Menneskehandel Sluse og pusterum På vej til et nyt liv - PDF\nMenneskehandel Sluse og pusterum På vej til et nyt liv\nDownload "Menneskehandel Sluse og pusterum På vej til et nyt liv"\n1 Social Fokus udsat december 2009 Menneskehandel Socialt set Sluse og pusterum Et tilbud til udenlandske prostituerede På vej til et nyt liv Italiens hjælp til ofrene\n2 fra min stol Anette Nicolaisen Kriminelt og komplekst Menneskehandel er modbydeligt, brutalt og kynisk. En grov udnyttelse af mennesker i en svag og sårbar situation. Det er også en af de hurtigst voksende kriminalitetsformer i verden. I løbet af de sidste ti år har menneskehandel både som kriminelt fænomen og socialt problem fået en lang større bevågenhed end tidligere. I 2000 vedtog FN konventionen om transnational organiseret kriminalitet, herunder Palermo-protokollen om handel med mennesker. Protokollen udgør grundlaget for Europarådets konvention fra 2005 om indsatsen mod menneskehandel, som Danmark har undertegnet og ratificeret. Den danske handlingsplan, der udspringer af Europarådets konvention, omfatter både forebyggende, støttende og efterforskningsmæssige aktiviteter samt en øget koordinering af samarbejdet mellem de sociale organisationer og myndigheder. Center mod Menneskehandel, der hører under Servicestyrelsen, varetager handlingsplanens sociale dimension, som blandt andet beskrives i Gitte Tilias artikel (s.6). Menneskehandel er også et komplekst fænomen. Politisk, juridisk og socialt. Repatriering integration i hjemlandet er fx både et vigtigt mål og en stor udfordring. Eksistentielt og menneskeligt bliver dilemmaet næppe større, end når man som der fortælles i artiklen Blandt unge ofre i Italien pludselig oplever, at grænsen mellem at være offer og bagmand kan være papirtynd. Et samfund skal kendes på dets omsorg for og beskyttelse af de svageste og mest sårbare grupper. Det gælder det internationale samfund, som skabte rammerne for indsatsen mod menneskehandel. Det gælder for nationalstater som Danmark, der med sin handlingsplan er med til at fylde rammerne ud. Og det gælder for de professionelle og frivillige på tværs af grænser, der dagligt skaber små individuelle fremskidt i en verden, hvor intet menneskeligt synes fremmed. Anette Nicolaisen Chef Udsatteenheden TEMA Menneskehandel s. 18 KOLOFON De rejser hjem med større problemer, end da de drog ud! Anette Brunovskis Social Fokus Udsat, december 2009 / 1. årgang Servicestyrelsen og forfatterne Synspunkter, der kommer til udtryk i interview, kommentarer o.l. er ikke nødvendigvis dækkende for styrelsen. Redaktion: Ole Worregård (ansvarsh.), Sanne Bertram (redaktør), Trine Frederiksen, Henriette Zeeberg, Ole Thomsen, Annelise Pawlik og Birthe Larsen Design og tryk: Datagraf Forsidefoto: Polfoto Oplag: ISSN: Social Fokus Udsat (trykt). ISSN: (online) Social Fokus udkommer som fire serier om ældre, udsatte, børn & unge og handicap. Hver serie kommer to gange om året. Du afgør selv, hvilke serier du vil have. Tegn gratis abonnement på Redaktionen kan kontaktes på Servicestyrelsen er en offentlig rådgivnings- og udviklingsorganisation. Vi arbejder for at skabe bedre sociale forhold for socialt udsatte børn, unge og voksne, mennesker med handicap samt ældre. Servicestyrelsen er en del af Indenrigs- og Socialministeriet. Servicestyrelsen, Edisonsvej 18, 5000 Odense C, tlf NORDISK MILJØMÆRKNING 541 Tryksag social fokus udsat\n3 INDHOLD Sluse og pusterum Kvinderne bliver tit kaldt ud til kunder, mens de er her. Socialmedarbejder i Mødestedet s. 9 Foto: Polfoto 12 Efter razziaen At skabe en tillidsfuld kontakt 14 Målet er reintegration i hjemlandet Kriterier for menneskehandel 16 Børnene i Gribskov Danmark får flere og flere uledsagede børn og unge 18 Den svære rejse tilbage Stigma og fattigdom er de største problemer. Interview med Anette brunovskis 20 Blandt unge ofre i Italien Jeg kæmper med to liv 22 Kort om tema FASTE TING s Kort nyt fra Servicestyrelsen 24 Bagsiden Den lyttende politimand. Kommentar af Lars Linaa Sørensen, Nationalt Efterforskningscenter Menneskehandel Lokalt, nationalt, globalt s. 6 udsat social fokus 3\n4 kort nyt fra Servicestyrelsen og videnscentrene Ud af prostitution Ny netværksgruppe Kompetencecenter Prostitution starter i januar 2010 en netværksgruppe for kvinder, der er stoppet i prostitution eller tænker på at gøre det. I gruppen kan kvinderne få støtte til at tackle de udfordringer, de står i, og tale om med andre i samme situation om de ting, der er forbundet med at stoppe i prostitution. Fx overvejelser om arbejdsmarkedet, seksualitet, identitet og netværk. Gruppen mødes i Århus hver anden mandag i to timer. Nye grupper andre steder i landet er under forberedelse. Der kan være syv kvinder i gruppen, hvor der også er to medarbejdere fra Kompetencecenter Prostitution. Man kan være med i gruppen så længe, man ønsker. Deltagerne får dækket transportudgifter til og fra mødet. Kontaktperson: Socialfaglig medarbejder Birgitte Orthmann, servicestyrelsen.dk Unges misbrug Viden til fagpersoner Hvordan får man taget hul på problemet, når en ung har et misbrug af alkohol, hash mv.? Hvordan får man skabt motivation til forandring? Hvordan kan man skabe en helhedsorienteret indsats? Det er nogle af de spørgsmål, man kan få hjælp til at besvare i det nye videnscenter Unges Misbrug. Centret henvender sig til fagpersoner, der arbejder med unge med en problematisk brug af rusmidler. På centrets website formidles viden, love og regler for området og faglige redskaber til arbejdet med de unge. Her er også nyheder om fx temadage og lignende arrangementer. Hjemmesiden bringer jævnligt nye artikler og har p.t. en serie med fokus på den anerkendende tilgang, hvor der lægges vægt på den unges positive ønsker for fremtiden. servicestyrelsen.dk/unges-misbrug Voldsramte på jobbet Ny rapport og pjece Når kvinder udsættes for vold af deres partner, påvirker det også deres arbejdsliv. Det konkluderes i en ny rapport, der er udgivet af Servicestyrelsen og Arbejdsmarkedsstyrelsen. Voldsramte kvinder har problemer med at få et job, hvis de er arbejdsløse, og de, der er i arbejde, har svært ved at fastholde det. Undersøgelsen viser også, at arbejdet kan være en positiv modvægt til volden. Rapporten afsluttes med en række konkrete anbefalinger til kommuner og arbejdspladser. Der udgives også en pjece, Kender du til vold? Den er skrevet til sagsbehandlere på jobcentre og sygedagpengekontorer og fortæller om, hvordan den voldsramte kvinde kan hjælpes til at blive i sit arbejde eller aktiveringstilbud. Både undersøgelsen og pjecen er bestilt af ministeren for ligestilling. Kontaktperson: Konsulent Gráinne C. Stevenson, servicestyrelsen.dk 4 social fokus udsat\n5 Børn og unge Evidenskonference 2010 Hvordan skabes der samspil og sammenhæng i det evidensbaserede arbejde for børn og unge? Det er hovedspørgsmålet ved en konference, Servicestyrelsen holder maj. Efter en periode med fokus på at opbygge det evidensbaserede felt via enkelte programmer er der nu behov for at overveje, hvordan de kan konsolideres. I mange år har man diskuteret, hvordan samarbejdet mellem social- og skoleområdet kan blive bedre, hvordan normal- og specialområdet kan hænge bedre sammen, og hvordan overgange mellem alderstrin kan gøres lettere. Disse diskussioner føres også blandt os, der arbejder evidensbaseret. Konferencen vil derfor præsentere muligheder og projekter, der styrker sammenhængen i arbejdet. servicestyrelsen.dk/evidens2010 Handles au pair-piger? Ny undersøgelse VISO Den nationale videns- og specialrådgivningsorganisation Findes der menneskehandel eller det der ligner blandt au pairs i Danmark? Det har Center mod Menneskehandel sat fokus på i en undersøgelse, der ventes offentliggjort i starten af det nye år. Det sker på baggrund af erfaringer fra andre lande, og fordi au pair-ordningen i sin nuværende form helt overvejende tiltrækker kvinder fra tredjeverdenslande, specielt Filippinerne, der ser au pair-ordningen som en mulighed for at kunne forsørge sig selv og deres familie ved et job i Vesten. Det åbner mulighed for, at nogen udnytter disse kvinders ønsker og drømme om et liv i Vesten. CMM har planlagt yderligere undersøgelser af, om der foregår menneskehandel i erhvervslivet i Danmark. Centret skal bl.a. skal se på vilkårene for ukrainere i landbruget, polske rengøringsarbejdere og kinesiske studerende i restaurationsbranchen. Rådgivning om udsatte Fra indsat til løsladt Ny køreplan for løsladelse Overgangen fra fængsel til frihed kan være meget uoverskuelig både for den, der skal løslades, og for de myndigheder der skal hjælpe. Mange ting må være på plads, når borgeren skal i gang med at skabe en ny og anderledes tilværelse uden kriminalitet. Mange indsatte har oplevet at blive løsladt til gaden, uden bolig og arbejde, og uden penge at leve for. Sådan behøver det ikke at være længere. Køreplan for god løsladelse er en ny metode, der er udviklet af Servicestyrelsen i tæt samarbejde med praksis. Den viser trin for trin, hvordan fængsel og kommunen skal samarbejde fra den første dag i fængslet. Et samarbejde, som skal hjælpe den indsatte til et civilt liv uden kriminalitet og evt. stofmisbrug efter endt afsoning. Kontaktperson: projektleder Hanne Ramsbøl tlf.: servicestyrelsen.dk/udgivelser VISO yder gratis rådgivning til sagsbehandlere og specialtilbud også indenfor udsatteområdet. VISO rådgiver i komplekse sager, hvis kommunen ikke selv har den nødvendige ekspertise. På udsatteområdet kan det fx være: Senfølger af seksuelle overgreb Vold og udadreagerende adfærd Stof- og alkoholmisbrug Hjemløshed Som sagsbehandler kan du bl.a. bruge vores rådgivning til at: Få et bedre beslutningsgrundlag Få flere værktøjer og opnå bedre kommunikation og relationer Få nye metoder i den socialpædagogiske indsats Kontakt os i dag på telefon eller mail og læs mere på vores hjemmeside. Tlf.: Mail: udsat social fokus 5\n6 TEMA: menneskehandel Illustration: Dorte Naomi Menneskehandel Lokalt, nationalt og globalt Menneskehandel er den hurtigst voksende form for organiseret kriminalitet i verden. At den også finder sted i Danmark, er blevet meget tydeligt de senere år. Drømmen om et bedre liv får mænd, kvinder og børn til at tro på løfterne om et job i udlandet. Det burde være en anakronisme, at et begreb som menneskehandel optræder på den internationale dagsorden i Men handel med mennesker er den hurtigst voksende og tredje mest indbringende form for organiseret kriminalitet i verden. Bagmændenes årlige omsætning er på 60 milliarder kr., vurderer det amerikanske udenrigsministerium. Tal om omfanget af menneskehandel beror ifølge sagens natur på skøn, da mange ofre aldrig identificeres. Et kvalificeret og forsigtigt skøn fra FN er, at der på ethvert tidspunkt er i hvert fald 2,5 millioner mennesker verden over, som er ofre for handel. Det drejer sig om både mænd, kvinder og børn, handlet til tvangsarbejde, prostitution, organdonation, tyveri, tiggeri, adoption mm. Alle lande er ifølge FN berørt af menneskehandel enten som oprindelseslande, transitlande eller destinationslande eller kombinationer af disse. Mange handles inden for deres egen nation eller region, mens andre handles til fjernere egne. Typisk går trafikken fra fattige og underprivilegerede områder mod mere udviklede og velstående samfund. Det understreger meget klart, at fattigdom og manglende muligheder gør mennesker sårbare for udnyttelse. Drømmen om et bedre liv et andet sted åbner for bagmænds muligheder for at rekruttere kvinder, mænd og børn til job i udlandet, job, som siden viser at have et helt andet indhold og helt andre vilkår, end det, som blev stillet i udsigt. Menneskehandel i Danmark At menneskehandel også eksisterer i Danmark, er i de senere år blevet meget tydeligt i forbindelse med kvinder, der handles til prostitution. Siden CMM, Center mod Menneskehandel (se boks) blev etableret i 2007, har socialarbejderne over hele landet været i kontakt med ca kvinder, som er i risiko for at være handlet. Mindst 130 af disse havde klare indikationer på handel. Mest omtalt er de nigerianske prostituerede, der bl.a. ses på Vesterbro i København, og det er også i denne gruppe, flest kvinder er vurderet som ofre for menneskehandel. Oprindelseslande er ud over Nigeria og andre afrikanske stater primært Øst- og Centraleuropa, Thailand og Sydamerika. Der er kun identificeret ganske få børn, der har været handlet til Danmark, og der har primært været tale om store børn eller unge kvinder i alderen år handlet til prostitution. Der har desuden været mistanke om menneskehandel blandt nogle af de uledsagede mindreårige, der har opholdt sig på Dansk Røde Kors Center Gribskov (se artiklen s. 16) og Sjælsmark og i de sikrede institutioner. Det har drejet sig om enkelte børn, hvoraf nogle formodentlig har været i transit til et andet land. Børnene har ikke kunnet identificeres endeligt, inden de igen er forsvundet et mønster som desværre ses overalt i Europa. Tvangsarbejde At der også kunne være mennesker handlet til tvangsarbejde i Danmark er mindre åbenbart. Det gennemregulerede danske arbejdsmarked er en væsentlig barriere, der er med til forhindre udnyttelse af ikke-registreret eller illegal arbejdskraft. Men domfældelser for menneskehandel til tvangsarbejde i både Norge og Sverige og meldinger om fænomenet i en række EU-lande viser dog, at risikoen reelt er til stede også i Danmark. Tvangsarbejde kan foregå på et utal af måder og ses i den vestlige verden hyppigst inden for restaura- >> 6 social fokus udsat\n8 TEMA: menneskehandel >> tionsmiljøet, rengøringsbranchen, byggeriet, landbruget eller til husarbejde i private hjem. Et typisk forløb kan være, at bagmænd rekrutterer en person ved hjælp af falske løfter om arbejde eller uddannelse, arrangerer papirer og rejse, sørger for transport, modtagelse og eventuelt ophold i det ny land. Undervejs oparbejder personen en meget stor gæld, som sammen med trusler og tvang er med til at sikre, at ofret påtager sig det arbejde eller de ydelser, som tilbuddet viser sig at indeholde. Samtidig går hele eller dele af indtjeningen til bagmændene. Det sociale arbejde Da det helt overvejende er kvinder handlet til prostitution, som vi i CMM indtil nu har identificeret som ofre for menneskehandel, er det også på det felt, vi har gjort vores erfaringer med det sociale arbejde. Vilkårene er specielle, og de handlede eller potentielt handlede kvinder er en målgruppe, det er vanskeligt at nå. De er en del af lyssky, voldelige og kriminelle miljøer, mange opholder sig illegalt, arbejder ulovligt, har ikke altid papirer eller har falske papirer. De søger altså ikke selv hjælp, slet ikke hos myndigheder, som de omfatter med generel mistro og frygt. Det tager lang tid at vinde deres tillid, og den tid er sjælden til rådighed, fordi deres levevis er præget af, at de hele tiden flytter og flyttes både inden for landets grænser og mellem lande. Menneskehandel associeres måske mest med storbyen, og det er da også i hovedstadsområdet, koncentrationen af potentielt handlede er størst. Men menneskehandel har også et lokalt ansigt, og ligesom massageklinikker også findes på landet, finder vi kvinder, der er handlede, langt uden for storbymiljøerne. Vi møder dem i vores drop in-centre i Fredericia og København og via det opsøgende arbejde på gaden, på massageklinikker over hele landet, i escortmiljøet, i forbindelse med politiets landsdækkende kontrolbesøg eller aktioner mod bagmændene, i asylcentrene og i fængsler. Blandt de sociale tilbud har vi haft størst succes med Mødestedet i Colbjørnsensgade på Vesterbro (se artiklen s. 9). Det skyldes primært sundhedstilbuddet, hvor kvinderne anonymt bliver undersøgt og behandlet for diverse sygdomme fortrinsvis knyttet til deres situation som prostituerede. Her løses et helt akut behov for støtte og hjælp, som mange efterspørger. Det åbner samtidig op for at skabe relationer til kvinderne, så det også bliver muligt at støtte dem med rådgivning og oplysning om deres muligheder og rettigheder, undervisning, advokatbistand og andet, som de kan have behov for. Hjem igen? Ofre for menneskehandel har krav på 100 dages ophold på et beskyttet sted fx særlige kvindekrisecentre og en forberedt hjemsendelse, der indebærer restituering og omsorg, program for forberedelse her i landet med kvalificerende kurser, og modtagelse, ophold og yderligere uddannelse i hjemlandet i en tre-seks måneders periode. Det er primært den Internationale Organisation for Migration (IOM), der varetager denne opgave. Det er vores erfaring som vi deler med andre EU-lande at kun relativt få af kvinderne ønsker den forberedte hjemsendelse. Af de ca. 70 kvinder, som officielt er vurderet handlet af Udlændingeservice (se artiklen s. 14), har foreløbig kun ni kvinder gennemført en forberedt hjemsendelse. Det kan synes underligt, når man ser på den tvang, de er underlagt og det liv, kvinderne har. Men de færreste oplever tilbuddet som et reelt alternativ til det nuværende tilværelse. De skylder stadig penge, de tror ikke på nye muligheder i hjemlandet, og de ønsker ikke at blive stemplet som handlede og prostituerede. Nogle har ikke kendt et andet voksenliv, og de kan være ambivalente i forhold til bagmænd, der kan opleves som hjælpere, samtidig med at de er dem, der udnytter dem. Nogle forstår ikke tilbuddet, og de kan ikke holde ventetiden ud i krisecentrene. Hvis de alligevel skal rejse, vil mange helst bare rejse med det samme og selv forsøge at finde andre udveje. Menneskehandel er et fænomen, som socialarbejdere, politiet, asylcentrene og mange andre konfronteres med lokalt. Men som fænomen hænger det uløseligt sammen med fattigdom og ulighed. Som sådan er det af globalt af karakter. Det kræver derfor også internationale løsninger. Nationalt er det afgørende at have det fornødne, landsdækkende beredskab til at komme ofrene i møde, hjælpe og støtte akut og arbejde på at skabe muligheder og betingelser, der bedst muligt tager højde for ofrenes individuelle vilkår og skaber reelle alternativer til deres ulykkelige situation. Af koordinator for Center mod Menneskehandel Gitte Tilia, Center mod Menneskehandel Opgaver Center mod Menneskehandel (CMM) blev oprettet i september Centret varetager den sociale dimension i regeringens handlingsplan til bekæmpelse af menneskehandel og har tre overordnede opgaver: Forbedring af den sociale indsats for ofre for menneskehandel Koordinering af samarbejdet mellem de sociale organisationer og andre myndigheder Opsamling og formidling af viden om området Organisation Centret er en del af Servicestyrelsen og refererer til Ligestillingsafdelingen i Beskæftigelsesministeriet. Til det udførende sociale arbejde blandt kvinder, der er handlet til prostitution, har centret entreret med en række NGO er og organisationer: Reden International, Pro Vest og Kompetencecenter Prostitution sikrer det landsdækkende, opsøgende og støttende arbejde for kvinder handlet til prostitution. Kvinder, der skal have midlertidigt beskyttet ophold, kan bl.a. tilbydes plads hos Reden International eller et krisecenter. På børneområdet er der aftaler med Røde Kors og Red Barnet. CMM har desuden et udstrakt samarbejde med politiet og Udlændingeservice. centermodmenneskehandel.dk 8 social fokus udsat\n9 Pludselig forplanter en kollektiv stemning af uro sig. Genskæret fra de blå blink på gaden lyser skråt ind ad kældervinduerne, og sirenerne hyler. It s just a fire, no police!, siger socialmedarbejderen fra Mødestedet et åbent tilbud til udenlandske kvinder i prostitution. Foto: Polfoto Mødestedet Der kan sidde kvinder, der er handlede, og kvinder der er bagmænd, og kvinder der er både og eller ingen af delene. De har tusind strategier, og derfor har vi valgt at sige, at det er fortroligt, det de siger her, og vi bliver ikke overraskede, hvis nogle af deres oplysninger ikke er rigtige. De har mange grunde til at passe på sig selv, fastslår socialmedarbejder Ingrid Lüttichau fra Kompetencecenter Prostitution. Ordene falder i en telefonsamtale og er ikke henvendt til Social Fokus. Bladet er mest med på en lytter denne onsdag eftermiddag, hvor Counselling Centre for Foreign Women snart vil trække gitterdøren til side for som sædvanligt at holde åbent frem til kl. 22. Et åbent tilbud Mødestedet, som centret også kaldes, er et socialt tilbud til udenlandske kvinder, der færdes i miljøet omkring Istedgade. Tænkt som et drop in-center til prostituerede, som måske kan være handlet eller det, der ligner lokket, presset, overtalt. Men ingen bliver krydsforhørt, fordi de linder på døren i kælderskakten. Det er et åbent tilbud, og nogle kommer her én gang, andre i måneder, før de måske er parate til den ekstra indsats, der under alle omstændigheder skal til for at forlade miljøet. I never push them, I just want to show, they can trust me. I say: I don t ask you. But you can tell me if there is a problem, forklarer Ancuta R. Balan og fortæller om en kvinde, der netop har taget imod den gratis prævention, hun er blevet tilbudt gennem et år. Ancuta er rumæner og såkaldt kulturmedarbejder. Dem er der flere af hernede, og det betyder, at stedet ud over engelsk, fransk og spansk mestrer lettisk, russisk, rumænsk, tjekkisk og russisk. Kulturmedarbejderne har grundlæggende de samme opgaver som de danske socialarbejdere, men fungerer desuden som tolke. I think it s good for them to speak in their own language. In Romania, I was in social work for nine years in the street. So I also know the street culture; they ve got their own expressions, siger Ancuta. Sundhedsklinikken I dag er sundhedsklinikken åben fra kl. 16, og allerede en time før venter en lille gruppe kvinder tålmodigt på at komme til. Et af rummene hernede er fuldt udstyret med un- >> udsat social fokus 9\n10 TEMA: menneskehandel "Mødestedet" på Vesterbro er et åbnet, socialt tilbud til udenlandske prostituerede i miljøet omkring Istedgade. Et drop in-center til kvinder, der er handlet eller det, der ligner: lokket, presset, overtalt. >> dersøgelsesleje og alt fra receptblokke til instrumenter, og hvad en læge nu ellers kan få brug for i en almindelig praksis. For nok bruger de besøgende mest stedet som gynækologisk klinik, men de kommer også, når ryggen gør ondt, eller de får hoste og feber. Mange af kvinderne står eller småslentrer i timevis i højhælede sko og støvler. Det er hårdt for kroppen. På denne tid af året er der også mange, der får lungebetændelse; de har jo ikke meget tøj på og er ude meget af tiden. Derfor har vi udvidet åbningstiderne i sundhedsklinikken, fortæller Jeannie Hegstrup, der er socialfaglig medarbejder i Kompetencecenter Prostitution og jævnligt har vagter i Mødestedet. Netop nu er der tryk på, en gruppe rumænske kvinder kommer grinende og snakkende ind for at slå sig ned i en af sofagrupperne. De kender tydeligvis hinanden og tager selv en kop te eller kaffe og forsyner sig med lidt af den frugt, der er stillet frem. Mange skal ind på sundhedsklinikken, og Ancuta agerer lægesekretær og styrer slagets gang, mens Social Fokus kigger inden for hos Mødestedets kenyanske medarbejder. Hun tilbyder bl.a. it-undervisning, og det er populært. Fire kvinder af vist lige så mange nationaliteter går ind i det lille pc-rum, hvor computerne står tændt. 10 social fokus udsat\n11 Foto: Polfoto Mødested for udenlandske kvinder Mødested for udenlandske kvinder eller Councelling Centre for Foreign Women drives af Reden International og Kompetencecenter Prostitution (KC) i samarbejde med Center mod Menneskehandel (CMM). Både KC og CMM hører under Servicestyrelsen. Mødestedet er et åbent tilbud til udenlandske kvinder, der prostituerer sig på gaden eller i anden sammenhæng. Kvinderne kan anonymt få støtte og vejledning om deres helbred og modtage rådgivning om sociale, økonomiske og juridiske problemer. Der tilbydes også korte kurser, p.t. i it og engelsk. To gange om ugen er der læger tilstede, som kan undersøge og behandle kvinderne, teste for seksuelt overførte sygdomme, udlevere prævention mv. Mødestedet åbnede 1.juni 2008 i lokaler i Colbjørnsensgade 12 på Vesterbro i København. Der er åbent mandag, onsdag og fredag kl I tredje kvartal i år var der et gennemsnitligt besøgstal på 22,5 pr. åbningsdag. De fleste gæster er fra Afrika, Central- og Østeuropa. Siden åbningen har medarbejderne været i kontakt med 553 forskellige kvinder. Kun et mindretal har været identificeret som handlet. Størstedelen menes at være i en sårbar position, men langt fra alle har været i en sådan kontakt med medarbejderne, at der har været mulighed for at identificere indikationer på handel, oplyser CMM. centermodmenneskehandel.dk Put your finger here, move it, click here. En mørkebrun hånd lægger sig på en lysebrun for at hjælpe med at styre musen. Yes, that s it! Perfect! Læreren går videre til den næste, en ung kvinde fra Thailand. Sammen med et par af de andre kvinder går hun også til engelsk, hvor de har øvet sig på nye ord ved at lave lister over det, de kan lide, og det de ikke bryder sig om. Nu skriver hun dem på PC'en. Music, computer, dancing står der bl.a. på den første liste. Liars, politics, traffic, skriver hun på den anden. Sluse og pusterum Ude i sofarummet er der gang i den. En unge pige fra Østeuropa griber fat i Jeannie, mens hun vifter ivrigt med sin mobil. Listen, listen!, griner hun. Hun sender mig musik hjemme fra sit land, og hun synes, det er så sjovt, at jeg kan lide det! fortæller Jeannie Hegstrup med et smil og forsøger at danse til de fremmedartede rytmer, mens hun hele tiden er opmærksom på, om der er nogen, der har brug for hendes hjælp. Pludselig forplanter en kollektiv stemning af uro sig. Genskæret fra de blå blink på gaden lyser skråt ind ad kældervinduerne, og Jeannie løber ud, mens sirenerne hyler. It s just a fire, no police! melder hun lidt efter beroligende, og alle ler. Mødestedet er både sluse og pusterum. Vi kan være adgangen til, at de får den hjælp, der skal til, for at de kan forlade gaden og komme videre i systemet med beskyttet ophold og de øvrige tilbud, de kan få, hvis de bliver vurderet handlede. Men vi er også pusterum. Kvinderne bliver tit kaldt ud til kunder, mens de er her. Bagefter kommer de ind og får en kop te, så ud at trække, så ind igen, siger Jeannie og lader sig dumpe ned i en sofa, mens hun kigger på sit ur. Hun har en halv aftale med en ung kvinde, som har været her før og måske skal videre på et beskyttet krisecenter endnu i dag. Nu er det ved at være sent, og det tynder ud blandt gæsterne. Ofte kommer der en større gruppe afrikanere på denne tid, forlyder det. Men efter en travl dag bliver det en stille aften, hvor kun et par stykker kigger ned, og lidt i ti begynder medarbejderne at pakke sammen. Den unge kvinde dukker ikke op igen. Af redaktør Sanne Bertram udsat social fokus 11\n12 TEMA: menneskehandel Efter razziaen Det er sin sag at få skabt en tillidsfuld kontakt, når man kaldes til politistationen for at tilbyde sin hjælp til en kvinde, der måske er handlet til prostitution. To socialarbejdere fortæller. dem, at de skal undvære den, fortsætter Vibeke Nielsen. I det hele taget er Pro Vest meget opmærksomme på, at det, at de befinder sig på en politistation, i sig selv kan påvirke kvinderne. Derfor har man også ændret den oprindelige setting : Før var vi tilstede på stationen fra begyndelsen. Nu bliver vi tilkaldt undervejs, og det er mindre forvirrende for kvinderne. For på den måde synliggør vi, at vores opgave er en anden end politiets. Vi får skilt funktionerne ad, forklarer Lisbeth Bohmann. Frygten Den største udfordring er dog, at kvinderne ofte er bange for at sige noget. Vi kan sidde med kvinder, som har en interesse i at blive identificeret som handlet, fordi situationen er helt uudholdelig for dem. Men meget tit er der tale om kvinder, som kommer fra så dårlige forhold i hjemlandet, at de ikke ser noget alternativ, og mange frygter med god grund deres bagmænd. Derfor er de ikke nemme Fire thai-kvinder er blevet anholdt efter en politiaktion på massageklinikker i Sønderjylland og på Fyn. De har arbejdet ulovligt i landet, da de kun har turistvisum, og skal nu på politistationen og afhøres. Politiet har mistanke om, at kvinderne er handlede til prostitution og ringer derfor , som er hotlinen til Center mod Menneskehandel. Her henvises til Pro Vest i Fredericia, som er centrets samarbejdspartner i Syddanmark. Det er et klassisk eksempel på en situation, hvor vi bliver tilkaldt, fortæller Vibeke Nielsen, som er projektleder i Pro Vest. Pro Vest, som er en privat social organisation, laver opsøgende socialt arbejde blandt udenlandske prostituerede. I lokalerne i Fredericia har de bl.a. et drop in-center med en sundhedsklinik, hvor kvinderne kan komme og blive undersøgt gratis og anonymt. Men Pro Vest tilkaldes også, når politiet har lavet en razzia på massageklinikker i Syddanmark som i tilfældet med thai-kvinderne. Politiet skal fange bagmænd, vores opgave er at hjælpe den enkelte kvinde og få hendes tillid. Vi skal etablere en god relation til hende og se efter indikationer på, om hun er handlet, forklarer Vibeke Nielsen, som også fortæller, at den anholdte først afhøres af politiet med en tolk til stede. Herefter er det hende eller hendes nære medarbejder Lisbeth Bohmann, der får lejlighed til at tale med kvinden. Varsomme og skeptiske Selvom det er vores opgave er at hjælpe kvinden ud af den situation, hvor eventuelle bagmænd har tvunget hende til prostitution, er det ikke altid vores oplevelse, at kvinderne føler sig helt trygge ved os. Mange er varsomme og skeptiske over for myndigheder, og oplevelsen ved at blive anholdt og komme på politistation er tydeligvis meget voldsom for kvinderne, siger Lisbeth Bohmann. Politiet gør, hvad de kan for at få det til at glide. Men rammerne betyder, at kvinderne bliver behandlet som kriminelle hvad de måske nok også er i lovens forstand, fordi de opholder sig ulovligt i landet eller har arbejdet ulovligt. Fx får de frataget deres mobiltelefon, bl.a. af hensyn til efterforskningen. Det er almindelig procedure, og de får den jo tilbage. Men den er deres livline, så det betyder virkelig meget for Modelfoto 12 social fokus udsat\n13 at hjælpe. Det er vores erfaring, at skal der skabes et virkeligt tillidsforhold, hvor kvinden tør åbne op, så skal der meget længere tids kontakt til. Men vi prøver at skabe en relation, der kan fungere i situationen, siger Vibeke Nielsen. Det første, vi gør, er selvfølgelig at præsentere os. Vi hilser, siger vores navn og fortæller, hvem vi er, men vi gør det i øvrigt kort, for kvinderne er ofte for rystede til at kunne rumme en lang forklaring, forklarer Lisbeth Bohmann og fortsætter: Noget af det, vi gør, er egentlig meget banalt, men vigtigt for deres velbefindende. Kvinderne kan måske trænge til noget at spise eller drikke, og så tilbyder vi dem det. En central opgave er at berolige kvinderne. Vibeke Nielsen og Lisbeth Bohmann gør derfor meget ud af at forklare, at de er der for at støtte kvinderne, og de fortæller, at Danmark er en retsstat. Kvinderne får fx at vide, at de kan blive tilbageholdt, men at der er tidsbegrænsning på, at de kommer for en dommer osv. Meget tit er der tale om kvinder, som kommer fra så dårlige forhold i hjemlandet, at de ikke ser noget alternativ, og mange frygter med god grund deres bagmænd Projektleder Vibeke Nielsen, Pro Vest Vi understreger også, at selvom det skulle trække ud, bliver de ikke glemt. Vi holder forbindelsen, siger Vibeke Nielsen, og tilføjer, at det ofte også har en god effekt at lade kvinderne selv fortælle om både afhøringen og forløbet umiddelbart før. Aflæser den enkelte De to socialarbejdere fremhæver dog, at det væsentligste er der ingen manual for. Det må afgøres fra gang til gang. Kvinderne reagerer forskelligt på os, og det kan der være mange grunde til. Vi aflæser situationen og den enkelte kvinde, så vi kan møde hende, der hvor hun er, siger Vibeke Nielsen. Vi er åbne over for den enkeltes historie. Jeg foretager ikke en afhøring, men stiller uddybende spørgsmål. Jeg lægger mærke til, om hun virker frygtsom, og at hun ingen papirer har. Det kan være tegn på, at hun er handlet. Kvinden informeres om sine muligheder og rettigheder, og vi fortæller hende om Handlingsplanen til bekæmpelse af handel med mennesker. Den betyder bl.a., at hun kan komme på et beskyttet opholdssted, hvor hun vil blive tilbudt en forberedt hjemsendelse til sit eget land eller der, hvor hun har en opholdstilladelse, fortæller Lisbeth Bohmann. På baggrund af samtalerne med kvinderne udfylder Pro Vest sammen med politiet et identifikationsskema. Det sendes til Udlændingeservice, der så foretager den endelige vurdering af, om kvinden er handlet, og dermed også hvad der efterfølgende skal ske. Thai-kvinderne Og hvad med de fire thai-kvinder: De fire kvinder var på tre forskellige massageklinikker. De var groft udnyttede og betalte en urimelig høj husleje. Men efter at vi havde talt med dem og fået deres version af historien var det ikke vores opfattelse, at de var blevet handlet til prostitution. Efter 14 dages anholdelse, hvor vi besøgte dem flere gange i arrester og Vestre Fængsel, blev de udvist til deres hjemland, fordi de havde arbejdet ulovligt på et turistvisum. De havde også fået informationer med om en organisation i Thailand, som de kunne henvende sig til, når de var tilbage, og få støtte, fortæller Vibeke Nielsen. Af journalist Bolette Jørgensen udsat social fokus 13\n14 TEMA: menneskehandel Målet er reintegration i hjemlandet Udlændingeservice skal vurdere, om udenlandske kvinder er ofre for menneske handel, og i givet fald iværksætte en forberedt hjemsendelse. To embedsmænd fra Udlændingeservice beskriver her processen. Den 1. august 2007 trådte en ændring af udlændingeloven i kraft for at realisere Handlingsplan til bekæmpelse af handel med mennesker Ændringen medførte, at Udlændingeservice fik en del nye opgaver. Hensigten bag de nye tiltag er bl.a. at medvirke til at styrke det enkelte menneske og derved at forhindre, at de pågældende bliver handlet igen, når de vender tilbage til deres hjemlande. Vi anser det som en meget vigtig opgave at håndtere den række af hensyn, som skal tages i forhold til de kvinder, der er havnet i en ulykkelig situation i prostitutionsmiljøet. De nye tiltag er, at en kvinde, der er vurderet handlet af Udlændingeservice, i stedet for at blive udvist med et indrejseforbud, får udsat sin udrejsefrist i op til 100 dage, som er den såkaldte refleksionsperiode. Endvidere tilbydes kvinden en forberedt hjemsendelse, som både omhandler tilbud under refleksionsperioden i Danmark og tilbud om en reintegrationsplan, der skal støtte kvinden til et liv uden for prostitu tionsmiljøet enten i hjemlandet eller et andet land, hvor hun har opholdstilladelse. Mødet med myndighederne De sager, hvor Udlændingeservice skal vurdere, om en person er handlet, udspringer ofte af, at politiet tit i samarbejde med SKAT og evt. Center Mod Menneskehandel (CMM) laver razziaer i prostitutionsmiljøet. Her møder politiet kvinder, som ikke har arbejdstilladelse i DK, men som alligevel arbejder som prostituerede dvs. de arbejder ulovligt og opholder sig ofte også ulovligt i Danmark. Generelt forelægger politiet sager om ulovligt ophold og ulovligt arbejde for Udlændingeservice, som træffer afgørelser om administrative ud- og afvisninger efter udlændingelovens regler. Der er i disse udvisningssager typisk tale om udlændinge, som har begået småkriminalitet i Danmark, er subsistensløse, arbejder ulovligt eller opholder sig ulovligt her i landet. Når det handler om kvinder, hvor der er mistanke om menneskehandel, beder Udlændingeservice altid politiet kontakte CMM for at få sagen fuldt oplyst. Hvis kvinden ønsker at tale med en CMM-medarbejder, udfylder CMM på grundlag af samtalen et omfattende skema, som er udarbejdet i samarbejde med Udlændingeservice. Kriterier for menneskehandel Skemaet afspejler lovgivningens meget klare kriterier for menneskehandel. Kvinden skal bl.a. fortælle, om hun er blevet kidnappet, bedraget eller udnyttet. Om hun er blevet misinformeret om arbejdet/rej- 14 social fokus udsat\n15 Der er spørgsmål om frygt, om levevilkår og frihedsgrader i Danmark, om prostitution og psykisk/fysisk vold sen. Om hun har stiftet gæld i forbindelse med rejsen eller arbejdet, og om tredjepart har arrangeret rejse og rejsedokumenter. Der er spørgsmål om tredjeparts overvågning af kvinden, om kvinden er blevet overdraget eller solgt til en anden person. Der er spørgsmål om frygt, om levevilkår og frihedsgrader i Danmark, om prostitution og psykisk/fysisk vold og meget mere. Desuden er der kvindens egen forklaring samt CMM-medarbejderens vurdering. Udlændingeservices afgørelsesgrundlag er skemaet fra CMM-medarbejderen samt politiets afhøringsrapport og et særligt forelæggelsesskema, hvor politiet giver yderligere oplysninger til brug for vurderingen af, om en person er handlet. Vurderer Udlændingeservice, at kvinden er handlet til Danmark, får hun den omtalte refleksionsperiode, dvs. fastsat en udrejsefrist på op til 100 dage. Alle handlede kvinder bliver tildelt en kontaktperson fra CMM, som vejleder og støtter hende under refleksionsperioden i Danmark. Tilbud i Danmark Tilbuddet i Danmark omfatter indkvartering, og hvis der er et særligt behov for beskyttelse, træffer Udlændingeservice de nødvendige foranstaltninger. Kvinden vil hvis der er behov for det blive tilbudt sundhedsfremmende be handling, undervisning og psykologisk, juridisk og socialpædagogisk hjælp til at bearbejde de oplevelser, som hun har været udsat for. Som eksempler på tilbud, som kvinder har taget imod, kan nævnes psykologhjælp og socialpædagogisk hjælp (en støtteperson). Af uddannelsesmæssige tiltag har kvinder fx taget imod sprogundervisning, manicure- og frisørkurser. Udsendelsen Udlændingeservice har indgået en kontrakt med International Organisation for Migration (IOM), som skal assistere med den del af den forberedte hjemsendelse, der skal foregå i hjemlandet. De forberedte hjemsendelser betyder bl.a., at udlændingen ved en tilbagevenden til sit hjemland vil blive modtaget af en organisation dér. Modtagelse indebærer bl.a. tilbud om indkvartering efter pågældendes behov, eventuel iværksætterydelse, mulighed for uddannelse/undervisning og psykosocial rådgivning. I de konkrete sager vil kontaktpersonen fra CMM i samarbejde med kvinden og IOM sammensætte en reintegrationsplan tilpasset den enkelte. Reintegrationsplanen vil gælde i tre måneder i hjemlandet. Når de tre måneder er gået, sender IOM en reintegrationsrapport, der beskriver hele reintegrationsforløbet og evaluerer erfaringerne fra den konkrete sag. Siden lovens ikrafttrædelse i 2007 er 69 kvinder vurderet handlet af Udlændingeservice. Af fuldmægtige Gitte Rydal, tv. og Lisbeth Nørgaard de Bruin, Udlændingeservice udsat social fokus 15\n16 TEMA: menneskehandel Center Gribskov er et af landets få modtagecentre for uledsagede børn og unge, der kommer til landet. Nogle helt på egen hånd, andre kan være smuglet eller handlet. Børnene i Gribskov Der kommer stadig flere uledsagede børn til Danmark. Nogle af dem har måske været udsat for menneskehandel, men det er svært at konstatere. En del børn har brug for hjælp efter Serviceloven, og i de tilfælde tager kommunerne over. Gribskov Kommune er frontløber. 16 social fokus udsat Kun få kommuner har været involveret i sagsbehandlingen, når børn kommer til Danmark uden ledsagelse af voksne. Men der vil komme langt flere kommuner til, fordi antallet af uledsagede børn stiger kraftigt. Sådan siger Lars Boe Wille, der er socialrådgiver i Gribskov Kommune, hvor man gennem årene har lært af erfaringerne med at arbejde med denne meget specielle gruppe af børn og unge. Indtil for et år siden var Center Gribskov, der drives af Røde Kors, det eneste modtagecenter i hele landet for uledsagede børn. Derfor var Gribskov Kommune også den eneste, der arbejdede med området. Vi er langt fra involveret i alle sager. Røde Kors har selv specialiserede medarbejdere, der tackler de fleste situationer. Vi modtager dog i nogle tilfælde underretninger og skal derfor iværksætte nødvendige foranstaltninger efter Servicelovens kap. 11, siger Lars Boe Wille. Sårbar situation Der er tale om børn og unge, der har været alene på en\n17 Foto: Polfoto Nogle af børnene, der kommer uledsagede hertil, ved slet ikke, hvilket land, de er i. lang rejse uden familie fra et andet land. En del af dem er helt på egen hånd. Men nogle børn og unge kommer herop med hjælp fra professionelle menneskesmuglere, der tager penge for at få dem op til deres familie. Og enkelte kan være udsat for menneskehandlere, hvor der er tale en fortsat, grov udnyttelse. Ofte kommer de fra krigshærgede områder, så de også kan være traumatiserede, inden de forlader deres hjemland. Alle disse oplevelser kan ikke undgå at sætte sine spor, så de har nogle psykosociale problemer, som vi kender meget lidt til i vores almindelige arbejde med børn og unge. Det gør, at der i nogle tilfælde opstår nogle særlige behov, fortæller han. Nogle af børnene, der kommer uledsagede hertil, ved slet ikke, hvilket land, de er i. Det er ofte et tegn på, at de er på vej til et andet land, hvor de har familie, der kan hjælpe med at søge asyl. Fx Norge eller Sverige. Nogle af børnene forsvinder også fra lejrene, uden man ved, hvor de havner. Men uanset om de er i transit eller Danmark er deres mål, er de ofte i en meget sårbar situation, der kan udnyttes seksuelt, økonomisk eller på anden led. Selv om de ikke nødvendigvis selv føler sig handlet, hænder det også, at Røde Kors finder unge i det københavnske prostitutionsmiljø. Bl.a. disse unge har brug for hjælp fra den kommune, der huser et børnecenter ud over Gribskov handler det i dag også om Lejre, Holbæk og Hørsholm kommuner, der har fået disse opgaver via Udlændingeservice. Foranstaltningerne Foranstaltningerne spænder vidt, oplyser Lars Boe Wille. Gribskov Kommune er primært med i den første fase af de unges ophold i Danmark, hvor de reelt er asylsøgere og endnu ikke visiteret til en opholdskommune. Ofte består kommunens opgave i en løbende faglig sparring til Center Gribskov. Hertil kan komme andre tilbud. Det kan være ophold på et opholdssted for unge eller en projektlignende anbringelse. Det kan også være, den unge har brug for et ophold i fx et sommerhus med pædagogisk personale. I ganske få tilfælde har vi anbragt unge på sikrede afdelinger. Det er kun, hvis der er meget klare indikationer på, at de unge er handlet, og bagmændene vil kontakte de unge, og de unge selv føler sig presset til at kontakte bagmændene for gennem fx aktiv prostitution at nedbringe gæld. Det er ekstreme tilfælde, og begge forudsætninger altså både at bagmændene kontakter, og de unge selv søger kontakt skal være til stede, før vi bruger en så radikal en beskyttelse af de unge. Flere kommuner Før har Udlændingeservice som nævnt valgt ganske få kommuner ud, som gennem tiden er blevet skarpe på at udføre de ofte komplicerede opgaver, der følger med, når det drejer sig om at modtage og integrere uledsagede børn og unge efter de har fået opholdstilladelse. Men fordi antallet af antallet af uledsagede under 18 år er stærkt stigende, har man fundet en anden strategi, så de unge fordeles på flere kommuner, fortæller Lars Boe Wille. Det giver nogle store udfordringer, fortsætter Lars Boe Wille. Mange kommuner er ikke gearet til denne opgave, som ikke ligner de opgaver, man er vant til at arbejde med inden for børne- og ungeområdet. Jeg vil nødig skulle starte forfra, der hvor vi startede i Gribskov for nogle år siden, siger han og tilføjer, at Serviceloven efter hans mening skal gøres mere tydelig i sin beskrivelse af de forventninger til arbejdet, Uledsagede børn og unge som der er i forhold til denne særlige gruppe unge. Også den økonomiske side af sagen så han gerne, at der blev kigget på. Lars Wille understreger, at Gribskov Kommune gennem de seneste år har haft en tæt og konstruktiv dialog med såvel Integrationsministeriet som Indenrigs- og Socialministeriet netop med baggrund i, at Gribskov Kommune har stor erfaring med de konkrete problemstillinger. Derfor ved jeg også, at problemerne bliver taget alvorligt i begge ministerier. Så jeg forestiller mig, at der kommer en løsning, så nye kommuner kan komme godt i gang. Af journalist Jan Vagn Jakobsen Center Gribskov var i nogle år Danmarks eneste modtagecenter for børn, der er kommet hertil uden ledsagelse af voksne. I dag er der flere. Tal fra Røde Kors viser, at der i 2007 kom 123 børn, mens tallet i 2008 steg til 316. I år er der til midten af november allerede kommet mere end 500 uledsagede børn til Danmark. Presset har nødvendiggjort, at Center Gribskov og Center Vipperød fungerer som opholdscentre, mens Sjælsmark Kaserne i Hørsholm er modtagecenter. Center Avnstrup ved Lejre har desuden en afdeling Sattelitten for de ældste unge. Alle centre drives af Dansk Røde Kors. Nogle børn er her helt på egen hånd. Andre er kommet hertil via professionelle menneskesmuglere. Meget få børn og unge er blevet vurderet som ofre for menneskehandel. Der kan være flere, der har været udsat for det, men det er ofte vanskeligt at konstatere. Dansk Røde Kors har igangsat et trafficking-projekt. Det skal hjælpe uledsagede unge under 18 år, som har klare indikationer på menneskehandel, til at erkende, hvad de kan have været udsat for. drk.dk udsat social fokus 17\n18 TEMA: menneskehandel Den svære rejse tilbage Det er svært at få ofre for menneskehandel på fode igen, når de rejser hjem. Stigma og dårlig økonomi er de største problemer. Det vurderer den norske forsker Anette Brunovskis, der er ekspert i trafficking. De rejser hjem med større problemer, end da de drog ud! Sådan lyder den korte og kontante forklaring fra Anette Brunovskis, da Social Fokus spørger den norske ekspert om, hvorfor det ofte er så vanskeligt at få ofre for menneskehandel på fode igen i deres hjemland. Mange lande, heriblandt Danmark, lægger stor vægt på, at kvinder, der er handlet til prostitution, skal tilbage til deres eget land igen og få en tilværelse her. Men repatriering er en stor udfordring, siger Anette Brunovskis, der er en af de få i Skandinavien, der har drevet egentlig forskning i trafficking. Den 38-årige cand.polit. har siden 2000 været ansat på den uafhængige forskningsinstitution Fafo, der ligger i Oslo. Her beskæftiger de sig med arbejdsliv, velfærdspolitik og levevilkår, i Norge som internationalt. Og altså også med menneskehandel. De største problemer Vi mangler data, men det er vores indtryk, at det faktisk er et flertal, der siger nej til hjælp, og dem ved vi jo så typisk ikke, hvordan det går senere. Mange forsvinder, vi ved simpelthen ikke, hvad der bliver af dem! Nogle bliver handlet igen, andre prostituerer sig i deres eget land, fordi de ikke ser andre muligheder, siger hun. Brunovskis fortæller, at når der er så mange, der takker nej til den hjælp, hjemlandet kan yde, kan det have mange grunde. Nogle klarer sig ganske enkelt uden. Men for mange handler det om, at tilbuddet ikke er det rette, eller ikke formidles på en måde, så kvinden forstår, hvad det går ud på og har tillid til, at det vil fungere. Ofte er der praktiske problemer, fx findes der måske ikke ajourført materiale om, hvad hjemlandet kan tilbyde, eller der er sproglige barrierer. Tit bruges tolke, men tolke er dyre, som Brunovskis påpeger. Men de største problemer ligger som regel et andet sted. Det er ikke nødvendigvis de allerfattigste, der drager ud, for faktisk kræver det også nogle ressourcer at migrere. Men ofte er migrationen økonomisk motiveret. Mange har forsørgelsespligter fx over for et barn eller deres forældre som de ikke har kunnet overkomme i hjemlandet. De problemer er jo ikke løst, når kvinderne vender tilbage, som regel står de oven i købet med en gæld til deres bagmænd eller andre, siger Anette Brunovskis. Og så er der det sociale. De allerfleste ønsker at skjule årsagen til, at de har været væk, og det kan være svært i de små samfund, mange af dem kommer fra. To slags skam Du skriver i en rapport, at mange skjuler det selv over for de allernærmeste. Der er fx en kvinde, der bliver udsat for trafficking, men vender tilbage, og som først fortæller sin datter om det, da hun også bliver udsat for det? Ja! Skammen er næsten ufattelig stor. Der er stigma knyttet til prostitution og promiskuitet i de nordiske lande, men fx mange steder på Balkan er det mange gange værre. Der er meget strenge normer knyttet til kvinders adfærd, og de færreste skelner fx mellem trafficking og anden prostitution. Men kvinderne føler også en stor skam over at være blevet narret. At man kunne være så dum! Det opleves som meget ydmygende. Vil de være stemplet for altid? Nogen kan måske arbejde sig ud af det over tid, hvis de bliver en succes på andre fronter. Fx økonomisk. Var det ikke bedre for kvinderne, hvis man hjalp dem til en ny start i en anden by, måske endda i et andet land? Genforening med familien står ofte højt på listen, for det er jo ikke velfærdslande, vi taler om. Så de fleste er helt afhængige af deres netværk. Der er nogen få, meget truede, der får tilbud om en helt ny identitet, nyt navn osv. Men det er heldigvis sjældent, der er behov for det. Når nu tavsheden er så stor, kunne man forestille sig, at nogle af kvinderne kunne have glæde af fx selvhjælpsgrupper... Det er meget forskelligt, nogle finder det belastende at blive eksponerede for andres lidelser og ønsker kun at bryde med fortiden. Derfor takker de måske også nej til at bo i et shelter (beskyttet kvindekrisecenter, red.), hvor de hele tiden bliver konfronteret med det, de har været ude for. Andre har et stort behov for at møde nogen, der har haft de samme erfaringer og oplever netop dét som en befrielse. Lavtærskel-tilbud Anette Brunovskis forklarer, at der er stor forskel på organiseringen af hjælpen i de forskellige lande. Det 18 social fokus udsat\n19 Det er helt centralt, at der sker en individuel tilpasning af hjælpen. Anette Brunovskis er i sig selv en udfordring for de socialarbejdere og myndigheder, der skal samarbejde om hjemsendelse med modtagerlandene. Men det betyder også, at det er svært at sammenligne data og få viden om, hvilke indsatsformer, der virker bedst. Alligevel tør Brunovskis godt komme med et bud på, hvad der kunne være effektivt: De to største problemer drejer sig om økonomi og stigma. Så tiltag, der reducerer disse problemer, vil være virksomme, vurderer hun og fortæller om en kvinde fra den lille østeuropæiske stat Moldova. Kvinden var vendt tilbage til sin landsby efter at været handlet. Hendes historie blev lækket, og hun røg i pressen for fuld udblæsning. Hun endte med at blive fuldstændig eksponeret! Alle vidste, hvad hun havde været igennem. Men via et hjælpeprogram fik hun en butik op at stå, der solgte brugt tøj, så hendes økonomiske situation blev forbedret. Samtidig satte man ind i forhold til manden, der drak, og han fik styr på sit alkoholproblem. Begge dele var med til at løfte hendes status i lokalsamfundet, fortæller Anette Brunovskis, der også bruger historien til at illustrere, at den hjælp, der ydes, ikke blot skal have fokus på kvinden, men også på hendes netværk. Men det er også helt centralt, at der sker en individuel tilpasning af hjælpen. Løfter om hjælp og støtte må fx ikke gøres afhængig af, at man tager imod et tilbud om at bo i et shelter en periode. Det er ikke et tilbud, der er egnet til alle, nogle vil fx helst hjem til familien med det samme. Det skal også være muligt at sige nej til hjælp i første omgang, og så ja bagefter, hvis man fortryder. Det skal være lavtærskel-tilbud, som det er nemt at tage imod, også en i en senere fase. Af redaktør Sanne Bertram Anette Brunovskis er cand.polit. og har i en årrække forsket i menneskehandel, specielt af kvinder, der handles til prostitution. Hun er ansat på den uafhængige forskningsinstitution i Norge, Fafo, hvor hun p.t. arbejder på en kortlægning af prostitutionsmarkedet i Norge. Foto: Stine Østby udsat social fokus 19\n20 TEMA: menneskehandel Blandt unge ofre i Italien Nu føles det som om, jeg kæmper med to liv det liv jeg har haft, og det liv jeg prøver at skabe. Sådan siger én blandt 16 unge piger, der blev menneskehandlet til Italien. Artiklens forfatter fulgte dem i ni måneder, mens de prøvede at skabe sig et nyt liv. Italien, hvor ofre for menneskehandel kan opnå en særlig opholdstilladelse og samtidig er forpligtede til at deltage i et statsligt program, der giver adgang til sundhedsydelser, uddannelse og arbejde. (Se boks). Livet på gaden har efterladt et stort sår indeni mig. Mit sind og min krop er i konflikt, fordi nogle gange nej altid kan jeg ikke føle, jeg er som en maskine, jeg gør ting ligesom en maskine (...) fordi min krop ikke kan føle mere på grund af alle de mænd, der rørte ved mig og alle de ting, jeg led under... Det er et stort sår. Sådan forklarer Amelia, en 18-årig rumænsk pige, der er blevet menneskehandlet til Italien som 16-årig, hvordan hun oplever konsekvenserne. Den italienske model Der tales meget om menneskehandel i disse år, og politikere og internationale organisationer såsom FN, EU og Europarådet er slående enige om, at problemet skal bekæmpes, bagmændene findes og ofrene hjælpes. Menneskehandel rækker vidt, og fænomenet handler bl.a. om menneskerettigheder, politik, jura, sikkerhed og fattigdom. Men vigtigst af alt, så handler menneskehandel om mennesker de skæbner som rent faktisk bør være menneskehandelsdebattens kerne. For at få indblik i disse menneskers liv og vilkår har jeg i ni måneder i udført antropologisk feltarbejde blandt en gruppe på 16 unge piger mellem 16 og 20 år, der er blevet menneskehandlet til Italien. Jeg har været en del af deres hverdagsliv, jeg har interviewet dem om deres liv, deres fortid og deres drømme for fremtiden, og de har lavet dagbøger, tegninger og fotodagbøger til mig. Pigerne kommer fra Rumænien, Albanien og Nigeria, og de er blevet menneskehandlet til Italien, hvor de er blevet udnyttet til prostitution, tvangsarbejde og tyveri. De bor på et beskyttet herberg i Rom, efter de er undsluppet menneskehandlens bagmænd. De forsøger at få en ny tilværelse med italienskundervisning og job, og samtidig vidner flere af dem i retssager mod deres bagmænd. Og det er muligt at skabe sig et nyt liv i Tung bagage Men selvom mulighederne findes, er processen ikke let. Flere af pigerne giver udtryk for, at det kan være svært at komme videre med den tunge bagage, de bærer med sig. Her forklarer Ramona, en 17-årig pige fra Rumænien, der blev menneskehandlet til prostitution, sine tanker om sit hjemland og det nye liv, som hun nu ønsker at udfolde: Jeg bliver meget ked af det, når jeg tænker på mit andet liv i mit land... Nu føles det som om, jeg kæmper med to liv det liv jeg har haft, og det liv jeg prøver at skabe... Og det er en stor konflikt indeni mig (...). Det er sørgeligt at miste et liv og genfødes, at skabe et andet liv. Det er en konflikt indeni mig, som jeg nu prøver at løse. Pigernes baggrund ligner til forveksling hinanden. De kommer fra dysfunktionelle familier præget af fattigdom og problemer som fx seksuelle overgreb, ludomani og alkoholmisbrug. Derfor lød tilbuddet 20 social fokus udsat\n2009-10 REU 284, SOU 139, UUI\nRetsudvalget, Socialudvalget, Udvalget for Udlændinge- og Integrationspolitik 2009-10 REU alm. del Bilag 284, SOU alm. del Bilag 139, UUI alm. del Bilag 74 Offentligt Social Fokus udsat december 2009 Menneskehandel\nFanget bag åbne døre\nFanget bag åbne døre om kvinder handlet til prostitution i Danmark 1 Melanie tvunget til prostitution Melanie hedder ikke Melanie, men det er nødvendigt at give hende et beskyttende dæknavn. Melanie har


Exit Zorniger: Brøndby jagter afløser – Ekstra Bladet\nMandag d. 18. feb. 2019 - kl. 12:47 0\nVi melder onsdag ud, hvem der skal afløse Zorniger, siger sportsdirektør Ebbe Sand\nBRØNDBY (Ekstra Bladet): For tre år siden, da Thomas Frank tog sit gode tøj og gik, efter Jan Bech Andersen havde angrebet cheftræneren og flere spillere i den såkaldte Oscar-gate på sociale medier, fik Brøndby en midlertidig træner i Auri Skarbalius.\nSamme løsning laver klubben igen, hvor Alexander Zorninger har fået sparket som cheftræner på Vestegnen.\nPå mandagens velbesøgte pressemøde blev den midlertidige afløser for Alexander Zorniger imidlertid ikke meldt ud.\n- Vi vil først onsdag melde ud, hvem der afløser Zorniger, siger sportsdirektør Ebbe Sand.\nBrøndby sigter mod en midlertidig løsning, som kan lukke hullet i resten af sæsonen. Derved får Ebbe Sand arbejdsro til at sikre, hvem der skal være den permanente løsning på sigt i Brøndby\nFornem afsked med Zorniger\nAlexander Zorniger blev sparket ud mandag formiddag oven på en elendig start på foråret med blot ét point i de to kampe mod FC Nordsjælland og Esbjerg.\nDet, der tændte alarmklokkerne, har helt klart været den manglende spillemæssige udvikling fra efteråret til foråret. Lavpunktet kom søndag i Esbjerg med 1-2 nederlaget, hvor Brøndbys spil var fuldstændig usammenhængende i 85 minutter af opgøret.\nPresspillet fungerede ikke, og forsvaret sejlede i perioder rundt i opgøret, hvor Brøndby langtfra havde det spillemæssige udtryk, som Alexander Zorniger havde ønsket.\nZorniger skabte en vinderkultur. Han har bragt den tyske mentalitet til Danmark og tog afsked fra Brøndby med maner.\nTyskeren takkede fans, klubben og Jan Bech Andersen for at have fået chancen i Brøndby.\nAlexander Zorniger stillede op på pressemødet og kom med et statement. Siden gik han rundt til samtlige pressefolk og gav dem hånd og takkede for samarbejdet gennem to et halvt år.\nAlexander Zorniger stod med en Brøndby-trøje, hvor der stod ’Stolthed’ over brystet på tyskeren.\n- Jeg takker Brøndby, fordi jeg fik chancen. Jeg synes, vi har udrettet meget og været med til at flytte klubben, sagde han.\nEbbe Sand og klubbens ledelse valgte at fyre tyskeren, fordi der ikke er sket en udvikling i forårets to kampe.\n- Vi er i en situation, hvor resultaterne er udeblevet, når vi ser på spillermateriale og det potentiale, der er i truppen.\n- Vi skal have flere point på kontoen. På den korte bane med i slutspillet og i top-3. Derfor tager vi afsked med Alexander Zorniger, men han fortjener også ros for det store arbejde, han har gjort hos os, siger Ebbe Sand.


Japansk tegnekunst i Holte\nForsiden opå Sumiko Knudsens bog giver en idé om indholdet. Japansk kunst er noget for sig.\nLær om japansk tegnekunst af Holte-kunstneren Sumiko Knudsen\nEfter i mange år at have malet oliemalerier og japansk kaligrafi har Sumiko Knudsen, der bor i Holte, nu udvidet sit felt. Sumiko Knudsen har udgivet en bog. Bogens titel er “Sumi_E - Japansk tuschmaling”.\nSumi-e er, ifølge Suniko Knudsen, en sammentrækning af to japanske ord, nemlig Sumi, der betyder 'sort blæk' og E som betyder billede.\nDen japanske kunstform kom til Japan med zen-præster i det 13. århundrede, og nu er det nået til Holte med Sumiko Knudsen bog. Bogen er kommet både på dansk og engelsk og er man interesseret kan man henvende sig til Sumiko Knudsen via hjemmesiden www.sumi-e.dk. Bogen kan også købes på nettet.\nPubliceret 15 May 2018 14:00\nKunstnermøde på Gl. Holtegaard\nMød den aktuelle billedkunstner Mette Winckelman, når hun fortæller om sin udstilling, der med metervis af bemalet, broderet, sammensyet og fastspændt tekstil har iscenesat Gl. Holtegaards senbarokke udstillingsrum, som én stor totalinstallation.\nMette Winckelmann er gået i lag med Gl. Holtegaards historiske rum med blyant og lineal, og har inddelt udstillingsarealerne i nye rum med imaginære vægge. Her møder tekstiler med industrielle, prædesignede mønstre Winckelmanns håndtrykte motivverden.\nTotalinstallationen udfolder sig skulpturelt og rumligt. På den ene side er hendes værk stærkt sanseligt og visuelt appellerende, på den anden side er det båret af en tydelig konceptuel idé, fremgår det af en pressemeddelelse.\nOnsdag 23. maj kl. 17 kan du møde Mette Winckelmann på Gl. Holtegaard, når hun, i dialog med kurator og kunstkritiker ved Weekendavisen Maria Kjær Themsen, taler om sin kunst, Gl. Holtegaards stedspecifikke arkitektur, om musik, om logiske systemer og frihedskamp.\nDer er begrænset antal pladser, så tilmelding er nødvendig. Det kan ske via hjemmesiden: www.glholtegaard.dk eller telefon: 45 80 08 78.\nSolen skinnede fra en skyfri himmel og understregede den hyggelige stemning, da Bonava tirsdag holdt rejsegilde for de første 53 svanemærkede rækkehuse i Vedbæk Park Øst. Boligprojektet ligger i Henriksholm, og er integreret i den bestående fredskov i området.\nBlandt gæsterne var borgmester Jens Ive fra Rudersdal Kommune, arkitekt Kasper Danielsen og de kommende beboere, der sammen kunne fejre at boligerne nu hare nået deres endelige højde. Her kunne de kommende beboere også lære hinanden bedre at kende, og tage hul på det gode naboskab.\nI sin tale lagde borgmester Jens Ive bl.a. vægt på projektets miljøvenlighed.\n”Det er grønt, stationsnært og strandnært. Det fås ikke meget bedre. Et grønt aftryk i en grøn kommune”, sagde han om byggeriet.\nArkitekt Kasper Danielsen fra Danielsen Architecture glædede sig især over rummene mellem bygningerne i Vedbæk Park, og benyttede lejligheden til at rose håndværkerne for et flot stykke arbejde.\nNedrivningen af den tidligere Forsvarskommandobygning, 8-tallet, er sket miljørigtigt, hvor ca. 96 % af materialerne er genanvendt. Transformationen til svanemærkede boliger er et godt eksempel på cirkulær økonomi i byggeriet, bemærkede produktionsdirektør Per Thomas Dahl fra Bonava, der samtidig lagde vægt på det gode nabolag.\nDe første beboere forventes at flytte ind i boligerne - der er de første svanemærkede boliger i Rudersdal kommune – i december i år. Bonava oplyser at mere end 60% af boligerne allerede er solgt. /tsj\nBeboere vil have bump på Bøgebakken\nPå Bøgebakken, der ligger parallelt med Vasevej mellem Birkerød og Kongevejen, er beboerne trætte af trafikken. Beboerne har kontaktet Rudersdal Kommune, da de oplever, at lastbiler og personbiler bruger Bøgebakken som smutvej, fordi de omkringliggende veje har bump og en hastighedsgrænse på 30 km/t.\nIfølge dagsordenen på Miljø- og Teknikudvalgets møde 2. maj har kommunen været i kontakt med en repræsentant for vejens beboere. På beboernes vegne er det foreslået, at der bliver lavet fartbump på Bøgebakken.\nLæs også: Bakkevej-beboer: Få de chikaner væk\nMen ny asfalt og bump koster penge. Forvaltningen har meddelt beboerne, at løsning med bump er dyrere end en vejlukning, og derfor ikke kan etableres i indeværende år. Til gengæld vil man med en midlertidig lukning af Bøgebakken ved Birkebakken kunne forhindre, at vejen bliver genvej og sikre sig, at kun bilister med ærinde kører i området.\nSelv om borgerne helst vil have bump, så vurderer kommunen, at forslaget med vejlukning i højere grad end vejbump løser de problemer med gennemfartstrafik og høje hastigheder.\nLukningen kan laves med plantekasser, der kan fjernes, hvis løsningen ikke virker efter hensigten. Den løsning kan ifølge mødereferatet laves for cirka 25.000 kr.\nFra officielt hold oplyser udvalgsformand Court Møller (R), at der på mødet ikke blev truffet beslutning om at lave bump eller lukke vejen. Før det sker, skal der indhentes flere oplysninger, skriver han til avisen.\nTilmeldingen er åben til musik- og billedskoler\nSommertilbud skal lære børn at svømme\nFremgang i antal af idrætsaktive i Rudersdal\n465 sangglade elever løftede skolens tag


Glutenfri Premio Trainer Snack Poultry Balls - mini godbidder m. kylling, 80% kød, 500 g - kun kr. 65.00\nHjem / Godbidder & Tyggeben / Glutenfri Premio Trainer Snack Poultry Balls – mini godbidder m. kylling, 80% kød, 500 g\nVarenummer (SKU): 6525 Kategori: Godbidder & Tyggeben\nKøb Glutenfri Premio Trainer Snack Poultry Balls – mini godbidder m. kylling, 80% kød, 500 g online hos Dyrelageret. Kun 65,00 … læs mere her\nGlutenfri Premio Trainer Snack Poultry Balls – mini godbidder m. kylling, 80% kød, 500 g Produktfakta\nNavn: Glutenfri Premio Trainer Snack Poultry Balls – mini godbidder m. kylling, 80% kød, 500 g\nGlutenfri Premio Trainer Snack Poultry Balls – mini godbidder m. kylling, 80% kød, 500 g fra\nGlutenfri Premio Trainer Snack Poultry Balls – mini godbidder m. kylling, 80% kød, 500 g er en af de håndplukkede varenumre her i shoppen i den populære kategori Godbidder & Tyggeben. Din pakke kommer hjem til dig med hele 60 dages returret oven i hatten når du køber Glutenfri Premio Trainer Snack Poultry Balls – mini godbidder m. kylling, 80% kød, 500 g. Du kan roligt gøre som rigtig mange andre har gjort før dig og købe din Glutenfri Premio Trainer Snack Poultry Balls – mini godbidder m. kylling, 80% kød, 500 g i den kendte webshop Dyrelageret.dk, som giver dig det store udvalg til de rigtige priser. Blandt alle varerne i shoppen kan du helt sikkert finde noget du kan li, og der er det oplagte valg Glutenfri Premio Trainer Snack Poultry Balls – mini godbidder m. kylling, 80% kød, 500 g. Når der handles i webshop er priserne bedre- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nGlutenfri Premio Trainer Snack Poultry Balls – mini godbidder m. kylling, 80% kød, 500 g og online fordele\nNår du handler online, er du sikret lidt bedre rettigheder, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Den danske lovgivning giver dig 14 dages returret. når du har handlet dine varer, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere og nogle giver endda et helt års returret. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, i den store skov af webshops, der er derude. Din sammenligning kan du rent faktisk lave fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at varens pris er forskellige fra skiltet og til kasseapparatet, så du skal stå i kø bagefter for at få den rigtige pris. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, så du kan vælge det, det er lettes for dig. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø – man vælger altid den langsomste.


Husker du Rita fra Rita og Åge-programmet? Ramt af alvorlig sygdom\nHusker du Rita og Aage? Rita ramt af alvorlig sygdom\nRita nåede knap nok at bearbejde sorgen over tabet af sin mand, før at hun igen blev sendt ud i en livskrise. Den omsorgsfulde kvinde – kendt fra TV 2-programmet ”Rita og Aages sidste dans” – blev nemlig selv ramt af en alvorlig kræftsygdom\nRita havde netop taget en tårevædet og tung afsked med sin elskede mand Aage, da hun endnu engang fik livet sat på standby på grund af alvorlig sygdom.\nDen omsorgsfulde kvinde - kendt fra TV 2-programmet ”Rita og Aages sidste dans” – blev nemlig selv ramt af en livstruende kræftsygdom.\n- Jeg følte mig fuldstændig bombet tilbage. Jeg havde det sådan, at så kan jeg lige så godt lægge mig til at dø, siger Rita Knudsen til TV 2.\nHun havde netop pakket flyttekasser, solgt huset i Gl. Rye ved Skanderborg og sat kursen mod et nyt liv i Viborg, da hun fik konstateret kræft i tyktarmen. Og sygdommen sendte hende ned i et sort hul.\n- Jeg tænkte bare, at der så ingen grund var til at blive ved med at kæmpe og tænke positivt. Så skal du nok ikke mere her i livet, var der en stemme inden i mig, der sagde, fortæller Rita til TV 2.\nRita fandt styrken til at kæmpe kampen med hjælp fra blandt andet healing – og en operation, hvor hun fik fjernet en halv meter af sin tyktarm. I dag er Rita heldigvis kræftfri.\nDanskerne mødte for første gang Rita, da hun og hendes mand fortalte deres rørende historie om kampen mod demens.\nRita og Aage havde lige planlagt bryllup, da det utænkelige skete: Aage fik – i en alder af bare 56 år – konstateret den uhelbredelige og invaliderede demenssygdom Alzheimers.\nI de sidste seks år flugte TV 2 parret fra Ry ved Skanderborg i deres op- og nedture. Og i marts i år var kameraerne også med for allersidste gang, da Rita tog afsked med sin elskede mand efter en hård kamp mod sygdommen.\n- I mandags drog du dit sidste suk og begav dig i forvejen ud på den sidste rejse. Jeg stod hos dig, og alt var trygt og godt. God rejse, Aage, lød hendes sidste ord således til Aage.


Posted on 10.06.2019 by Vogar\nPolish Network Energie Cités (PNEC) DIBS Payment Services er Nordens førende, uafhængige leverandør af funktionelle, sikre og stilling betalingsservices til handel via internet. DIBS, som er en del at Nets, håndterer dagligt flere end DIBS søger en dygtig og erfaren Scrum Master — gerne med tidligere erfaring med objektorienteret udvikling. DIBS er en organisation med højt til loftet, hvor der er en uformel kultur og omgangstone. Det er også en organisation med stilling, hvor det meget gerne må være både udfordrende og sjovt at gå på arbejde. emmaljunga big star supreme s stel Se resultater, kampprogram, statistik og topscorer fra kampe i turneringeren Premier League, England. Find alt om Premier League / her. …\nPosted on 10.06.2019 by Mular\nnado.backjec.se Tips 13 Rigtige Vil du være med til DM i Tips efteråret . Kun én spiller har ramt 13 svimmelhed synsforstyrrelser i Tips 13 Lørdag i Derfor er præmiepuljen lørdag de seneste mange måneder danske markant, og lørdag kan rekorden en historisk rekord stå for fald. En enlig vinder med 13 rigtige vil nemlig sikre sig over fem millioner kroner i gevinst, og dermed kan den 28 årige rekordgevinst fra på 5. Også spillere med 12, 11 spil ti rigtige kan se frem til store gevinster, så der er god grund til at tippe med på tips. Udfyld din tipskupon her. forfatter leonora christina skov mar Spil på 13 fodboldkampe i Tips 13 eller 12 i Tips Spil med om en Mandag; Tirsdag; Onsdag; Torsdag; Fredag; Lørdag; Søndag. …\nPosted on 10.06.2019 by Garan\nFuldkornspølsehorn med ketchup og sesam Lun vand og mælk. Lad blandingen køle let af og rør gæren ud heri. Tilsæt de opskrift ingredienser, men hold lidt hvedemel tilbage. Ælt dejen godt sammen — den må meget gerne være lidt klistret. Tag dejen ud på et meldrysset bord og tilsæt evt. …\nPosted on 10.06.2019 by Zolorr\nLækre sprøde chocolate chip cookies - Madenimitliv Er man ikke altid på jagt efter den perfekte cookie. Det er jeg i hvertfald og jeg synes faktisk at cookie-området er et komplekst område. Jeg har efterhånden lavet en del indlæg om cookies, men min favorit er til stadighed lækre fra Nigella Lawson. Da jeg forleden dag surfede rundt på Foodgawkerfaldt jeg over en cookieopskrift, som angiveligt skulle være fuldstændig fantastisk grundet en hemmelig ingrediens…. I min iver kastede jeg mig over opskriften i håb om, at mine bønner var blevet hørt og jeg snart kunne sætte tænderne i den perfekte cookie, men så gik det desværre galt. …\nPosted on 10.06.2019 by Zull\nMode rigtigt overtøj til mænd og kvinder i alle aldre Igår kunne du læse om træningstøj til mænd i anledning af foråret, der står for spring. Foråret kan nemlig være rigtigt dejligt i Danmark, men sandsynligheden for at du kan tøffe rundt i t-shirt og tynde bukser er ret lille. I hvert fald når det gælder alle tre måneder. Du vil få brug for overtøj og måske er du på udkig allerede nu. …\nPosted on 10.06.2019 by Yozshuzuru\nSvinemørbrad | 17 lækre opskrifter med mørbrad Få et hurtigt overblik over ugens menuer Swipe let gennem opskrifterne Se indkøbslister, der passer til ugens madplan Gem favoritopskrifterne til senere brug. Du hel varer i kurven, fad bliver slettet hvis du logger ud. Sådan gør du KokkeKassen Uge - dag 3 Tænd ovnen svinemørbrad grader. Tag mørbraden ud af køleskabet. …\nPosted on 10.06.2019 by Gajinn\nWheat børnetøj - Hos MilkyWalk har vi alt det lækre Wheat tøj Forside » Mærker » Wheat. Wheat — dansk børnetøj, når det er bedst Wheat er et dansk tøjmærke, som siden har designet fantastisk tøj til babyer og børn, der lægger særlig vægt på komfort og kvalitet. Kollektionerne fra Wheat er præget dreng de klassiske skandinaviske linjer, jakke i wheat farver, samt flotte dreng originale mønstre. Wheat børnetøj er tilpasset dit barns præmisser og er derfor udstyret med smarte features, såsom justérbare elastikker. Derudover har børnetøjet en rummelig pasform og er udviklet i naturlige materialer, som sikrer dit barn jakke bevægelsesfrihed. …\nPosted in Seasons\t| 1 Replies\nAppWriter Windows FAQ - Wizkids AppWriter er et læse- og skrivestøtteprogram som fungerer godt print aarhus både iPad, Chromebook og eventuelt børnenes egne computere. Læsevejlederne eller klassens lærere hjælper eleverne med at få installeret og underviser i brugen. AppWriter ligger som en app, der skrives i og læses op fra, og teksten kan herfra åbnes i andre apps. AppWriter-tastaturet anvendes direkte i Google drev og docs, som er det skriveprogram vi bruger på skolen. I denne lille film kan du se, hvordan de sidste nye opdateringer fungerer. …\nPosted on 10.06.2019 by Tugul\nHelstegt rødspætte med ovnbagte rodfrugter - opskrift fra Aarstiderne Gør alle grøntsagerne i stand. Skær dem i ensartede, ret store stykker og dup dem tørre med køkkenrulle. Vend dem grundigt i olivenolien og spred dem ud i bunden af et ovnfast fad rødspætte de skal helst ligge i ét lag. Sæt grøntsagerne ovn i en ° C varm ovn og bag dem i cirka 20 min. Rør rundt i dem af og til. …\nPosted on 10.06.2019 by Shaktijind\nTæppe m. pels hvid 86x58cm Velkommen til vores gulvshop hvor vores store udvalg i tæpper og gulvbelægning er vist frem. Vi sikre lave priser og hurtig levering til hele Danmark. Tilmeld dig vores nyhedsbrev og modtag eksklusive tilbud og nyheder i shoppen. Du kan pels en hver tid afmelde igen. Fragt tæppe 49 kr. …\nOveralls mode til kvinder


Harry efterlader Meghan alene på helt særlig dag - Kendte.dk\n29. januar 2019 15:48 | Af: Jon Tolstrup Jensen, jj@newsbreak.dk\nPrins Harry er nødt til at passe sine royale pligter, men det passer ikke lige ind i Meghans planer.\nPrins Harrys tidligere karriere i hæren gør, at han må væk fra fruen. KLIK VIDERE OG SE HARRYS LIV I TRØJEN. Foto: Scanpix\nDet kan være hårdt at vænne sig til livet som royal, men for Meghan Markle, der er vokset op med valentinsdag i USA, har det nok været en spand kold vand i hovedet, at prins Harry ikke er hjemme på den ikoniske højtid, skriver Express.\nKan måske nå hjem\nDet er forventet, at prins Harry tager et privatfly til Nordnorge, hvorfor det måske kan lade sig gøre at nå tilbage samme dag til den højgravide hustru. Tidligere på måneden slap det ud, at Meghan Markle var i sjette måned – og at hun forventer at føde i slutningen af april.\nHvis prins Harry har taget et privatfly, så vil en flyvetur tilbage fra Nordnorge tage omkring fire til fem timer.\nMeghan Markle sidder tilbage i England fremfor at tage turen med til det udfordrende klima.


Privatlivspolitik - Elsebeth Hauge\nCookie-, persondata- og privatlivspolitik hos Elsebeth Hauge\nNår du besøger www.elsebethhauge.dk indsamles der oplysninger om dig, som bruges til at øge værdien af det der vises på siden. Hvis du ikke ønsker, at der indsamles oplysninger, bør du slette dine cookies (se vejledning) og undlade videre brug af websitet. Nedenfor har vi uddybet, hvilke informationer der indsamles og deres formål.\nDine persondata indsamles og behandles, når du foretager dig følgende:\n- Tilmelder dig nyhedsbrev\nPersonoplysninger er alle slags informationer, der i et eller andet omfang kan henføres til dig. Når du benytter vores website indsamler og behandles en række sådanne informationer. Det sker f.eks. ved alm. tilgang af indhold, hvis du tilmelder dig vores nyhedsbrev, deltager i konkurrencer eller undersøgelser eller registrerer dig som modtager af mails.\nDer indsamles og behandles typisk følgende typer af oplysninger: Et unikt ID og tekniske oplysninger om din computer, tablet eller mobiltelefon, dit IP-nummer, geografisk placering, samt hvilke sider du klikker på (interesser). I det omfang du selv giver eksplicit samtykke hertil og selv indtaster informationerne behandles desuden: Navn, telefonnummer, e-mail, adresse og betalingsoplysninger.\nOplysningerne bruges til at kunne levere de services, du har efterspurgt, som f.eks. at fremsende et nyhedsbrev. Herudover anvendes oplysningerne til at optimere services og indhold.\nOplysningerne opbevares i det tidsrum, der er tilladt i henhold til lovgivningen, og slettes, når de ikke længere er nødvendige. Perioden afhænger af karakteren af oplysningen og baggrunden for opbevaring. Det er derfor ikke muligt at angive en generel tidsramme for, hvornår informationer slettes.\nTredjeparter benyttes til opbevaring og behandling af data. Disse behandler udelukkende oplysninger på vores vegne og må ikke anvende dem til egne formål.\nHjemmesiden hostes hos Wordpress, som fungerer som databehandler. Persondata som du oplyser på vores hjemmeside vil blive opbevaret i Wordpress’ datacentre.\nDu har ret til at få oplyst, hvilke personoplysninger, der behandles om dig. Du kan desuden til enhver tid gøre indsigelse mod, at oplysninger anvendes. Du kan også tilbagekalde dit samtykke til, at der bliver behandlet oplysninger om dig. Hvis de oplysninger, der behandles om dig, er forkerte har du ret til at de bliver rettet eller slettet. Henvendelse herom kan ske til: Hej@elsebethhauge.dk. Hvis du vil klage over behandling af dine personoplysninger, har du også mulighed for at tage kontakt til Datatilsynet.\nØnsker du ikke længere, at dine personoplysninger behandles, eller ønsker at begrænse behandlingen af dine personoplysninger, kan du ligeledes skrive til e-mailadressen.\nDen dataansvarlige for indsamling, behandling og anvendelse af dine personoplysninger på www.elsebethhauge.dk er Elsebeth Hauge, Provstebakken 3, 8210 Aarhus V\nFå ny viden | Hvem er jeg | Artikler | Fortæl din historie


#68 Rudkøbing: Statuer, sommerfugle og to kolde hof\nOpdateret: 20. jul. 2020\nDet var egentlig en tilfældighed, at det blev Langeland i år. Vi havde planlagt en togtur til Montenegro, men coronaen syntes, at vi burde orientere os mere lokalt. Så hvad skulle vi så finde på? Vesterhavet bliver så ensformigt, Fyn er for dyr, og vi har allerede været på Bogø, Ærø og i Nysted. Så hvad med et smut til Langeland? Det er også nede i det område, vi godt kan lide, og overkommeligt transportmæssigt. Og alle folk taler så positivt om det. Som om alle har et barndomsminde, et lejrskoleophold eller en helt særlig ferie, som har fundet sted på den lange ø nede sydpå. Så der måtte vi også hen.\nSå vi tog af sted med vores minimale oppakning, som du kan læse mere om her, og tog toget til Odense og Svendborg, hvor vi hoppede over i bussen mod Rudkøbing (vi kunne have taget bussen fra Nyborg og sparet et kvarter, men vi vælger altid toget, når det er muligt). Vi fik hele turen for under 200 kroner med orangebilletter, og vi må bare endnu en gang konstatere, at det hverken er særlig dyrt eller besværligt at tage på sommerhusferie med offentlig transport, selvom mange synes at tro det.\nOg så kom vi til Rudkøbing. Og lad mig slå fast med det samme: Rudkøbing er kontrasternes by. I dele af byen føles det som at gå rundt i et idyllisk frilandsmuseum eller Kongens Have. Her er statuer af H.C. Ørsted, borgmestre, folketingsmedlemmer og parkstiftere, mens der er mindesten om alt fra søens folk over faldne i verdenskrigene til lokale, der har været med til at bygge havnene. I andre dele føles det mere udkantsagtigt med slidte facader, til-salg-skilte og en kamp mellem brosten og gammel asfalt om at få lov til at ligge øverst.\nDer er også mange forskellige slags mennesker i Rudkøbing: Der er kunstnere i små gallerier, langtidsledige på flugt fra storbyens huspriser, velbjergede turister, gamle langelændere, drukkenbolde på bodegaerne og spillemænd på gågaden. Det er ikke et fint poleret glansbillede som i Tisvildeleje eller et kendisparadis som i Skagen i uge 29. Det er folkelighed på godt og ondt, og du skal være indstillet på at møde lidt af det hele, hvis du vælger at holde sommerferie i Rudkøbing.\nNå, men nu til karaktergivningen. Trofaste læsere af denne side vil vide, at jeg som tidligere skolelærer elsker at give karakterer, og at jeg altid benytter mig af den gamle skala (fordi den er bedre end den nye). Så her kommer mine karakterer af Rudkøbing i forhold til byens velegnethed som feriedestination for børnefamilier.\nGågaden er det naturlige centrum for alle børnefamilier, og det er som om, alle veje fører dertil. Der er også mange ”originale” butikker, og det er dejligt at opleve en by, hvor der ikke er særlig mange tomme butiksruder, og hvor man ikke får indtryk af langsom afvikling. Det er også okay hyggeligt med en del gamle bygninger og bindingsværkshuse. Der er måske ikke helt cafeer og spisesteder nok til at dække behovet i højsæsonen, ligesom køen til ishuset hurtigt bliver meget lang. Så det er en god ide at time frokosten med ungerne, så man har det overstået inden det store ryk ind mellem 12-13. Men det er bestemt hyggeligt at slentre rundt i gågaden i Rudkøbing med børnene, og det er jo det vigtigste.\nDog er der én ting, der ærgrer mig, og som jeg bliver nødt til at nævne. Der er for mange biler i bymidten. Man kunne sagtens forlænge gå-delen både i den ene og den anden ende, og jeg tror, det ville betyde en hel del for, hvor lang tid folk blev hængende. Især i den ene ende, hvor der er et strålende lille springvand, som børn kan hoppe rundt i med bare fødder, er der et stort potentiale. Her kunne man indrette en helt central plads, som man kender det fra mange byer i Sydeuropa, men i stedet har man valgt ”ordinært dansk torv med gennemkørsel”. Her er virkelig tale om en lavthængende turismefrugt, som ville højne oplevelsen markant.\nDet er bare så vigtigt, at en by som Rudkøbing har en biograf. Biografer er kultur, kunst, formidling og miljø i én og samme bygning. Og biografen i Rudkøbing ser ud til at fungere ganske glimrende. Min syvårige søn og jeg havde i hvert fald en rigtig god oplevelse, da vi en eftermiddag var inde og se en animationsfilm, og hvis jeg skal fremhæve et par enkelte ting, vil jeg sige, at servicen var uovertruffen (den drives i øvrigt af frivillige), priserne var yderst rimelige og sæderne af den slags, hvor man bare læner sig tilbage og nyder forestillingen. Eneste minus var måske at slikudvalget ikke var så stort, men man skal huske at købe rigeligt alligevel - for en biograf som denne skal man støtte!\nHavnen i Rudkøbing er delt i fire områder og virker på en måde ufærdig. Først er der en færgedel, hvor man kan tage færgen til enten Strynø eller Ærø, og hvor vi undrede os over, at der ikke var et ishus. Så kommer der en gammel lystbådehavn, hvor der ligger skonnerter og flotte skibe, og hvor der også er et lille hyggeligt værtshus og en havnegrill. Men det underlige er, at begge steder ligger midt på en parkeringsplads. Som om man insisterer på, at turisterne skal være en lille smule stressede, mens de spiser deres franske hotdog eller københavnerstang. Så fortsætter man forbi en gigantisk hvid kornbeholder (som man burde male en kæmpestor sommerfugl på, når nu øen er så vild med sommerfugle og har dem til at hænge og hygge på en masse af husene) hen til et slidt område, der ligner noget fra dengang, hvor det kun var fattige fiskere, der holdt til nede ved havnen. Et underligt område, som i den grad trænger til et ansigtsløft. Endelig havner man ved turistenden og den store lystbådehavn, hvor der står en masse ensformige Dancenterboliger, og hvor der er et besynderligt fravær af forplejning, selvom det må være her, der kommer allerflest mennesker. Jeg ved ikke, om vi var lidt for tidligt på den sæsonmæssigt, men vi fandt hverken is eller kaffe dernede, og der var kun en enkelt restaurant, der så ud til at henvende sig mest til dem i ferieboligerne. Hvis jeg var turist-borgmester i Rudkøbing, ville jeg (efter at have indrettet et spektakulært torv og forlænget gågaden) lave en sanering på havnen og gøre det triste midterstykke mellem lystbådehavnene til et lækkert sted, hvor man kunne sidde og hænge ud i fred og ro og nyde udsigten.\nNoget af det første, vi altid kigger os om efter, er legepladser, og her er Rudkøbing faktisk rimelig godt med. De har to - den ene i Ørstedsparken og den anden bag ved den store lystbådehavn, og de supplerer hinanden ganske godt. Vores børn på henholdsvis 3 og 7 var i hvert fald godt tilfredse. Hvis man lige ville opgradere en smule, kunne man overveje at åbne ind til skoler og institutioner (som man gør i Roskilde), så feriebørnene også har mulighed for at benytte dem uden for åbningstiden (det er muligt de allerede gør det nu, når der ikke er corona). Men det står fint til med legepladserne, og vores rejse-med-små-børn-erfaringer har vist os, at man ikke kan forvente mere i en by af denne størrelse.\nEndagstur til Strynø\nHvis jeg var en midaldrende er-lige-blevet-skilt-og-har-brug-for-at-realisere-mig-selv-i-naturen-type, ville jeg helt klart vælge Strynø. Den egner sig fantastisk til at sætte et telt op på naturcampingpladsen og sidde og kigge ud over vandet. Det er også en god ø til en endagsudflugt fra Rudkøbing, fordi det kun tager 35 minutter at sejle derud. Og min ellers ofte søsyge kæreste har kun ros til overs for færgen, der formår at ligge stabilt og roligt i vandet på en ellers ganske blæsende sommerdag. Men forplejningen ovre på øen kunne måske godt trænge til at blive løftet et niveau eller to. På Smakkecenteret blev vi dog mødt med virkelig god kaffe, lækre cookies og en meget venlig betjening. Vi svingede også ind på kroen for at få frokost, og det var en god, men ret særpræget oplevelse. Vi blev mødt af verdens flinkeste, men også ret gamle mand, der drev stedet selv, og vi var virkelig glade for betjeningen, men det virkede som om, han kun med nød og næppe kunne overskue det hele. Der var heller ikke et så stort udvalg, men hvis jeg skal fremhæve en enkelt ting, skal det være pomfritterne. De var strålende. Så hvis du skal til Strynø og gerne vil støtte den gamle søde kromand, skal du helt sikkert vælge pomfritterne. Og du skal tage forbi Købmanden. Når man ser købmandsskiltet, tænker man på en kolonialbutik fra 50’erne, men her må man sige, at skindet bedrager. Indenfor er der både bøger, et klaver og et nogenlunde udvalg af købmandsvarer (dog er det ret underligt, at butikken holder to timers lukket i frokostpausen, når de kun har åbent mellem 8-17).\nMen alt i alt en virkelig fin ø til en endagstur, og man kan leje cykler til en tyver nede ved færgen, hvor der i øvrigt også er en legeplads med udsigt ud over vandet.\nDen helt store attraktion i Rudkøbing er naturen. På den ene side af byen er der vand og udsigt til den spektakulære bro mod Tåsinge, og på den anden side er der eng og skov, og det er som om, Rudkøbing var først i køen, da der blev uddelt naturskønne beliggenheder til byer i kongeriget Danmark.\nHm…det er svært at anmelde et lille museum som Langelands Museum, for det virker som et utroligt rart sted med god betjening og behagelig atmosfære. Samtidig er det også bare et sløvt sted, hvor der ikke er så meget indholdsmæssigt at komme efter. Der er en masse flintesten, skeletknogler og en hel del plancher med tekst, som man kendte det fra så mange museer i 80’erne og 90’erne. Og hvis det ikke havde været gratis (som følge af regeringens sommerpakke), ville jeg ikke have syntes, det var pengene værd. Og det er egentlig ret underligt. For Langeland virker til at have tonsvis af historier at fortælle. Der vrimler med mindesten, statuer, slotte, godser og kirker, og hvorfor kan man så ikke lave et mere spændende bymuseum? Måske har man bare ikke prioriteret det så højt fra politisk side. Nå, men stedet skal trods alt have syv på grund af den virkelig gode service, og fordi den syvårige var ret vild med overskueligheden og vikingeudstillingen.\nAlt i alt er Rudkøbing bestemt et en anbefalelsesværdig destination for børnefamilier, og der er masser af liv, musik og arrangementer i løbet af hele sommeren. Vi oplevede byen i en juli med meget omskifteligt vejr, men jeg kan levende forestille mig, hvordan byen vil være, når solen skinner, coronaen er draget ad hækkenfelt til, og folkeligheden udspiller sig for fulde gardiner.\nHusk at der her på siden udkommer et indlæg om børneopdragelse hver fredag de næste 15 år - det kan du læse mere om her. Husk også, at jeg altid er på jagt efter samarbejde med folk, der kan lide at skrive eller tegne.


Telia efter TDC-opkøbsrygter: Opkøb i Danmark er 'ikke attraktivt' - Computerworld\nJohan Dennelind er CEO i svenske TeliaSonera, der ejer Telia her i Danmark.\nTelia efter TDC-opkøbsrygter: Opkøb i Danmark er 'ikke attraktivt'\nTelia-koncernen klar med årsregnskab - og situationen i Danmark nævnes specifikt, efter at der i længere tid har været rygter om et muligt Telia-opkøb af TDC.\n27. januar 2017 kl. 10.58\nEt Telia-opkøb af TDC bliver næppe relevant i den nærmeste fremtid, selvom der i de senere uger - igen - har været rygter fremme om, at TDC kan blive solgt til den svenske TeliaSonera-koncern.\nDet fremgår af TeliaSoneras netop offentliggjorte årsregnskab (PDF).\nHer skriver administrerende direktør Johan Dennelind nemlig:\n"Når det kommer til Danmark, ser i øjeblikket ikke 'risk og valuation' som attraktivt i forhold til et større opkøb i Danmark, og vi vil fortsætte med at se på vores strategiske muligheder."\nLæs også: Telia-opkøb af TDC vil kræve drastiske tiltag: Dette taler for og imod et køb af TDC\nBeskeden kommer, selvom TeliaSonera i regnskabet også skriver, at handler og fusioner er en del af koncernens strategi Norden og Baltikum.\nTDC-aktien er, efter Telia-udmeldingen kom fredag morgen, faldet drastisk i værdi og ligger lige nu 5,59 procent lavere end torsdag.\nMister 38.000 mobilkunder\nI regnskabet for den danske Telia-forretning ligger 2016-omsætningen på lige knap 5,9 milliarder svenske kroner - 4,6 milliarder danske kroner - stort set det samme som i 2015.\nTil gengæld er Telias overskud før skat, afskrivninger og renter (EBITDA) faldet med 6,8 procent til 543 millioner danske kroner.\nEn del af forklaringen på det er, at Telia i løbet af året har mistet 38.000 mobilabonnenter, så kundebasen er gået tilbage med 2,3 procent til lidt mere end 1,6 millioner mobilkunder.\nFastnetforretningen er samtidig gået tilbage med 11,4 procent, mens der er blevet 5,2 procent færre bredbåndskunder.


TikTok vil stoppe doomscrolling - 24tech.dk\nTikTok vil omlægge sin algoritme for at undgå, at deres brugere bliver mødt af en uendelig strøm af indhold, der kan være af negativ eller problematisk art. Det skriver selskabet i et blogindlæg.\nDet sker formentlig som et forsøg på at bekæmpe den bølge af kritik, som det sociale medie har fået for at have skadelige virkning på unge brugeres psyke.\nTikTok vil undgå at vise samme type indhold for brugeren\nIfølge TikTok var videodelingsplatformens “For You”-feed, som tilbyder en uendelig strøm af nyt indhold, kurateret af algoritmiske anbefalinger, allerede designet til at undgå gentagende mønstre med risiko for at kede brugerne.\nMen TikTok intensiverer det nu ved at træne algoritmen til at genkende og bryde mønstre af indhold med de samme negative temaer såsom “ekstrem slankekur eller fitness” eller “tristhed”, skriver virksomheden i blogindlægget. På den måde håber de at kunne “beskytte mod at se for meget af en indholdskategori, der måske er fin som en enkelt video, men problematisk, hvis den ses i klynger”.\nSkadelige psykofysiologiske reaktioner\nDoomscrolling eller Doomsurfing er et begreb, der dækker det fænomen, hvor man bruger meget skærmtid på at scrolle gennem en strøm af negative nyheder. Øget forbrug af overvejende negative nyheder kan hos nogle resultere i skadelige psykofysiologiske reaktioner.\nBegrebet ‘psykofysiologi’ dækker over menneskelig adfærd og processerne involveret i den med udgangspunkt i hjernens psykologiske processer. Når hjernen for eksempel bliver bombaderet med videoer med negative temaer på TikTok, så kan det udmunde i fysisk skadelige reaktioner.\n“Vi undersøger, om vores system utilsigtet kan anbefale kun meget begrænsede typer indhold, der, selv om de ikke overtræder vores politikker, kan have en negativ effekt, hvis det er størstedelen af det, en person ser, for eksempel indhold om ensomhed eller vægttab,” forklarer TikTok.\nArbejdet med at ændre på algoritmen sker i løbende dialog med eksperter på tværs af medicin, klinisk psykologi og AI-etik, forklarer firmaet.\nI sit blogindlæg oplyser TikTok også, at mediet ville lade brugerne afvise specifikke ord eller hashtags fra deres feeds, hvilket for eksempel ville hjælpe en vegetar, der ønsker at undgå kødopskrifter, eller en person med lavt selvværd, der ønsker at undgå skønhedstutorials.\nPlatformen har mere end en milliard brugere, hvoraf cirka to tredjedele er mellem 10 og 29 år.\nSe også: Folk ender i tvangssløjfe på sociale medier\nSociale medier i problemer\nDirektører for sociale medier, herunder TikTok, bliver for tiden indkaldt til Kongressen i USA for at svare på spørgsmål om farerne ved deres produkter.\nI en nylig artikel i New York Times, How TikTok Reads Your Mind, blev et lækket dokument fra virksomhedens ingeniørteam i Beijing med titlen “TikTok Algo 101” analyseret. Det blev det antydet, at algoritmerne optimerer feeds for at holde brugerne så længe som muligt i appen, selv om det betyder, at der vises indhold, der kan fremkalde selvskade.\nOgså Facebook og Instagram har mødt kritik for at være skyld i, at unge og børns selvværd påvirkes negativt af at være på de sociale medier.\nSe også: Nyheder om mennesket og teknologi