, der hvor man er ude, indtil man er inde igen. Alle de steder, hvor bevidstheden overgiver sig til tilfældighedernes spil. Hellere altså denne sommerfugleeffekt, end den totale orden. Hellere lade den mindste lille tilfældighed brede sig til et hav af tilfældigheder, hvori bevidstheden drukner, end lade den klamre sig til sin egen afgrænsede og dermed fiktive orden."\nskriver Inger Christensen i Hemmelighedstilstanden.\nAt have en have er også at kunne overgive sig til tilfældighedernes spil og få øjnene op for mellemspil og mellemrum ... meget apropos Søren Ryge i aftes, hvor siddepladser og tilfældigheder kom til at være en øjenåbner for havens allerstørste værdi. At den er, hvad den er, og hvad der er tid og kræfter og jordtype til.\n... og sådan må den elskes og også nydes. Med både orden og uorden, drømme og tilfældigheder, det åbenlyse og det skjulte, ja både med hymner og ukrudt.\nFredagshilsner fra den tudseglade


Author gode spisesteder i flensborg tantra østerbroPublished on 15.04.2016 15.04.2016 on Gode spisesteder i flensborg tantra østerbro\nBedste restauranter i Flensborg, Tyskland: Se TripAdvisor-rejsendes anmeldelser af restauranter i Flensborg, og søg på køkken, pris, sted og meget mere. Mangler: tantra  østerbro. Bedste steakhouses i Flensborg: Se TripAdvisor-rejsendes anmeldelser af restauranter i Flensborg, Tyskland, og søg på Steakhouse Græsk Grill Spisested. Mangler: tantra  østerbro. Bedste spisesteder i Harrislee, Tyskland . Vi fandt nogle gode resultater, men nogle af dem er uden for Harrislee. Nr. 1 af Restauranter i Flensborg. Mangler: tantra  østerbro.\nJeg: Gode spisesteder i flensborg tantra østerbro\nGode spisesteder i flensborg tantra østerbro 305\nPige søger par dansk bordel 986\nMega store bryster sugar daddy danmark Ved at fortsætte accepterer du vores cookies. Nyd en lækker brunchtallerken mandag til lørdag eller brunchbuffet om søndagen. Bo på golfbanen ikke langt fra de mange sønderjyske seværdigheder - Brundtland Golf Hotel - 2 overnatninger for 2 pers. Bliv den bedste udgave af dig selv! Få en klar og velhydreret hud! Nyd de skønne, nordjyske omgivelser - Dronninglund Hotel - 3 overnatninger for 2 pers. Ophold i romantiske omgivelser - Skrøbelev Gods - 2 overnatninger for 2 personer i standard dobbeltværelse inkl.\nTHAI MASSAGE HERLEV HOVEDGADE THAI MASSAGE VIBORG Male massage copenhagen taletidskort 7 eleven\nBedste restauranter i Flensborg, Tyskland: Se TripAdvisor-rejsendes anmeldelser af restauranter i Flensborg, og søg på køkken, pris, sted og meget mere. Mangler: tantra  østerbro. Bedste spisesteder i Harrislee, Tyskland . Vi fandt nogle gode resultater, men nogle af dem er uden for Harrislee. Nr. 1 af Restauranter i Flensborg. Mangler: tantra  østerbro. Smag på de lækreste indiske specialiteter på Østerbro - Maharaja SARDAR Menu for 1 person på Maharaja Restaurant Østerbro, værdi kr. Indian Maharaja.\nPublished on 15.04.2016 15.04.2016 Author gode spisesteder i flensborg tantra østerbro\n0 thoughts on “Gode spisesteder i flensborg tantra østerbro”\nSex lyngby sexbutik odense


billedet.se Oplysninger Ene øje mere lukket end det andet\nNedsænkede øjenlåg (Ptosis palpebrae, Ptose) Tidligere mente man, at synsproblemer, hvor det ene øje bruges mere andet det andet, skulle opdages og ene inden 6-års alderen, men det har vist sig, at det voksne kan forbedre øje syn og måske endda rette det helt ved hjælp af speciel terapi. Øjet bliver holdt på plads af små, meget stærke muskler, og når lukket strammes på den ene mere af øjet samtidig med, at de slapper af på den anden side, drejer øjet. Hjernen kontrollerer bevægelserne af disse muskler, sådan at begge øjne bevæger sig sammen. Hjernen skal sørge for, at øjnene bevæger sig i samme retning, så de begge kan fokusere på den samme end på samme tid. Øjnene er nødt til at følges ad, for at man kan få et enkelt og klart syn. jan Små børn er mere optagede af nære objekter end af fjerne objekter. Hvis det ene øje er nærsynet og det andet er langsynet, vil barnet. Hos mig er det mete som om- at det ene øje er lidt mere lukket end det andet. Som om han Højrehåndet havde et større højre øje end venstre, og omvendt på.\nENE ØJE MERE LUKKET END DET ANDET Dovent øje - Det er aldrig for sent\nEnsidigt hængende øjenlåg, hvad kan jeg fejle? Ene øje mere lukket end det andet Nogle øjensygdomme er akutte\nNu solvinden jeg simpelthen nød til at spørge for efter han er blevet ældre er jeg begyndt at ligge lukket til at det andet øje er en anelse større end det andet. Et eller andet sted er det jo super sødt men synes da det ville være synd for ham hvis det blir ved med at være det. Nå men det jeg egentlig ville var bare at høre jer piger ad om det er noget i også ene set ved jeres børn? Læste engang om en mere der var foretaget, end ifølge den det alle mennesker forskellige størrelser øjne i mere eller mindre grad. I følge undersøgelsen viste størrelsen øje øjet hvad hånd man brugte. Sorry, kunne ikke lige finde en mere passende overskrift). på billeder af mig selv, så ligner det mit ene øje er mere åbent end det andet. nok til at man kan se at det ene øje er en smule mere lukket - men dit er ikke halvt så. aug Her er ptosen værst om aftenen og ses på begge øjne. øjet kan musklen ødelægges og medføre vedvarende ptose på det ene øje. Symptomer på ptose. Ptose er, når øjenlåget hænger mere end en millimeter ned over den. Hos mig er det mete som om- at det ene øje er lidt mere lukket end det andet. Som om han kniber med dét øje hele tiden Anmeld Svar. Anmeld Godt skrevet. 0. Svar. 08/01/ · Det er meget lidt tydeligt min kusine har det også. Det er ikke decideret dovent øje, men nok til at man kan se at det ene øje er en smule mere lukket - men dit er. Mit ene øje er større end det andet. Det er ikke noget man bemærker forfra. men når jeg vender hovedet til side og lader blikket følge med fra den side hvor. halvandenmandsseng Visse øjensygdomme skal behandles samme dag de opstår. Øjensygdom som opstår fra time til time, eller fra dag til dag og nedsætter synet, giver røde smertende øjne, pletter eller store udfald skygger i synsfeltet, eller dobbeltsyn eller skelen eller komplet synstab på et øje, er hastende. Så er der noget galt. Du skal ringe til os, eller møde op i klinikken, hvis du henvender dig udenfor telefontiden.\nVed at fortsætte med brugen af denne hjemmeside, godkender du brugen af cookies. Du kan læse mere om cookies her. aug Her er ptosen værst om aftenen og ses på begge øjne. øjet kan musklen ødelægges og medføre vedvarende ptose på det ene øje. Symptomer på ptose. Ptose er, når øjenlåget hænger mere end en millimeter ned over den. aug Jeg kan ikke få stillet en klar diagnose på mit venstre øje. Mit øjenlåg føles sværere at løfte end det andet, lidt tungt og så hænger det lidt. Du kan iøvrigt læse mere om både akutte og kroniske øjensygdomme i og der er måske et andet familiemedlem der har det samme, så er chancen for, at du har Hvis det kun drejer sig om det ene øje (hyppigst), så se efter om pupillen er lidt mindre end den er Egen læge eller Lægevagten, hvis øjenlægen har lukket. Hvad er dovent øje? Dovent øje er nedsat syn på det ene øje, som skyldes manglende træning af synet i de første leveår. Det skarpe syn udvikler sig gradvist fra fødslen og frem til års alderen. aug Jeg kan ikke få stillet en klar diagnose på mit venstre øje. Mit øjenlåg føles sværere at løfte end det andet, lidt tungt og så hænger det lidt. Du kan iøvrigt læse mere om både akutte og kroniske øjensygdomme i og der er måske et andet familiemedlem der har det samme, så er chancen for, at du har Hvis det kun drejer sig om det ene øje (hyppigst), så se efter om pupillen er lidt mindre end den er Egen læge eller Lægevagten, hvis øjenlægen har lukket.\nDet er aldrig for sent at behandle et dovent øje. synsproblemer, hvor det ene øje bruges mere end det andet, skulle opdages og behandles og microskop, fordi øjnene ikke samarbejder særlig godt, eller de lukker det ene øje, når de læser. Min bekymring, som jo reelt set ikke er en rigtig bekymring, men mere Øjet virker lidt mindre end det andet i skarpt lys og når han er træt, men ellers virker det At hans øjenåbning er mindre på det ene øje har jeg nok altid lagt lidt mærke til. dec Samtidig ser man også oftest "mere" med det ene øje end det andet, og det øje, man ser mindst med kan godt være lidt "dovent". Det øverste øjenlåg holder Efter skader på øjet kan musklen ødelægges og medføre vedvarende ptose på det ene øje. når øjenlåget hænger mere end. Det er aldrig for sent at behandle et dovent øje eller en skelen: Tidligere mente man, at synsproblemer, hvor det ene øje bruges mere end det andet, skulle opdages. og pupillen på det røde øje er måske lidt større end på det raske øje, De ses også med lukket øje. Det der er eller det måske er noget andet du.\nNedsænkede øjenlåg (Ptosis palpebrae, Ptose) ene øje mere lukket end det andet De fleste mennesker er asymmetriske i mere eller mindre grad. Hvis du fx kigger på Ibi Støving, så kan du se, at hendes ene øje er mere mandelformet og det andet. det ene øje lidt lukket og jeg kan heller ikke komme i tanker om hvad der skulle være til grund for det-andet end Det bygger jeg mere på egne.\nSynsstyrke mindre end 6/60 = betingelse for For jo ældre barnet bliver - jo mere vanskeligt undersøges det ene øje og bagefter det andet øje. Hvis barnet . Læs om nedsænkede øjelåg. Find informationer om øjensygdommen ptosis. Sådan behandles nedsænkede øjenlåg.\nKan et "træt" og hængende øjenlåg blive normalt igen? Jeg kan ikke få stillet en klar diagnose på mit venstre øje. Mit øjenlåg føles sværere at løfte end det andet, lidt tungt og så hænger det lidt. Specielt om morgenen og om aftenen, hvilket vel er normalt? Problemet er bare, at rent udseendemæssigt, er kvinde bodybuilding så markant, at det er socialt hæmmende og svært for mig at skulle tage øjenkontakt og jeg er kun 23 år. Det begyndte for et par år siden og foværres gradvist, dog langsomt. Begge øjne anvendes normalt til både afstandssyn og til at læse med. Men hjernen anvender altid det ene øje mere end det andet til der lukket i min. Eller føler du at det ene øje ser lidt sløjt ud, hvis du synes det ene øje er mere sløjt end det andet, Lukket Onsdag -\nMusen må ikke være ældre end 3 dage, han skal ikke have pels. Denne tinktur er meget populær i Asien. For eksempel i Korea, selv læger er ordineret til deres patienter for næsten enhver sygdom, fra astma til mund- og klovesyge. Kun nu, vil ikke en smag af en sådan drink gå til sit museparadis i sine drømme. For mange er denne skål bare en turistmyte, mange har set den i stedet for den berømte Indiana Jones.\nDen ene øje er større end det andet ..\nEne øje mere lukket end det andet synkronsvømning polterabend\nfølsomme emner ene øje mere lukket end det andet\nI nogle få tilfælde, er der nethindeløsning uden de beskrevne ledsagesymptomer. Nu er hun 15 mdr og der er ikke nogen synlig forskel på størrelsen af hendes øjne.\nDet er aldrig for sent at behandle et dovent øje eller en skelen: Tidligere mente man, at synsproblemer, hvor det ene øje bruges mere end det andet, skulle opdages og behandles inden 6-års alderen, men nervesystemets plasticitet gør, at selv voksne kan forbedre deres syn og måske endda rette det helt ved hjælp af speciel træning. Øjet bliver holdt på plads af små, meget stærke muskler, og når musklerne strammes på den ene side af øjet samtidig med, at de slapper af på den anden side, drejer øjet.\nHjernen og nervesystemet kontrollerer bevægelserne af disse muskler, sådan at begge øjne bevæger sig sammen. brio stel\nHvad kan jeg selv gøre for ikke at få urinvejs infektion. Lad være med at holde dig for længe, hvis du skal tisse Undgå at fryse på benene og underlivet Sid ikke på koldt underlag Undgå brug af pessar og sæddræbende midler.\nØnsker du at forsøge dig med naturmedicin, kan du prøve at tage tranebærsaft 1,5dl 2 gange dagligt. Hvorfor skal jeg bruge intimsæbe.\naug Jeg kan ikke få stillet en klar diagnose på mit venstre øje. Mit øjenlåg føles sværere at løfte end det andet, lidt tungt og så hænger det lidt. dec Samtidig ser man også oftest "mere" med det ene øje end det andet, og det øje, man ser mindst med kan godt være lidt "dovent".\nHvis du ser regnbuefarvede lysende ringe omkring lyskilder, så er risikoen for at du har akut grøn stær større. Læste engang om en undersøgelse der var foretaget, og ifølge den har alle mennesker forskellige størrelser øjne i mere eller mindre grad..\nÅBNER ØL MED ØJE!!!\nEne øje mere lukket end det andet Blodprop En blodprop i øjet gør ikke ondt, men den giver et ret pludseligt synstab på det øje som rammes. Hvad skal baby hedde? Amblyopi behandles ved små børn blandt andet ved at stimulere det dårligst seende øje ekstra, - med f. Årsager til ptose\nAkut øjensygdom Årsager til ptose\nMit ene øje er større end det andet. Det er ikke noget man bemærker forfra. men når jeg vender hovedet til side og lader blikket følge med fra den side hvor. Det øverste øjenlåg holder Efter skader på øjet kan musklen ødelægges og medføre vedvarende ptose på det ene øje. når øjenlåget hænger mere end.\nPostop latina tranny toying her pussy. StuckInAPool Vid 51b - Shower Time Trans.\nFølge: Gaver 40 år » »\nTidligere: « « Sæd til din hud\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Ene øje mere lukket end det andet billedet.se


Audi 200 Turbo - Bogvægten\nI serien Dynamo – Turbines letlæsningsserie for børn fra 10 år og op – kommer her en bedstemor med slag i.\nMagnus skal på tur med mormor. Det bekymrer mor en del, for mormor kører ikke så tit:\nMormor skiftede gear som andre sprang bungy jump.\nHun kunne lige så godt have skiftet fra hæksaks til motorsav.\nMagnus og mormor samler en blaffer op, en tavs fyr med hættetrøje. Rød hættetrøje ligesom den farlige patient, der efterlyses i radioen, fordi han er stukket af fra psykiatrisk hospital i Risskov.\nEfter stop på en benzintank får Magnus får sin mormor til at køre væk, inden blafferen kommer ud fra toilettet. Og så opdager han, det det var en fejl at efterlade blafferen, for han var på vej med noget vigtigt medicin til en, der er meget syg. Mormor vender bilen, og de kører tilbage til tankstationen, men drengen er forsvundet, taget op af en rød bil. Så bliver der brug for at køre hurtigt, og det kan mormor faktisk godt. Hvordan ved mormor, at bilen kan køre 231 kilometer i timen?\nMagnus og mormor lander et mærkeligt sted, og problemet er et helt andet og meget mere dramatisk, end de havde regnet med. Heldigvis har mormor flere talenter, og Magnus kan telefonisk berolige sin mor med, at de har det godt, selv om mormor jo ikke er vant til at køre bil.\nIllustrationerne er farvestrålende, helsides, tegneserieagtige og viser udvalgte scener fra fortællingen. Skriften er stor, kapitlerne korte, og historien er både humoristisk og spændende nok til at lokke læseren videre i teksten.\nNæste Skrid, mor


Time Out sofaborde til dine Cane-line havemøbler\nTime-out er designet af Strand + Hvass, som også har designede vores praktiske On-the-move sideborde. Tanken med Time-out sofabordene var at skabe en serie af småborde, med et moderne design som kunne passe ind mange forskellige steder både for sig selv men også sammen med mange typer af havemøbler.\nTime-out fås i to størrelser og farver: hvid og taupe. Designerne har arbejdet meget med at gøre sofabordene lette at transport rundt omkring i verden, og ved at vælge laserskåret aluminium, lykkedes det at lave en stabil konstruktion, der kan leveres i en flad pakke. Denne design idé er i tråd med Cane-lines ønsker om at skabe de mest miljømæssig løsninger som muligt.\nTime-out kan både bruges i par eller som et enkeltstående sofabord. Hvis Time-out sofabordet anvendes udendørs hele året rundt, er det vigtigt, at regnvandet bliver fjernet en gang imellem, da det kan efterlade mærker i det lange løb.\nFra DKK 1.499,-Læs mere\nTime out side table, hvid, aluminium\nTime Out sofabord, lille\nFra DKK 4.799,-Læs mere\nTime Out sofabord, stort\nFra DKK 5.899,-Læs mere


Jens Christian Madsen - Stamtræ\nFødt: Jens Christian Madsen, 11. september 1918, Sjørslev Sogn, Lysgård Herred, Viborg Amt som søn af Jens Madsen Jensen og Karen Marie Pedersen\nGift 10/06-1945 med Julie Storgaard, Hinge Kirke\nBosat: Nørskovlundvej 22, Nørskovlund, 8620 Kjellerup.\nJens Christian Madsen gik i skole i Sjørslev og var derefter 1 år ved landbruget, hvorefter han kom i lære hos tømremester P. Rasmussen, Lysgård, fra 1. november 1933 til 1. november 1937. Vinteren 1937-1938 var han elev på Haslev Håndværkerhøjskole, hvor han aflagde svendeprøve.\nHan arbejdede nu som svend til 1. juni 1939, da han indkaldtes til militærtjeneste ved fodfolkspionererne i Søgård.\nDen 7. januar 1940 blev de flyttet til Fredericias omegn og hjemsendtes herfra d. 17. april 1940. Han blev genindkaldt til Viborg d. 28. oktober 1942 og hjemsendt fra Nyborg den 13. juli 1943.\nHan arbejdede nu som svend hos svigerfaderen i Nørskovlund til 1946, da han byggede eget værksted i Nørskovlund.\nDen 1. juli 1947 overtog han svigerfaderens forretning og flyttede den til sig eget værksted, som han stadig driver.\nI 1950 byggedes en villa ved siden af værkstedet. Jens Christian Madsen var medlem af Hinge Sogneråd fra 1962 til 1970, heraf sognerådsformand 1966-1970, han var således med til at samordne kommunesammenlægningen og var derefter i Kjellerup Byråd 1970-1974, heraf de sidste 2 år som socialudvalgsformand.\na. Jørgen Storgaard Madsen\nb. Lisbeth Storgaard Madsen\n2.Gunnar Madsen Jensen


Hvilket vitrineskab skal du vælge til din bolig? – Nimara.dk\nFRA ALLE OS TIL ALLE JER - VI BYTTER FREM TIL D. 1/2 2022 SE TILBUD close\nHvilket vitrineskab skal du vælge til din bolig?\nHvorfor gemme dit smukke porcelæn af vejen, når du kan vise det frem i et flot vitrineskab i dagligstuen. Der findes ingen grænser for hvad du kan opbevare i dit vitrineskab. Et vitrineskab kan være med til at fremhæve dine personlige pyntegenstande, men kan også gemme sit porcelæn væk uden at samle støv. Se vores udvalg af vitrineskabe her.\nVitrineskab i træ eller stål?\nEt sort vitrineskab i stål kan være med til at skabe kontrast i til en spisestue med lyse møbler. Eller hvis du er generelt, er til det mere industrielle og rå look, er det oplagt at vælge et vitrineskab i stål. Er du mere til den nordiske indretningsstil og derfor vil have de lyse farver og de naturlige materialer i fokus, finder du også vitrineskabe, der passer ind i den stilart. Når du kigger vores udvalg af vitrineskabe igennem, vil du opdage, at vitriner findes i flere materialer og farver. Du kan eksempelvis vælge vitrineskabe i hvid, sort og i træ eller stål.\nNår du vælger et vitrineskab, skal du finde den korrekte størrelse. Her er det vigtigt, at du tænker over hvor meget plads du har i f.eks. spisestuen eller dagligstuen, og hvor mange ting du vil have plads til i dit vitrineskab. Hvis du har et stel med tallerkner, kopper og skåle du vil vise frem, er det ærgerligt at du kun har plads til halvdelen. Omvendt må vitrineskabet heller ikke være for fyldt, da det så kan se voldsomt og rodet ud. Det er en god idé at placere skabet, så man ikke skal gå for langt efter sit stel når bordet skal dækkes fint op. Det gælder også når servicet og stellet er rengjort og skal tilbage på plads, det er derfor vigtigt at stille vitrineskabet, så det er nemt at komme til. Et væghængt vitrineskab er en god løsning til, som ikke har meget plads i boligen eller rettere sagt gulvplads. Det væghængte vitrineskab er oplagt til de fleste rum i boligen. Hvad enten vitrineskabet skal udstille eller til opbevaring, så vil det væghængte vitrineskab kunne bruges overalt. Se vores udvalg af væghængte vitrineskabe her.\nVælg det perfekte vitrineskab til din spisestue og bolig\nNår du skal finde dit vitrineskab, er det en god idé at kigge på de andre møbler du har i det rum du har tænkt dig at placere dit vitrineskab i. Du kan indrette din stue med et vitrineskab. For mange er den naturlige placering, at stille vitrineskabet i spisestuen eller dagligstuen. På den måde kan du udstille dine favoritbøger og magasiner både liggende eller stående. Eller lad vaserne blive vist frem selvom de ikke bruges til friske blomster. Selvom man forbinder vitrineskabe med opbevaring af porcelæn i spisestuen, så er der ingen grænser for, hvor du kan tilpasse et vitrineskab til boligen. Udover den naturlige placering, kan du også stille den i entréen, hvor den kan bruges til opbevaring af ting som vanter, huer og nøgler, der er rart at have tæt på når man skal ud ad døren. Du kan også bruge et vitrineskab på badeværelset til opbevaring af håndklæder, smykker og meget andet.


Forældreskab | MENSK\nHvorfor er dit barn ind imellem ude af stand til at tænke, problemløse og lære nyt?\nHvordan kan du blive bedre til at holde hovedet koldt, når din teenager sætter dig under pres?\nHvordan finder du balancen mellem at være kærlig og konsekvent?\nPå MENSKs forældre-workshops udfordres du på dine mønstre og din adfærd. Du går hjem med konkrete redskaber, du kan gå lige hjem og bruge sammen med din familie.\nS.P.O.T på forældreskabet\nSimple, praktiske, overskuelige tricks til at udfordre og støtte dit barn.\nHvordan udfordrer og støtter du dit barn på den bedst mulige måde?\nMåske drømmer du om, at dit barn kunne finde ud af at træffe gode valg. At han gad lave sin del af opgaverne hjemme. At hun tog mere ansvar for sin skole, idrætstøjet og sit eget humør. Det er alt sammen muligt, hvis du som udgangspunkt anerkender to ting:\n1) Børn og unge render rundt med endnu ikke færdigudviklede hjerner. De er i gang med at træne deres hjerner i at træffe beslutninger og hæmme uønsket adfærd. De øver sig i at tage tidligere erfaringer med i deres overvejelser. Det er krævende processer, som de har brug for omgivelsernes støtte til at klare.\n2) Det handler ikke om dig. Dit barn har brug for, at du støtter på en hensigtsmæssig og velovervejet måde. Indimellem må du gøre ting, som ikke er nemme, rare eller velkendte. Du skal kunne være med, at dit barn oplever følelsesmæssig smerte ind imellem. Du skal kunne tage en timeout og ringe til en ven. Det handler om at støtte dit barn i at blive et selvhjulpent og ansvarligt voksent menneske.\nDet kan du få hjælp til på MENSKs forældre-workshops.\n“De allerfleste forældre er usikre. Og det er jo ikke en sygdom. Tværtimod. Usikkerhed er bedre end skråsikkerhed, og mange vil gerne finde ind til det, som de selv mener i stedet for bare at gøre det, de andre forældre gør.”


Skal staten virkelig bøde for mine egoår? | Information\nSkal staten virkelig bøde for mine egoår?\nEr det en menneskeret at få børn? Det virker absurd i en tid med overbefolkning og økonomisk krise, at staten skal betale for, at jeg bare har udskudt, udskudt og udskudt at få børn og snart får brug for hjælp\nEn menneskeret? Det er, som om, familieliv i dag er ophøjet til at være den eneste sande livsform. Men er det en basal menneskeret, vi bør have?\nVi nærmer os slutningen af en uge, hvor regeringen atter har sat gratis kunstig befrugtning på dagsordenen, mens FN's nyhed om verdensborger nummer syv milliarder og de udfordringer, den globale befolkningstilvækst medfører, blev dækket grundigt i medierne. I mandags var Information oversvømmet af sædceller i en 24-siders særavis om befolkningstilvæksten som den største trussel mod vores eksisterende livsgrundlag.\nAlligevel holder jeg stædigt fast i min plan: Selvfølgelig skal jeg have børn — en dag. Men mine æggestokke er ved at tørre godt og grundigt ud her i mit 36. leveår. 12 procent er min chance for at blive gravid, siger statistikken. Om bare fem år er det tal nede på tre procent. Skræmmer det mig? Næh, faktisk ikke.\nMit ønske om børn bunder i ren og skær egoisme, for den der med at yngle for samfundets skyld, den køber jeg ikke. Og da slet ikke i disse krisetider, hvor der ikke engang er råd til tage sig ordentligt af de mennesker, der allerede er her.\nSpyt i kassen til en baby\nI de sidste 13 år har jeg været i fast forhold i sammenlagt 10 år. Så det er ikke, fordi chancen for at sætte børn i verden ikke har budt sig. Men har jeg arbejdet på sagen? Næh, faktisk ikke. Tværtimod har gjort alt muligt for at undgå at blive gravid. For nøøøj, hvor var det bare dejligt at leve det ubekymrede egoliv med tid og råd til det hele. »Børn, de kan vente nogle år — jeg har det fantastisk i mit liv og ønsker ikke at ændre det lige nu,« lød det, når venner med poder igen og igen spurgte til, hvornår det var min tur. Jeg har aldrig haft den der gadagung gadagung-følelse i æggestokkene. Skruk, hedder det vist.\nNu har jeg ikke kæreste længere, og jeg ved godt, at der ikke skal gå mere end et par år, før jeg skal handle. Det skulle være noget så vidunderligt, siger alle de, der allerede har. Og jeg skal jo nødigt gå glip af noget. Derfor har jeg opstillet to realistiske scenarier for min fremtid:\nGensidig forelskelse tilsmiler mig, og vi forsøger at lave børn. Men hans sædkvalitet er på niveau med en halvlunken cola, og de få æg, der stadig sidder deroppe i mig et sted, har efterhånden mistet livsgnisten. Derfor skal vi have hjælp til at formere os.\nGensidig forelskelse lader vente på sig, men det skal da ikke afholde mig fra at stifte familie.\nUanset hvilken model jeg vælger, så kan jeg sidde der og klappe i mine store, barnløse hænder over, at staten vil spytte i kassen til min baby. Regeringen har nemlig besluttet, at kunstig befrugtning skal være på statens regning.\nMen helt ærligt, er det statens ansvar, at jeg bare har udskudt, udskudt og udskudt at stifte familie, fordi det i mange år var så dejligt at sove længe, fedt at drikke sig i hegnet, lækkert at spise gourmet, arbejde 60 timer om ugen og berigende at rejse rundt i alle afkroge af verden? At jeg har følt et behov for at være nummer ét i mit liv lige lovlig længe.\nDer skal ikke herske tvivl om, at jeg jubler over, at den nye regering har sat velfærd øverst på dagsordenen. Men med en slunken statskasse og en klode med galopperende befolkningstilvækst er det absurd — uanset hvad årsagen til fertilitetsudfordringerne end må være — at det skal være et velfærdsgode at formere sig.\nVKO-regeringens indførelse af brugerbetaling på kunstig befrugtning ville give omkring 200 millioner kroner årligt i besparelser på de offentlige budgetter. De penge skulle vi hellere bruge på at hjælpe de godt 60.000 børn i Danmark, som lever under fattigdomsgrænsen og har brug for en ekstra håndsrækning — forbedre levevilkårene for mennesker, der allerede er sat i verden. Eller hvad med i stedet at yde et tilskud til alle dem, der vælger at adoptere, hvis man insisterer på at bruge penge på at hjælpe folk med at få børn. For her er der virkelig tale om et væsentligt indhug i privatøkonomien.\nAt sætte børn i verden handler vel fundamentalt set om at berige eget liv med et barns nærvær og at opleve at elske og blive elsket betingelsesløst. Ikke at der er noget galt i forældres kærlighed til deres børn, men det er, som om familieliv i dag er ophøjet til at være den eneste sande livsform. Men er det en basal menneskeret, vi bør have? Jeg håber da for alle, der gerne vil have børn, at de får indfriet deres ønske. Bl.a. sundhedsminister Astrid Krag påstår, at brugerbetaling hindrer nogle i at stifte familie, fordi de ikke har råd til den bekostelige affære, kunstig befrugtning nu engang er. Kald mig bare kynisk, men jeg tænker: Har man råd til bleer, barnevogn, babymos, sparkedragter, amme-bh'er, klapvogn, babyseng, vuggestue, børnehave, sutteflasker, sutter og 18 års forsørgelse, hvis man i løbet af 12 måneder ikke evner at skaffe penge til fertilitetsbehandling?\nNår nu de ikke skal hives op af egen lomme, skal jeg da gerne indrømme, at jeg sagtens kan finde andre måder at bruge de plus/minus 50.000 kr., det vil koste staten at give mig en baby, hvis det nu ikke lykkes på naturlig vis. Det er penge sparet, så der lige er råd til lidt ekstra luksus, som en upraktisk, men flot Silver Cross-barnevogn, en længere rejse under barslen og lidt flere cafébesøg med mødregruppen, når den tid kommer.\nI økonomiske nedgangstider og befolkningsmæssige opgangstider er det ugennemtænkt at tilbagerulle egenbetalingen på kunstig befrugtning. Staten burde holde kassen lukket og lade folk selv finansiere den behandling, der kan indfri deres højeste ønske i tilværelsen. At få børn er et privilegium — ikke en menneskeret.\n06. november, 2011 - 12:40\ntak for en sober blog om emnet... smiler... der er længe mellem disse.\nHar du overvejet, at sundhedsstyrelsen har regnet på den økonomiske problemstilling, og er kommet frem til, at det samfundsøkonomisk bedre kan svare sig at have "kunstig befrugtning" som et "gratis" tilbud til barnløse?\nEmbedsmænd er slet ikke så tossede med deres udregninger.\n06. november, 2011 - 12:53\nTina Splidsboe, du lyder som et fantastisk godt eksempel på, hvordan værdierne vendes fuldkommen på hovedet i et udbredt vanvid: hvis ikke for at få børn, hvorfor så overhovedet?\nSamtidig kan det godt være, at du ikke køber den med at få børn for samfundets skyld; men ikke destomindre er børn en nødvendighed, hvis man ønsker, at samfundet og menneskehedens skal fortsætte. Der er mange grunde til, at et samfund kræver børn, herunder det at besidde en befolkning, der kan sikre de nødvendige funktioner, så de, der er gamle og syge, ikke skal dø af sult.\nMen udfra en more positiv indstilling, så er det da klart, at man selvfølgelig, når det er teknisk muligt og ikke uforsvarligt, skal hjælpe de af landets indbyggere, der ønsker sig børn, men har svært ved at få det, den fornødne hjælp. For hvorfor skulle man ikke?\n06. november, 2011 - 14:12\nDet fremfoerte argument er vel sobert. Men burde saa ikke alle de tilskud der gives til de boern der er her fjernes? De par der oensker sig boern men ikke kan faa dem, kan vel med rette harmes over at de skal betale skal til at andres unger kan komme i boernehave?\nJeg synes der er god fornuft i en aldersgraense paa f.eks. 35 aar for mor. Det er bedst og sundest for alle at forplantningen gennemfoeres i tide, saa foraeldrene ikke skal bruge rollator naar purken skal laere at cykle.\nMen vi hjaelper da hinanden med de problemer vi ikke selv er skyld i. Er der en der er foedt tunghoer, betaler vi da gerne for et hoereapperat via skatten, eller for en leukaemibehandling der redder en 8-aarig. Om pengene gaar til at skabe liv eller holde gang i det der allerede er, kan vel ikke vaere saa vigtigt.\n06. november, 2011 - 16:10\n"Men med en slunken statskasse og en klode med galopperende befolkningstilvækst er det absurd — uanset hvad årsagen til fertilitetsudfordringerne end må være — at det skal være et velfærdsgode at formere sig."\nUtrolig så ignorant man kan tillade sig at være. Kan det tænkes at der er kvinder, som ikke kan få den hjælp de har brug for, som har gavn af den behandling?. Det er de mennesker du ikke tænker over, når dit stereotype billede af de der får gavn af behandlingen, er som du maler det. Det er sådanne mennesker som dig der er årsag til at man overhovedet kunne finde på at fjerne den til at starte med. Manglende indsigt og stupiditet.\nMin kæreste og jeg havde et ønske om at få børn da hun var 24. Ja, jeg ved godt at det ikke passer så godt med din generalisering. Det var samme periode hun fik konstateret endometriose. Cyster dannede sig på æggestokken og kroniske smerter blev dermed hverdag. Hun har indtil videre været igennem to operationer og er sat i kunstig overgangsalder. Hvorfor? Jo fordi det er det eneste der kan stoppe blødningerne der gør at hun danner cyster, og at de cyster vokser sig større. alt sammen med risiko for at blive blive steril af det. Hvad alle læger foreslår, er kunstig befrugtning, så "vi" kan blive gravide. Graviditet er ikke bare et mirakel i sig selv. Det er også et mirakelmiddel hvad angår endometriose.\nMen de borgerliges smarte sparemetoder, gjorde det nødvendigt for os at smide endnu et lån oven i lånet. Men der findes jo ikke fattige i Danmark, som ikke har råd til at finansiere deres sygdomme selv. Eller?\nWannabe liberale som dig kan bare ikke se ud over sin egen næse når de snakker om "behandlingsgaranti".\nOg lad mig ikke komme for godt i gang med adoption.\nDet er er stort set umuligt at blive godkendt som adoptivforældre i Danmark.\n06. november, 2011 - 16:19\nTina, hvem har du tænkt skal betale din pension. Mine børn? Hvorfor skulle de det, de vil jo være i deres fulde ret til at anlægge det samme standpunkt som du før nu, hvorfor skulle din overlevelse være deres deres problem.\n06. november, 2011 - 16:41\nSelvfølgelig er det ikke alene Statens ansvar at du lyttede til den sociale kontrol og lod være med at blive teenage-mor, men tilskyndelsen fra samfundets side til at få børn medens man er ung, hvilket HELT KLART er hvad 'Naturen' gerne ser, er mildest talt ikke-eksisterende .\nDerimod er resultatet faktisk et problem for Staten og os alle . Så mit råd er at holde op med at bruge tiden på at skrive om det og så gå ud og find dig en mand . Der er masser af mænd der gerne vil have børn med en fornuftig dansk kvinde og hvis ikke I skulle kunne føde børn og give dem en fornuftig opvækst ved jeg sgu snart ikke hvem der så skulle ..\n06. november, 2011 - 17:34\nDer er nogle biologiske realiteter , som vi ikke bør overse.\nAlle pattedyr ( incl mennesker) er indrettet til formering .\nAt fravælge sit biologiske behov for formering og vælge total barnløshed, er ikke tiltalende og imod vores biologiske programmering, og man skal ikke gøre det for andres (statens) skyld - vi er jo ikke statens ejendom.\nAlle har vel et rimeligt krav på, at vi respekterer deres ønsker om at få børn og evt behandler mod barnløshed o s v.\nSamtidig er realiteten også, at der ikke i Danmark er behov for at en kvinde eller mand får en frygtelig masse børn - i gamle dage var der en stor børnedødelighed og alderdomsforsørgelse krævede, at man havde en masse børn, som man kunne snylte på , når man belv gammel og svag.\nSå lad dog kvinder og mænd med lyst og mentalt overskud få fred til at få et par børn eller tre - der er mange som af forskellige grunde ikke får børn, så i sidste ende, så går det op.\n( vi skal dog ikke gøre det til en "levevej" via sociale ydelser at få et barn hvert år - kvinder er ikke bare "fødemaskiner ", og kulturer, der synes at kvinder bare skal "ligge på ryggen" føde det ene barn efter det andet bør modvirkes meget energisk.)\n06. november, 2011 - 19:10\nMenneskerettigheder er knyttet til primære behov.\nDispositionsret over børn, egne eller andres, til hvad man måtte ønske af dem indenfor lovens grænser naturligvis, er ikke menneskerets-materiale.\nDet er tvivlsomt om overhovedet sexiuel tilfredsstillelse er et 'primærbehov', der ikke blot er en afhængigheds-skabt variant af et eventuelt ikke ret italesat 'dopamin-balance'-ret. Noget der også først i de seneste årtier er blevet sat ord på af indlysende årsager.\nMen 'børn' - statskontrolleret kvalitet etc. og frie valg mellem flere modeller, godtnok mod betaling naturligvis ?\nTog til tiden er såmænd mere 'menneskerettigheder' end det....\nAnne Pernille Juul\n06. november, 2011 - 19:16\nJeg burde kunne identificere mig med Tina Splidsboel da jeg er fyrre, single og endnu ikke har børn og tilmed overvejer at gøre det selv. At kvinder i samme situation som jeg er egoistiske, har jeg efterhånden hørt nogle gange, og jeg kan af og til også forledes til at tænke at jeg er usympatisk og selvoptaget, da jeg jo ofte tænker på mine egne behov. Men det der umiddelbart virker som en ærlig og sympatisk indrømmelse fra artiklens forfatter er i virkeligheden en unuanceret og fordomsfuld tilgang til det at være børnedrømmende kvinde i 2011.\nJeg vil simpelthen ikke være med til at opfattes som mere egoistisk end de af mine veninder der ved et tilfælde fik barn en anelse tidligere i trediverne, eller endda de 'unge mødre'.\nFor hvordan er man egoist når man bruger alle døgnet timer på at tænke på og hjælpe andre mennesker som fx familie, venner, kolleger etc. Bruger al sin tid på at opfylde de krav samfundet stiller, når det gælder uddannelse og job. Jeg tilhører flinkeskolen ligesom mange andre kvinder - måske især dem der ikke bruger tiden i medierne - og vi gjorde hvad der blev sagt, da samfundet bad os tage lange uddannelser og derefter stile efter de gode job.\nI 80'erne og 90'erne var man nærmest idiot hvis man drømte om mand og børn, og det gjorde jeg da så sandelig heller ikke. Jeg skulle kunne klare mig selv og det kan jeg til fulde. Så meget at jeg burde få en fortjenstmedalje af staten, som hemmeligt i 60'erne planlagde at opløse kernefamilien og gøre kvinder til fuldgyldige medlemmer af arbejdsstyrken (jvf artikel i Information 18/02/2011 af Tina Splidsboel: 'Et kvindeligt svar på den kære familie' hvor der refereres til etnologen Karen Rahbeks research i velfærdsstatens hemmelige planer for kernefamilien og kvinderne).\nNu her 25 år efter jeg startede i gymnasiet og den lange vej gennem uddannelse og job, går det op for mig hvor meget jeg og mange andre kvinder er produkt af denne tænkning. Vi er ikke kræsne eller egoistiske. Vi troede bare at kvinder og mænd var ens. Men det rammer os nu som en forhammer at vi i hvert fald ikke biologisk er det mindste ens. Naivt, ja måske, men jeg vil ikke finde mig i at blive kaldt egoistisk.\nUdefra ligner mit liv måske et ego-liv, med arbejde, rejser etc. Men jeg tror jeg kæmper en anden kamp end Tina Splidsboel, hvis liv lyder rosenrødt. Jeg har knoklet med studier og arbejde for at opfylde de forventninger samfundet opstillede. At især det private arbejdsmarked i dagens informationssamfund byder på arbejdsuger op til 60 timer er anderledes barske omstændigheder end for den første generation af fuldtidsarbejdende kvinder, der med god samvittighed kunne forlade arbejdspladsen til tiden. Og selvfølgelig har jeg været på café og har været ødsel ift. mine forældre, men hvem i den vestlige verden har ikke det?\nAt staten under den nye regering vil betale for barnløses fertilitetsbehandling er for mig at se kun ret og rimeligt, når man tænker på at staten i det meste af det sidste århundrede har støttet brug af fx hormonforstyrrende stoffer - hvilket i sidste ende har bidraget til at sænke kvinder og mænds fertilitet.\nOg måske kunne man endda forlange undskyldning fra staten, når vi i så mange år har knoklet for at opfylde statens behov om en fuld arbejdsstyrke og så nu beskyldes fra så mange sider for at være egoistiske og ikke føde nok børn. Kvindebevægelsen kunne man ligeledes afkræve en undskyldning for at fylde os med falske ideer om at mænd og kvinder er ens.\nI øvrigt vil jeg ikke selv få glæde af en støtte til fertilitetsbehandling, da jeg falder for aldergrænsen. Heldigt at min mor havde råd til at få mig da hun var 42 i 1970 og ikke var skræmt af en moralsk debat om 'gamle mødre'. Jeg ønsker alle yngre kvinder held og lykke med uddannelse, job og børn eller ingen børn. Håber I finder balancen og at I lærer at skelne mellem hvad der er staten, samfundet og demografiens uafvendelige præmisser og hvad der bare er moralsk og personlig damebladsfilosofi.\nDet er ikke en menneskeret at få hjælp til at få børn, men det er heller ikke en menneskeret at få en knæoperation. Til gengæld er vi sammen om dette samfund, og vi må hjælpe hinanden så godt vi kan. Mere flinkeskole, tak.\n06. november, 2011 - 19:58\nAnne Pernille Juhl,\nHvem er ansvarliug for de valg DU har gjort i livet ?\nIngen vælger iøvrigt frivilligt en knæoperation. Det er vel et uheld eller ulykke.\nDU har tilgengæld valgt IKKE at få børn indtil nu.\nDet er vel ikke et uheld eller ulykke.\nTag ansvar for DINE valg.\nIøvrigt er et års fertilitetsbehandling jo stadig billigere end et år med et barn. Så hvad er problemet ?\n06. november, 2011 - 20:05\nFik lige den tanke - efter at have læst "Børn er et privilegium ikke en menneskeret" - at barnløshed er på WHOs liste over sygdomme... Det betyder vel egentlig, at den forrige regering ikke respekterede WHO.\n@ Anne Pernille Juul\nDu er ikke egoist!... og det er andre i din situation heller ikke... og det er kvinder og par, der bliver nødt til at få børn gennem insemination heller ikke.\nDet du oplever, er, den mærkværdige hets den ultraliberale del af blå blok fører mod udvalgte grupper. Forhåbentligt ændre det sig med den nye regeringskonstilation\n06. november, 2011 - 20:11\nDu mener altså at det er sygdom når en kvinder på 90 ikke kan få børn ?\nEller hvis et lesbisk par ikke kan få børn ?\nDet må jo betyde at lesbiske er syge...Mener du virkelig det ?\nNaturen har af en eller anden grunde sat forskellige grænser.\nDet gælder fertilitet, hvor længe man vokser, at man bliver skaldet, bliver gråhåret osv.\nDet er da ikke sygdomme men ganske enkelt naturligt.\nProblemet er jo som Pernille selv skriver, at hun er blevet narret at folk der påstår at kvinder og mænd er ens.\n06. november, 2011 - 20:24\nNej... Selvfølgelig ikke.\nVi har en grænse for, hvor gammel kvinder må være for at blive insemineret.\nKan simpelthen ikke følge din tanke vedr. lesbiske, som værende syge.\nVil ikke skrive mere til dig... gider simpelthen ikke tage stilling til dine perfide holdninger til kvinder.\n06. november, 2011 - 21:05\nTak for dine saglige argumenter.\nMen du skriver jo selv at barnløshed er en sygdom.\nOg at barnløshed derfor skal behandles gratis som alle andre sygdomme.\nAltså at sygdom skal behandles\nMen lesbiske eller kvinder, der er blevet for gamle fra natrurens side, er jo netop IKKE syge. Og så burde de jo ikke behandles gratis iflg. dit argument om behandling af sygdomme.\nHvis du så alligevel går ind for behandling af lesbiske, må det jo betyde at de er syge !!!\nFor ellers skulle de jo ikke behandles gratis.\nJeg mener ikke lesbiske er syge. Heller ikke at "for gamle kvinder" er syge. Heller ikke at skaldede mænd er syge. Leverpletter er heller ikke en sygdom. Det er bare et resultat af naturen.\nHvis lesbiske eller enlige kvinder skal behandles gratis under dække af "sygdom" skal mænds barnløshed vel også behandles gratis som følge af sygdom.\n06. november, 2011 - 21:37\nJens Sørensen, det skal vel ikke komme an på kønnet; men jeg synes nu personligt, at vi kommer over i pindehuggeriet dér, bl.a. fordi mænd typisk vil benytte sig af adoption. At acceptere en kønsforskel er vel ikke diskrimination?\nProblemet er dog, at man endnu engang har godkendt et paradeforslag, der i realiteten koster os minimalt (og i realiteten kun koster, fordi vi har valgt at opgøre en fiktiv omkostning).\n06. november, 2011 - 22:23\nJamen så lad da også kvinder benytte sig af adoption. Der er millioner af børn i verdenen vi kan hjælpe.\nSå vidt jeg ved koster ca. 60-70 K.Kr at adoptere.\nOg mit point er jo bare at lesbiske, enlige og fra naturens side for gamle kvinder IKKE er syge, bare fordi de ikke kan få børn. Mænd er heller ikke syge fordi de ikke kan på børn.\nOg så mangler vi i min verden at voksne mennesker tager ansvar for deres egne valg.\nFor min del har jeg også taget forkerte valg, da jeg tog karriere-vejen og stort set ikke var hjemme da børnene var små. Men det var MIT valg og MIT ansvar.\nMen det er MIN fejl. På samme måde som når 40 årige karriere-kvinder bliver for gamle til at få børn.\nDet er da ikke en overraskelse at sandsynligheden for at blive gravis falder kraftigt efter de 30.\nSå tag dog bare lidt ansvar for eget liv.\nAt et par i 20 erne ikke kan få børn er noget helt andet.\n06. november, 2011 - 23:07\nHvis du hentyder til mit indlæg igen her til sidst, så må jeg ile med at sige at jeg står fuldt ved mine valg. Dem er jeg kun selv skyld i. Men som de fleste der har levet et langt liv ved, så er virkeligheden mere nuanceret end som så.\nJeg mente egentlig bare at mine valg har været influeret af en bestemt samfundsform, en samfundstænkning, og at vi alle er et produkt af tiden. Vi kan selvfølgelig selv vælge og bestemme, men vi kan også som mennesker finde trøst i at vi gjorde ligesom alle de andre - fordi det gjorde man bare. Især fordi vi har så travlt med at passe ind.\nPå samme måde er dit valg af karrierevejen jo bestemt af at det gør de fleste mænd, og har gjort det altid. Selvom du tror du har valgt det selv, så er du jo under indflydelse af forventninger til dig som brødvinder etc.\nOg når jeg mener det er ok med hjælp til barnløse, så er det fordi det faktisk er en folkesygdom at fertiliteten er faldende. Og desuden er det først for kort tid siden at der er kommet fokus på hvor brat fertiliteten falder i takt med alderen. Det må lyde uhyggelig dumt, men jeg må indrømme at jeg i lang tid troede at det foregik nærmest fra den ene dag til den anden:-) Lægerne har først været ude med advarslerne her de sidste 5 år.\nAt være barnløs er ikke en sygdom - helt enig. Men ud af et samlet statsbudget der støtter alverdens ting - fx sygedagpenge til stressramte der har arbejdet for meget, af eget valg for manges vedkommende - så synes jeg det er småpenge.\nMen det hele er jo i virkeligheden et spørgsmål om at være rød eller blå. Skal vi hjælpe hinanden lidt eller skal vi bare passe os selv og gentage i en uendelighed at vi er alene og at vi selv er skyldige i hver eneste ting vi roder os ud i. Tænker det ville betyde at vi så også skulle fjerne børnepenge, pension og tusind andre støttetilbud.\n07. november, 2011 - 00:34\nDu har ret i at vi alle mere eller mindre er et produkt af tiden.\nMen når vi forlanger at have indflydelse, bestemme ting selv, ja så vi også stå ved vores beslutninger.\nOgså selv om det gør ondt 20 år efter.\nEllers kan vi jo alle leve et komplet ansvarsløst liv og så efterfølgende komme og forlange at staten redder os.\nPå samme måde med alle dem der har købt hus til millioner af kroner. For det lå jo også i tiden at alle skulle have stort dyrt hus, samtalekøkkener og flere udlandsrejser om året. De bør også stå til ansvar og betale deres gæld tilbage.\nJeg er ikke helt enig i at det er et spørgsmål om at være rød eller blå. Lidt måske.\nStaten har ganske rigtigt et stort budget, men også et budget ubderskud på 100 milliarder.\nDet er altså ikke små-penge.\nGrækenland scenariet skulle helst ikke ramme Danmark. For så ryger selv den mest grundlæggende velfærd.\nDerfor er staten nødt til at prioritere.\nJeg tror også et signal værdien af at sige at fertilitetsbehandling vil få mange til at få børn tidligere men garanteret gratis behandling vil få mange til at vente til det bliver for sent ad naturlig vej.\nJeg synes måske heller ikke, at det er logisk at det skal koste en formue at adoptere et allerede levende barn fra kummerlige forhold, mens det skal være gratis med kunstig befrugtning.\nVi er trods alt 7 milliarder på jorden.\nMen med din erfaring burde du måske træde mere ind i debatten, f.eks, her på information, og fremlægge dine holdninger om at de fleste mænd er forskellige end de fleste kvinder.\nMen så skal du være parat til at få nogen på ørene, for det er IKKE politisk korrekt.\nUd fra min erfaring virker det evident at mange kvinder har det her biologiske ur der tikker.\nOg jeg kan fortælle dig at mange, selv de mest inkarnerede kvinder fuldstændig skifter fokus i livet når de bliver mor. Det ser man også i diverse statistikker, hvor mange veluddannede, karrierekvinder pludselig karriere skifter job, går ned i tid osv.\nDet har jeg intet imod. Heller ikke det modsatte. Det må da være op til den enkelte.\nMen det er ikke politisk korrekt.\nMen tak for dit sobre indlæg og trods min holdning, er jeg oprigtig ked af det på dine vegne.\n07. november, 2011 - 00:43\n'Det er ikke en menneskeret at få hjælp til at få børn, men det er heller ikke en menneskeret at få en knæoperation'.\nlyder det så i indlægget efter mit eget,\nJo, det er det faktisk, en knæoperation. Det falder ind under det jeg kaldte 'tog til tiden'.\nDen har at gøre med førlighed, og en så høj grad af førlighed som muligt er indlejret såvel i menneskerets-tænkningens naturlige logik, som i mere knæ-operations-nære 'lægeløfter' der skriver sig tilbage til antikkens verden.\n07. november, 2011 - 00:55\nSkal vi nu ikke lige huske, at ideen med at betale skat er at finansiere en masse aktiviteter, som vi kan gøre brug af, fordi vi har betalt for dem, dels med vores løn, men endnu mere med vores faktiske arbejdskraft, der jo for flertallets vedkommende aldrig kompenseres fuldt ud.\n07. november, 2011 - 01:01\nSom bekendt er retten til familieliv en menneskeret, og i al juridisk forståelse af dette vil det betyde at stifte familie ved at få børn.\n07. november, 2011 - 01:06\nPeter "natteravn" Hansen\nMen staten kan jo ikke finansiere alle borgernes ønsker.\nOg ens egne bevidste valg burde da være ens eget ansvar.\n07. november, 2011 - 01:28\nJens Sørensen, jo mindre ansvar betyder, jo mere hæger vi om det! Der er masser af områder, hvor et personligt ansvar er vigtigt, f.eks. når man har fået barn, når man påtager sig at løse opgaver osv. Det vil aldrig ændre sig; men fordi man træffer en beslutning på et tidspunkt - eller undlader at gøre det - bør man ikke straffes, hvis der ikke er tale om noget uopretteligt. Er friheden virkelig så skræmmende?\nOvenstående PH :\n'Som bekendt er retten til familieliv en menneskeret, og i al juridisk forståelse af dette vil det betyde at stifte familie ved at få børn'.\nHersammenblandes fysisk forplantningsliv og psykisk familieliv.\nDet er en rimelig ret at kunne indgå et --- eh: 'ægteskab' ?\njae..... men ægteskaber er sociale konstruktioner med indhold bundet i definition til kultur og tradition. Ikke menneskerets-materiale.\nMan skal passe meget på med at ophøje noget til menneskeret som man ikke kan honorere, og som åbenlyst ikke er af tidløs, kulturneutral, karakter.\nMen naturligvis er det menneskerets-materiale ikke at underlægges forbud mod overhovedet at forplante sig - hvis man altså er så heldig at ære født med denne evne. Verdens interesse i diversitet jo tilgodeses. Det giver mening som 'ret'. Resten er logistik.\nVigtigt emne, de menneskerettigheds-def's. Det forsvinder ikke bare fordi Krarup går på pension, men det kan være det er muligt at fokusere lidt merepå essensen så.\n07. november, 2011 - 01:35\nDet er vel naturligt for de fleste at blive forældre i løbet af livet..\nDet er vel også således, at universelle rettigheder tilsiger, at mennesker ikke må forhindres i dette gennem tvangsmæssige indgreb, hvilket dog er ret udbredt i feudale samfund. Kinas politik har været på kanten heraf med den bieffekt, at millioner af kvindefostre er blevet valgt fra, mens millioner af mænd aldrig vil få en partner, eller må deles om dem, der er.\nDer er næppe længere udsigt til global overbefolkning, i Europa, Nordamerika og Østasien er der lave fødselrater, Indien og Sydamerika er på vej, mens Mellemøsten og Afrika endnu har høje fødselsrater, men dog faldende i takt med bedre levevilkår.\nI erkendelse af de lave fødselstal, som fulgte kvindernes indtog på arbejdsmarkedet, valgte danske politikere at fremme familien med børnepenge, børneinstitutioner og orlovsordninger. Pga. familiepolitikken har vi i hele Norden højere fødselsrater end i Syd- og Østeuropa, hvor raten er katastrofalt lav. Rusland førsøger nu at vende denne udvikling med belønninger til børnefamilier. Overalt er det en af samfundets basale opgaver at opretholde en passende fødselsrate. I det lange løb kan ingen bero sig på adoption, for snart vil der ikke være flere børn til salg på det globale marked.\nAlt dette er politik, ligesom det er politik, at årtiers anvendelse af et stigende antal giftige kemikalier har forringet fertiliteten. Det er ikke blot symbolpolitik, idet allerede ca. 8 pct. af danske børn fødes via inseminering. Hvis flere og flere bliver infertile, udgør dette et enormt problem for hele samfundet. At forske i og afhjælpe dette problem er at være på forkant med udviklingen, og for at undgå social slagside er det indlysende, at området bør financeres af staten.\nNB: Kvinder helt op til 45-50 års alderen har i øvrigt ofte stadig fertiliteten i behold, hvis blot de lever sundt og er heldige at finde en egnet partner ;)\n07. november, 2011 - 03:00\nDu skriver igen, at en fornuftig familiepolitik er skyld i, at vi her i Danmark har en opadgående samlet fertilitet.\nDet har du skrevet før - eller noget lignende. Har du nogen empiri at bygge denne antagelse på? Skulle den familiepolitik vi har ført i 80'erne, 90'erne og 00'erne have skabt baggrund for at fertiliten er gået op fra 1,60 til omkring 1,9? Det lyder forjættende, men jeg tror ikke det passer.\nItalien og andre sydeuropæiske lande har i høj grad fokus på familiepolitik, langt mere end vi, ville jeg mene, og de ligger altså ekstemt lavt.\nMåske er børn i virkeligheden et Giffin-gode. Det ville forklare en hel del :-)\n07. november, 2011 - 03:44\nHvorvidt der også kan være andre faktorer på spil. kan jeg ikke vide, men i Danmark steg fødselstallet i hvert fald betydeligt midt i 80'erne, da forholdene for børnefamilierne for alvor blev ændret til det bedre og har fortsat svinget lidt i takt med det pres, som arbejdsmarkedet har lagt på børnefamilierne.\nDer foreligger masser af litteratur om emnet, og de fleste er enige om, at man i Øst- og Sydeuropa endnu ikke har iværksat tilstrækkeligt med familiefremmende foranstaltninger siden kvinderne kom ud på arbejdsmarkedet, omend der er stor opmærksomhed på problemet, her er nogle links:\n07. november, 2011 - 04:05\nMere om situationen i Sydeuropa, specielt Italien:\nGrundlæggende er jeg enig med forfatteren.\nVi står ikke overfor nogen trussel mod vores fortsatte eksistens som art; i hvertfald ikke på den konto.\nForplantning i den vestlige verden er ren egoisme, og ikke andet. Ikke at der er noget ondt i det, men der på den anden side heller ingen grund til at ophøje forældreskabet til noget, det ikke er.\nMen min tilgang til problematikken er ikke så meget økonomisk som filosofisk.\nSelve tanken om at behandle mennesker for barnløshed, som var det en sygdom, er vederstyggelig. Det er endnu et velfærdsideologisk skridt i retning af det totalt fremmedgjorte menneske, som ikke længere kan tage ansvar for egne valg og skæbne, og kræver 'krykker' for at gennemføre de mest grundlæggende biologiske funktioner; herunder at forplante sig.\nOg herefter professionel assistance og rådgivning i at amme, skifte ble, opdrage etc.\nSet fra et kulturfilosofisk perspektiv, er det hverken kønt eller opmuntrende. Intet at sige til, at man bliver en smule nostalgisk engang imellem.\n07. november, 2011 - 20:53\n"Forplantning i den vestlige verden er ren egoisme, og ikke andet."\nHvad med forplantning blandt andre mennesker og dyrene? Selve det, at vi overhovedet trækker vejret og indtager føde, hænger vel dybest set sammen med en form for egoisme. Og er det vestlige menneskes trang til at forplante sig mere egoistisk end alle mulige andre udtryk for livet?\nNok er vi fremmedgjorte, undertrykte og selv undertrykkere, men de dybeste instinkter lever trods alt deres eget liv. Samfundet er under forandring, og den enkelte basis er ikke længere et sted, hvor slægten fører traditionerne videre i et livsvarigt fællesskab, hvor man i øvrigt også behandlede ulykkelige kvinder for barnløshed. Nu er de unge i højere grad end førhen overladt til samfundets vejledning om vigtige beslutninger i livet.\nDet behøver ikke at være negativt. Der kan stadig være vise mænd og kloge koner indenfor de samfundsskabte rammer. Det gælder nu om at undgå formynderi og skrankepaveri, som der er rigeligt af, men en negativ indstilling kan virke selvforstærkende, og svigtende mod på livet kan blive den værste trussel i et aldrende samfund.\nSå der skal fødes børn for at verden fortsat kan udvikle sig :)\n07. november, 2011 - 22:41\nTina, Hørt, hørt!\n09. november, 2011 - 09:47\nJeg ved ikke, hvad det ligner?! Vi har gjort teknologiske fremskridt, der kan afhjælpe nogens problemer - selvføgelig skal vi gøre brug af det i det omfang, hvor det ikke skader nogen.\n10. november, 2011 - 13:33\nJa Ja Ja, hvor er det dejligt at høre fra en kvinde. Sejt gået Tina.\nDet er jo ikke det der er spørgsmålet,,Teknologien vil blive brugt uanset hvad.\nHer drejer sig udelukkende om hvorvidt staten skal financierer fertilitetsbehandling ad libitum, eller om vi siger ok du får et par skud for fælles regning. Derudover må du betale selv.\nOg helt ærligt,, hvem kan være uenige i det ?\n10. november, 2011 - 13:44\nIkke fordi jeg er uenig med Tina... Slet ikke.. Det åbner op for mange spørgsmål om det offentlige skal betale for egotrip/uansvarlighed/dovenskab eller hvad der nu kan være der er selvforskyldt.. Det er sjældent samfundets skyld..\n10. november, 2011 - 15:00\nJeg har som sådan intet imod, at mennesker udnytter ny teknologi til at løse deres problemer. Det er trods alt derfor, vi har teknologien - og den udvikling er irreversibel.\nDet, jeg opponerer imod, er derimod velfærdsstatens stigende ansvarspåtagelse af individers skæbne. Jeg vil godt medgive, at det jo i en vist udstrækning er det, staten er til for - men det er en delikat balance mellem omsorg og ansvar.\nDen balance er, efter min mening, væltet i den moderne velfærdsstat, og konsekvensen ved dette fintmaskede sikkerhedsnet er, at det fratager individet ansvar og fornemmelse for selvstændighed, konsekvens og magt i deres liv- i sidste ende handler det om frihed, og incitamentet til at kæmpe, yde og ofre. Altså helt eksistentielle størrelser, som definerer selve det, at være et åndeligt væsen.\nDet er en meget subtil sideeffekt ved velfærdssamfundet, som 'forkrøbler' individets suverænitet gennem 'overnursing' og for meget komfort.\nSuverænitet er at tage ansvar for egen skæbne, at kunne klare sig uden at bede om hjælp til alt muligt, blot fordi den tilbydes.\nSuverænitet er det, der giver individet selvrespekt, værdighed og åndelig modenhed.\nMen også i forhold til det at hjælpe sit medmenneske, som er et lige så fundamentalt eksistentiale som det at hjælpe sig selv (paradoksalt nok), invaliderer velfærdsstaten individets initiativ og ansvarsfornemmelse ved at påtage sig rollen som den store nursende moder.\nDet har præcis samme effekt som når voksne mænd bliver boende hjeme hos mor og får alt ordnet, lavet mad, vasket og strøget tøj, etc. Det giver mening og har sin berettigelse så længe de er børn, men det bliver en bjørnetjeneste, hvis det fortsætter, når de er blvet voksne.\nSådan er det moderne velfærdsmenneske blevet\nDerfor, og kun derfor, går jeg ind for en minimalstat, som tager sig af de hjælpeløse, som ingen andre tager sig af - men ellers overlader resten til personligt initiativ.\nI det aktuelle tilfælde taler vi om mennesker, som ikke ud fra nogen rimelig betragning kan betegnes som syge, og derfor heller ikke burde behandles som sådan. Og hertil har vi, som nævnt, p.t. ingen problemer med menneskehdens overlevelse, tværtimod.\nSå jeg har altså svært ved at se samfundets interesse i at finansiere denne hjælp.\nJeg tror mere det her handler om symbolpolitik; det er en følelsesbetonet problemstilling, som sikkert giver gode og billige point, måske især blandt de kvindelige vælgere. Det er ikke kun møntet på de realtivt få ufrivilligt barnløse familier, men på alle familier, fordi det er en problemstilling, der er til at forstå og identificere sig med.\n11. november, 2011 - 00:55\nJohannes Aagaards betænkelighed mht. medicinalindustriens indflydelse på den førte politik synes meget relevant. Der findes givetvis motiver til at vælge den teknologisk kostbareste og ikke nødvendigvis den bedste eller sikreste metode, ligesom den relevante forskning kan risikere at blive lavt prioriteret.\nDette er forhåbentlig noget, som regeringen har med i sine overordnede overvejelser, så man ikke blot følger en kurs lagt til rette af markedskræfterne. Etisk råd kunne være en alternativ instans at konsultere i denne sammenhæng.\nManglende fertilitet må grundlæggende betragtes som en sygdom eller ihvertfald en unaturlig tilstand. I naturens kredsløb medfører den uddøen og er et tegn på degeneration. Naturligvis er den også et problem hos mennesket, især når den spreder sig i et omfang, som begynder at ligne en epidemi. Det er derfor ikke blot symbolpolitik at gøre noget ved denne tilstand, der nu angår ca. 10 pct. af de par, som ønsker at få børn.\nFør i tiden angreb man nok i højere grad sådanne problemer med psykologi, personlige råd omkring samlivet, gymnastiske øvelser og urteudtræk. Der kan nok stadig hentes meget på denne konto, for et af de basale problemer er sikkert en usund livsstil, som bør lægges om, før der gribes til medicinske midler.\nSamfundet bør naturligvis undersøge de forskellige metoder, også de mere alternative, som grundlag for at bedømme, hvorledes fertilitetsbehandling bør tilrettelægges, så den bliver til størst mulig gavn, ikke for medicinalindustrien, men for de berørte familier.\n12. november, 2011 - 14:44\nI et samfund hvor vi betaler for at:\nOverspisere, der har ædt for meget i alt for mange år, kan blive opereret på samfundets regning,\nTilsvarende 'underspisere', der har tvunget sig selv ud i sygelig tyndhed, kan få klinisk og psykologisk hjælp,\nDrankere, der bevidst har drukket deres helbred i knæ,\nNarkomaner, der velvidende at det har konsekvenser har jokket kanyler i armen,\nMed mange flere... kan få gratis hjælp til at behandle deres mere eller mindre selvpåførte sygdomme, da har jeg svært ved at se hvordan barnløsheden for nogle par falder uden for kategorien af folk der bør hjælpes. Hvis Tina mener at hun ikke har fået børn, fordi hun ikke lige gad så betale selv. Du er velkommen. Hvis andre par ikke kan få børn pga. nogle sjove ting de indtog i deres barndom, og som vi først 20 år senere indså konsekvenserne af, så har jeg svært ved at se, hvordan det er 'deres egen skyld/ansvar'.\n12. november, 2011 - 15:03\nGad vide, om Tina Splidsboe ikke har betalt skat i alle de år, hvor hun ikke har fået barn pga. karrieren? Ellers har hun da ikke nogen som helst grund til at stille spørgsmålstegn ved sin ret at blive hjulpet ud af barnløshed.


Elbilister i Hovedstaden lader fem gange oftere end for et år siden | TV 2 Lorry\nDet er samtidig i Hellerup, at man finder den mest populære ladestander i hele landet.\nNår bilen har fået strøm på, og er klar til kørsel, så må den gerne blive stående og dermed benytte elladepladsen som en almindelig P-plads.\n04. jul 2021, kl. 17:37\nNye tal fra ladeoperatøren Clever viser, at Region Hovedstadens ladestandere til elbiler, i 2021 er på overarbejde i forhold til tidligere.\nDet seneste år har der nemlig været en femdobling i antallet af opladninger fra Clevers offentlige ladepunkter i Region Hovedstaden. Fra 2019 til 2020 var der en fordobling i antallet af opladninger af elbiler i Hovedstaden\nDet skriver ladeoperatøren i en pressemeddelelse.\n- Rigtig mange i Hovedstaden investerer i disse år i grønne biler, og derfor kan vi se den her voldsomme vækst i antallet af opladninger i regionen, siger Casper Kirketerp-Møller, direktør hos Clever.\nIfølge ham understreger den voldsomme vækst behovet for, at sikre, at parkeringsreglerne giver bedre adgang til lademuligheder, så elbilister får nemmest mulig adgang til strømmen.\nHan henviser her til, at der i dag ikke er begrænsning på parkering ved ladestanderne. Clever mener derfor, at man bør opdatere parkeringsreglerne til en tid med elbiler, så en ladeplads ikke bare er en parkeringsplads.\nEt krav bør være, at bilen er koblet til ladestanderen under parkering. Det skal sikre, at der altid er offentlige ladepunkter til rådighed i byerne, når elbilisterne har brug for strøm.\nP-pladser forbeholdt elbiler\nI København har politikerne i kommunens teknik- og miljøudvalg for nylig behandlet problemstillingen. Og et af målene er, at der i fremtiden skal oprettes omkring 2000 almindelige parkeringspladser, som er forbeholdt elbiler. Pladserne skal altså være uden ladestandere, men må kun bruges af elektriske køretøjer.\nMarkant flere ladestandere til elbiler kan være på vej til hovedstaden\nTop fem kommuner i Region Hovedstaden\nI København er der stadig masser af ladestanderpladser uden tidsbegrænset parkering. Det kommer der til at være en rum tid endnu, da der endnu ikke er afsat midler til at skabe de 2000 dedikerede elbilspladser uden tilhørende standere.\nDet håber borgmesteren for området, Ninna Hedeager Olsen dog snart sker. TV 2 Lorry har tidligere spurgt hende til det hensigtsmæssige i, at elbilister ikke kan komme til ladestandere, fordi pladsen bruges til parkering.\nHellerup har mest benyttet ladestander\nAf alle borgere i Region Hovedstaden er det indbyggerne i Hillerød Kommune, der oftest sætter elbilen i stikket - målt per indbygger. Herefter følger indbyggerne i Glostrup Kommune og Københavns Kommune.\n- Rygraden i ladeinfrastrukturen i Danmark er og bliver intelligent hjemmeopladning. Den løsning er nemlig god for klimaet og vores elnet. Det giver den nemmeste hverdag. Tallene her er dog for de offentlige ladepunkter, og derfor giver det rigtig god mening, at indbyggerne i Hillerød, Glostrup og Københavns Kommune stryger til tops på listen, fordi mange her bor i etageboliger, hvor hjemmeopladning ikke umiddelbart er en mulighed. I de områder bliver der også stillet mange flere offentlige ladestandere op, fordi elbilisterne skal bruge dem til dagligt, siger Casper Kirketerp-Møller, direktør hos Clever.\nHvis man sammenligner de mest benyttede ladestandere i hele landet, så er top-5 indtaget udelukkende af ladestandere i Hovedstadsområdet. På førstepladsen ligger Øregårdsparken i Hellerup, skarp forfulgt af ladestandere på Østerbro i København.\nMest benyttede offentlige ladepunkter i årets første fem måneder


jernbane | Gyldendal - Den Store Danske\nLink til "jernbane"\nOprindelig forfatter EF-S Seneste forfatter Redaktionen\njernbane, fællesbetegnelse for en række transportmidler, som i begyndelsen af 1800-t. udviklede sig fra grubebaner på skinner.\nDe første jernbaner lignede i deres konstruktive opbygning de dengang kendte transportmidler.\nPersonvognene blev bygget som diligencer, og godsvognene lignede grubebanernes godsvogne.\nMed jernbanenettets eksplosive vækst i såvel Europa som USA ændredes kravene til lokomotiver og vogne hurtigt, og såvel lokomotiver som vogne fik deres karakteristiske udseende.\nDamplokomotivet var i næsten hundrede år totalt dominerende som trækkraft, men efter fremkomsten af elektriske og dieseldrevne lokomotiver samt motorvogne skete der en begyndende opdeling af jernbanen i forskellige systemer med hver sin type materiel inden for fjernbaner, lokalbaner og bybaner; de sidstnævnte var normalt kun indrettet til persontrafik.\nEfter bilens gennembrud i 1920-30'erne mindskedes jernbanens betydning, og adskillige strækninger blev nedlagt. Denne udvikling fortsatte med flytrafikkens voldsomme udvikling efter 2. Verdenskrig, idet det nu var jernbanens fjerntrafik, det gik ud over.\nMed den tiltagende udnyttelse af vejnettet og luftrummet, der finder sted op mod 2000-t., har jernbanen imidlertid fået sin renæssance inden for de områder, hvor dens vigtigste egenskaber som massetransportmiddel gør den konkurrencedygtig.\nDet drejer sig om nationale og internationale højhastighedsbaner for passagertrafik, regionale jernbaner, der forbinder storbyområder, samt egentlige bybaner, rækkende fra S-baner over metrosystemer til letbaner.\nDe tidligste jernbaner\nI Tyskland er der tradition for at henføre jernbanens oprindelse til 1500-t., da man begyndte at anvende træspor i minerne. Vognhjulene var trisseformede, dvs. de havde på løbefladen en fure, som sikrede, at hjulet fulgte træskinnen ... Læs videre om de tidligste jernbaner.\nDen første jernbane i det daværende danske monarki var Altona-Kiel-banen (Kong Christian den Ottendes Østersø Jernbane), åbnet 18.9.1844. 31% af aktierne var tegnet af den danske stat og resten hovedsagelig af de interesserede byer. Inden banen blev åbnet, udbrød der nærmest jernbaneaktiehysteri i Tyskland ... Læs videre om Danmarks jernbaner.\nJernbaner findes i de fleste af verdens lande, men banernes andel af transportsektoren har de fleste steder været faldende siden 2. Verdenskrig ... Læs videre om jernbaner i udlandet.\nJernbaneteknik er betegnelsen for en række tekniske områder, som en jernbane kan opdeles i. Det drejer sig om: Underbygningen, dvs. alt under selve sporet som fx geoteknik samt bro- og tunnelteknik, overbygningen omfattende materialeteknik (fx elmaster, skinner og sveller) ... Læs videre om jernbaneteknik.\nJernbanemateriel kan grupperes i selvkørende enheder, fx lokomotiver, motorvogne og togsæt, og i jernbanevogne, fx person- og godsvogne ... Læs videre om jernbanemateriel.\nEbbe Falk-Sørensen: jernbane i Den Store Danske, Gyldendal. Hentet 12. august 2019 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=101229\nJernbane. Roskilde Station blev indviet 26.6.1847, men hovedbygni... © Jakob Skou-Hansen\nAntal visninger13491 besøg


Residence Adriana - Feriebolig i Carry Le Rouet i Provence-Alpes-Côte d'Azur\nFeriebolig i Carry Le Rouet i Provence-Alpes-Côte d'Azur\nCarry Le Rouet »\nModerne base i centrum af byen\n2 chemin des Diligences, 13620 Carry le Rouet, Frankrig\nSøger du en moderne base midt i centrum af en billedskøn kystby, så er Carry Le Rouet og lejlighederne på Residence Adriana måske lige dig. Området er kendt som den blå kystperle og du finder strande, butikker, restauranter, vandsport mm lige uden for din dør.\nPå Residence Adriana er beliggenheden alt med blot 400 meter til havnen og få meter til nærmeste restauranter, butikker og cafeer i centrum af byen. Lejlighederne er små, men fine og indrettet i en moderne tråd, mens ejendommen knejser med sin hvide facade mellem palmetræerne udenfor.\nStranden og aktiviteterne\nByen og området lægger op til vandsport- og landaktiviteter. Du kan sejle kano, leje motorbåde, surfe eller dykke i det klare vand. Mens indlandet kalder med vandrestier og cykelruter.\nPå ture i området\nKommer du selv i bil, er mulighederne for udflugter næsten endeløse. Da byen ligger mellem Marseille og Camargue er der rigeligt at vælge mellem. Camargue er blot en af dem med de vildlevende flamingoer, tyre, heste og andre dyr, der stortrives i naturen omkring saltlagunerne. Marseille på den anden side er hoveddøren til Côte d'Azur og byerne Cassis, Sainte Maxime, Antibes, Cannes, Nice og Menton. Marseille og også hoveddøren til Provence og Aix en Provence, Avignon, Grasse, Chateauneuf du Pape, Les Baux de Provence og Gordes. Mulighederne er som sagt endeløse.\nAnkomst til byen og ejendommens faciliteter\nKommer du i bil, kan du parkere på Residence Adrianas parkeringsplads nær ved lejlighederne. Ankommer du med tog, skal du blot vide, at afstanden er ca. 1 km. fra lejlighederne. Når du først er fremme, er bilen ikke nødvendig, da du har alt inden for rækkevidde. Receptionen på stedet er åben til kl. 20:00 og ejendommen har elevator. Og endelig er her morgenmadsrestaurant, hvor man dagligt kan tilkøbe morgenmad.\nDer er i alt 30 lejligheder med køkkenhjørne med komfur (to kogeplader), mikroovn og køleskab. Med andre ord faciliteter til et let måltid, men ikke en gourmetmiddag. Lejlighederne har desuden balkon eller terrasse med udsigt til byen eller skoven. NB.: Ingen af lejlighederne har havudsigt, trods nærheden til vandet. Der er indrettet soveafdeling og alle lejligheder har eget badeværelse.\nLejlighederne på Residence Adriana\nStudiolejlighed med 2 sovepladser (med balkon eller terrasse)\nLejlighederne er ca. 20 m² og udstyret med køkkenhjørne med komfur, mikroovn, køleskab og porcelæn. De har en soveafdeling med en dobbeltseng (140 cm bred) eller to enkeltsenge (90 cm hver). Her er naturligvis badeværelse med bruser eller badekar, og toilet. Der er gratis wi-fi forbindelse og satellit-fladskærmsfjernsyn. Endelig har de alle egen terrasse eller balkon med kig til træer eller vendt mod syd.\nLejlighederne er ca. 20 m² og udstyret med køkkenhjørne med komfur, mikroovn, køleskab og porcelæn. De har en soveafdeling med en dobbeltseng (140 cm bred) eller to enkeltsenge (90 cm hver). Her er naturligvis badeværelse med bruser eller badekar, og toilet. Der er gratis wi-fi forbindelse og satellit-fladskærmsfjernsyn.\nAntibes - Juan Les Pins, Provence-Alpes-Côte d'Azur


Hvad betyder OEKO TEX STANDARD 100? – BAREEN T-SHIRT\nTiltro til tekstiler. Det er sådan OEKO TEX beskriver virkningen af deres produktmærke STANDARD 100. Tiltroen kommer af, at mærket OEKO TEX STANDARD 100 sikrer, at tekstilerne er testet for skadelige stoffer. Når dit tøj har mærket OEKO TEX STANDARD 100 kan du være sikker på, at det er sikkert at iføre dig.\nHos BAREEN T-SHIRT ønsker vi, at bruge de bedste materialer, der sikrer en god T-shirt, som er god for både miljøet og den der har den på. Et skridt på vejen, for at producere sådan en T-shirt, er at sikre sig, at alle vores T-shirts er frie for både sundheds- og miljøskadelige stoffer. OEKO TEX STANDARD 100 er et produktmærke der bruges, på de tekstiler, der er testet 100 procent fri for skadelige stoffer.\nFordel for både dig og miljøet\nNår dit tøj har OEKO TEX STANDARD 100 certifikat, er du sikker på, at det ikke indeholder skadelige stoffer. Tøjet er testet igennem, så du med ro i sindet kan iføre dig det uden at skulle være bekymret om skadelige stoffer i tøjet. OEKO TEX har forskellige produktklasser, som hver især har forskellige krav til indholdet af skadelige stoffer. Alle vores T-shirts er blevet gennemtestet for skadelige stoffer i samtlige dele - helt fra sytråden til det færdige produkt. Dette gøres, så vores T-shirts har OEKO TEX STANDARD 100, som er det certifikat, der benyttes til alle tekstiler, herunder bomuld, der er testet helt frit for skadelige stoffer. Dette er en fordel for din krop og især din hud, som dermed kan undgå at blive beskadiget af at være iført en T-shirt. Udover de sundhedsskadelige stoffer, tester OEKO TEX STANDARD 100 også for miljøskadelige stoffer, hvilket medfører at vores T-shirts hverken er skadelige for dig eller miljøet.\nSlip for de skadelige stoffer\nSom tidligere nævnt er tøj uden skadelige stoffer det sunde valg at iføre sig. Din hud er et sart og følsomt organ, der ikke bør udsættes for skadelige stoffer. Det kan være svært at undgå 100 procent, men T-shirten kan være et nemt sted at starte. Køb tøj der er markeret med OEKO TEX STANDARD 100, så vil både din hud og miljøet takke dig.\nHvis du vil vide endnu mere om OEKO TEX certifikatet, så kan du besøge deres egen hjemmeside og læse mere.


Så blev fremtiden for Juleshowet og Disney Sjov afgjort! - Esbjerg lokale nyheder\nVi er sikkert mange der nu kan ånde lettet op for efter lange og træge forhandlinger med den amerikanske underholdnings mastodont, for det er heldigvis lykkes DR at sikre de vigtige rettigheder til ”Disney Sjov” og ”Disney Juleshow” for 2019.\nIgennem alle årene er det DRs Troldspejlet-vært, Jakob Stgelmann, der har haft ansvaret for den vigtige aftale.\nAftalen med Disney i USA, der i øvrigt netop har lanceret deres egen streaming-tjeneste (Disney+) løber dog kun for et år. Og det er der ikke noget nyt i – for det er faktisk noget DR selv har valgt.\n‘Disney Sjov’ er baseret på det amerikanske Disney Club-koncept, hvor klassiske tegnefilm suppleres med nyt indhold. Og det er stadigt populært, tal fra DRs analyseafdeling viser nemlig, at det gennemsnitlige seertal ligger på 332.000 og flere gange har der også været over 400.000.\nForrige Konference sætter fokus på fremtidens uddannelser og arbejdskraft i Esbjerg-området!\nNæste Fri entre idag til Esbjerg Kunstmuseums Julekunstkaos!


https://nicehair.dk/dermalogica-exfoliating-face-brush.html 51631 Dermalogica Exfoliating Face Brush (U) //cdn.nicehair.dk/products/51631/dermalogica-exfoliating-face-brush-1.jpg //cdn.nicehair.dk/products/51631/thumbnails/dermalogica-exfoliating-face-brush-1.jpg 149.00 0 DKK OutOfStock Mærker/Dermalogica Hudpleje/Ansigtspleje/Renseprodukter Hudpleje/Øvrige/Øvrigt kropspleje Hudpleje/Hudtyper/Alle hud typer Hudpleje/Ansigtspleje Mærker/Dermalogica/Exfoliate 0 Dermalogica Exfoliating Face Brush er en meget blød børste, som øger effekten af dit renseprodukt. Den giver en blid eksfoliering af hudens overflade, så urenhederne nænsomt fjernes. Den er med hurtigttørrende og hygiejniske nylonbørstehår, og efterlader huden helt ren. **Fordele:** - Eksfolierer blidt huden - Med hygiejniske nylonbørstehår - Giver en ren og fin hud **Anvendelse:** - Gør børsten fugtig - Påfør renseprodukt på huden - Massér forsigtigt ansigtet med lette bevægelser - Skyl børsten grundigt efter brug og lad den lufttørre 165.00 Dermalogica 2014-08-25 4\nDermalogica Exfoliating Face Brush er en meget blød børste, som øger effekten af dit renseprodukt. Den giver en blid eksfoliering af hudens overflade, så urenhederne nænsomt fjernes. Den er med hurtigttørrende og hygiejniske nylonbørstehår, og efterlader huden helt ren.\nMed hygiejniske nylonbørstehår


Coronasmitte: Der er ikke flere vælgermøder i kandidaternes kalender | SønderborgNYT\nCoronasmitte: Der er ikke flere vælgermøder i kandidaternes kalender\n12. november 2021 16:05 KV21\nMens vi rykker tættere og tættere på kommunalvalget, så stiger smitten med Corona samtidig og flere steder har det betydet, at byrådskandidater har måttet indstille deres valgkampe.\n“Jeg ved, at der fredag eftermiddag er vælgermøde på Sønderborghus og så vidt jeg er orienteret, så er der ikke flere af slagsen”, siger byrådskandidat Didde Lauritzen fra Socialdemokratiet til SønderborgNYT.\nHun fortæller, at i resten af valgkampen er politikerne på gaden.\nI den seneste uge er 216 personer i Sønderborg Kommune testet positive, så smitten er stigende.\nFlæsk og Tæsk – vælgermøder på SKAAL\nKV21: Flere valgplakater er revet ned og ødelagt\n2. november 2021 00:05\nKV21: Slesvigsk Parti vil have flere opgaver i udbud