juli 2015 - www.musikforsjov.dk\nIh hvor har vi travlt.\nVi skal sove hos onkel Povl.\nJeg er en lille smule nervøs, men vi får vores tæpper med.\nMor skal til bryllup og Mads Muko's far, ham der hedder Jan, skal bo i vores hus og han passer sikkert rigtig godt på det .\nSå derfor skriver vi først rigtig dagbog på søndag .\nSå kom mor endelig hjem.\nIh ,hvor har hun været længe væk. Vi skulle sove hos onkel Povl, men allerede den første dag, så fandt Vimmer et hul i hegnet og så løb vi lige en tur. Vi fandt en kat henne på den næste vej og den gøede vi en hel masse af. Så kunne onkel Povl også høre, hvor vi var og så kom han og hentede os .\nVi fik ikke skæld ud, men vi måtte ikke lege i haven uden snor mere\nVi har haft mange gæster her . Det hedder Åvangen,den vej, som Onkel Povl bor på.\nSå da mor endelig kom og hentede os, så var onkel Povl vist godt træt af os .\nSå nu er vi hjemme igen. Jeg har sovet i min egen seng i nat sammen med Vimmer og mor.Jeg sover faktisk endnu, for det er så dejligt.\nDet var bedre at sove hos onkel Povl end det var på den der hundehotel, Der var der ingen at lege med.\nMen vi har kradset ham på armen og det må man ikke, for han får blå mærker. Det var ikke med vilje, jeg ville bare kæle med ham.\nMor fortalte, at nu er Pernile blevet gift. Det var ude i en skov ved søen\nMor troede, at det var på en bro, men det var stedet, der hed Værebro.\nder var en præstedame og en masse mennesker og mor spillede harmonika for dem.Det kunne jesper vist ikke lide, for han spurgte hele tiden, om mor gerne måtte spille ude i skoven\n´Det måtte hun gerne. Hun spillede en sang, som hed: Det er så yndigt at følges ad.\nDet var for Pernille og Bendt\nNu er de gift og så skal de følges ad.\nNu er de kørt på ferie til Frankrig. De skal gå rundt i bjergene med store støvler på.\nJesper og Lucas og Sandra er blevet ovre i deres hus. Jesper vil rydde op efter selskaberne, så huset er pænt, når de kommer hjem fra bryllupsrejse.\nTrine ( som er Bo's datter ) har født en lille dreng, mens Pernille blev gift med Bendt\nHun er dygtig til at få børn.Nu har hun to børn .Og den lille dreng kom på bare en halv time.Det var rigtig hurtigt.\nVi har set billede af den lille dreng på computeren.\nHan er lille bitte.\nDet har jeg også været en gang, men jeg var en hundehvalp, hedder det.\nDenne her baby er en menneskehvalp. Han skal drikke mælk hos sin mor. Det gjorde jeg altså også, da jeg var lille. Men det var hos min hundemor. Den lille dreng drikker mælk hos Trine .\nHan ser meget sød og meget lille ud.\nDumme, dumme Vimmer og lidt dumme, dumme mig.\nDet var vist onkel Povls skyld, for han kom lige pludseligt og ville drikke kaffe.\nJeg havde sovet og så var det rart, at han kom.\nMen så var det at Vimmer smuttede ud og så smuttede jeg med.\nJeg skulle jo passe på hende ikke !!!\nMen hun løb hurtigt og det var varmt, så jeg løb tilbage til mor. Da jeg så kom op på terrasen, så kunne jeg høre, at hun gøede af en kat og så rendte jeg igen.\nMor kom slet ikke med mig, hun drak bare kaffe.\nMen lidt senere så¨fandt Vimmer katten. Næh ,hvor hun larmede .\nSå gik vi op efter hende og mor masede ind i en masse brombær og der gik hul på hende flere steder\nImens så rendte Vimmer igen\nVi snakkede med en masse mennesker oppe på den næste vej og Vimmer var der hele tiden, men hun ville ikke komme .\nVi besøgte en famile, der sad og spiste i haven og Vimmer var der også, men hun kom ikke\nSå rendte hun væk igen, men nu var hun ved at blive træt, så hun gik lige hen til mor og fik snoren på\nVimmer lagde sig ned i græsset hele tiden, fordi hun var træt, men mor ville ikke bære hende, fordi hun var vred på hende\nSå hun måtte traske hele vejen hjem\nDa vi så endelig kom hjem, så gemte hun sig under sofaen, fordi hun vidste godt, at hun havde været uartig.\nI dag skal mor købe ind for Bibi og ordne hendes vasketøj\nSå skal hun købe hønsemad og hun skal også hente ællingerne og gæslingerne\nGæslinger er planter om foråret, men på denne årstid er gæslinger navnet på de små fugle, som bliver til store farlige gæs.\nDe er ikke store endnu, men det bliver de\nDerfor skal mor også købe fuglemad til dem .\nI dag kom vi altså tidligt op.\nDet var Ane-lise fra harmonika-orkestret, hun var blevet bange og hun ville snakke med mor. Bagefter så kikkede mor på uret og der stod klokken 9. Så mor skyndte sig at stå op.\nNu er hun ved at skrive min dagbog. Vi har nemlig pludelig rigtig god tid, for klokken er kun 5.30. Uret i sove-værelset er gået i stå.!!\nDet gør ikke noget, siger mor. "Man kan sove, når man bliver gammel."\nHvornår tror du, at hun bliver det ??\nSå skal hun måske ned og bo på Bakkebo eller Skovsminde\nHvor mon vi så skal bo? 'Er der sådan et sted for hunde eller kan vi komme med.?\nJeg tror nu ikke,at det bliver snart, for mor er ikke spor af gammel.\nHun er lidt revnet i huden, men hun kan faktisk en hel masse\nHun kan passe dyr og vaske tøj og klø mig på maven og finde Vimmer, når hun løber væk\nHun kan også passe de gamle damer, når de bliver for gamle eller kede af det.\nOg så kan hun spille både på harmonikaen og på klaveret\nOg give kaninerne mad og hønsene og i dag skal hun hente ællingerne.\nI går aftes kom onkel Poul.\nHan havde jordbærkage med, den smagte rigtig godt.Han er god til at klø mig på maven, men jeg må ikke kradse ham på armen, for så får han blå pletter.\nSå bliver mor skrap og så siger hun :" nej stop" og så kan jeg godt høre på hende, at hun mener det , Så holder jeg også op eller også gør jeg det meget forsigtigt, når mor ikke ser det . For jeg vil så gerne kæles.\nJeg har sovet hos onkel Povl, mens mor var i Jyland, så nu kender jeg ham rigtig godt.\nHan har et fint gult hus og det ligger ikke så langt væk fra vores hus.Man kan køre i bil derover, så varer det kun en lille bitte tid ,.Så er man der.\nVores hus er rødt.Det skal snart males nogle steder, fordi malingen er slidt af.Det er blæsten og solen, der har gjort det.\nMan skal passe meget på, når hun maler, for hvis man går hen ved den våde maling, så får man farve på pelsen og den kan næsten ikke gå af .\nDa jeg var lille, var jeg inde og lege med en fremme hund i en have og damen, som havde hunden, hun var ved at male sit hus meget blåt.\nJeg var så lille, at jeg ikke vidste noget om maling ,så jeg hoppede op i malespanden og så blev jeg lyseblå. Damen vaskede mig meget hårdt, men alligel var jeg lidt blå bag ørerne, da jeg kom hjem til mor.\nSå vaskede hun mig også.\nDet er næsten vinter og mor har den tykke sweater på og vi har også tændt i kakkelovnen\nDet er nu hyggeligt nok.\nI dag skal mor ikke langt væk.\nDet var også ved at blive lidt kedeligt.\nJeg gider ikke ligge og sove hele dagen sammen med Vimmer.\nJeg vil også lege med kaninerne og løbe efter en bold og spise dejlig mad og gå tur flere gange .\nMor er forkølet og hun har lidt ondt i halsen. Det var, fordi det blæste sådan i går. Mor var i Rørvig sammen med Banden og besøge Birthe i hendes dejlige sommerhus.\nBirte har en stor sort hund ligesom Balder, det er bare en dame-hund .\nDen løber væk ligesom Vimmer, så den måtte lidt af tiden sove i sove-værelset helt alene, mens gæsterne var der .\nSå sad den der og 'vuffede'.\nDet var nu synd for den, synes jeg .\nMor sagde det også til Birte og så fik den lov til at komme ud igen og mor passede på den\nDen ville gerne kæle med mor og den kom hen og puffede til mor, ligesom jeg gør, når jeg gerne ville kæles\nJeg kunne lugte, at den havde kælet med mor, da hun kom hjem.\nJeg synes, at det er er lidt underligt, at hun kæler med fremmede hunde,når hun ikke er sammen med mig. Men mor siger, at den hund fik slet ingen kæl i går og det var da synd for den -\nI dag skal mor hente ællingerne . De er så store, at der ikke skal lampe hos dem .\nDe er ikke lysegule mere, de er ved at få fjer\nVores kyllinger har fået små vinger og de behøver snart ikke deres mor.\nBibi er vist syg, for hun ringede, så mor kører ud og ser til hende.\nDet gør hun vist klokken 9.\nLige nu er det vældig tidligt\nVækkeuret ringede og så sagde jeg til mor, at hun skulle stå op. Ellers så sover hun bare videre .\nMåske skal vi putte i den store stol om lidt\nSå får jeg måske mit eget tæppe på og så skal vi bare ligge stille og være sammen .\nDet bliver man glad og blød af .\nØv, hvor det regnede, men det blev alligevel en rigtig god dag . Mor hentede vores gæslinger ---som altså er nogle fugle- nede hos Bedstemor Ann.\nDe kostede store penge, så der bliver vist ikke råd til ænder i år. Mor vil nu alligevel spørge på Sodemarksvej, om de har nogle ænder, som mor kan købe. Men det skal være til små penge, siger hun\nHvordan penge kan være små, det forstår jeg ikke .\nJeg troede, at alle penge var ens, men det er de altså ikke .\nMor talte alle de penge, som vi har, fordi folk betaler for æggene, som de køber i skabet nede ved vejen\nDer kunne blive til at betale for gæslingerne og måske bliver der til ællinger også.\nDe er ikke særlig kønne, de nye fugle. De er ved at vokse fjer. Mor siger, at de er teenagere og det er derfor, de ser sådan ud .\nJeg fik lov til at komme ind i buret til dem . Der lå jeg lidt og kikkede på dem . I begyndelsen var de bange for mig, men da der var gået en lille smule tid, så kom de helt af sig selv hen til mig.\nDen ene trampede på¨min hale, men jeg lå helt stille, for det var jo ikke med vilje, at den trampede.\nSå jeg slikkede den bare.\nDet kunne den vist godt lide, for den blev lidt henne hos mig.\nMåske får jeg lov igen i dag at komme ind til dem .'\nI dag skal mor til tandlægen. Det kan hun ikke lide. Han stikker fingrene ind i munden på hende\nHun sku' ta' og bide ham i fingrene, når han gør det\nHan kan holde sine fingre for sig selv.\nMen det gør hun ikke. Hun finder sig i det. Han skal se, om mor har fine tænder.\nDet har hun, synes jeg .\nFine tænder, som kan spise mad.\nDet er det, man bruger dem mest til.\nMan kan godt hapse med dem, men det må man ikke\nSå er man uartig og skal gemme sig, indtil man bliver artig igen.\nI dag er det en slags sommer\ndet regner da ikke ---endnu\nI går hængte mor vasketøjet ud i musikgården\nMan må ikke hapse det, men det er altså så sjovt at hoppe op og hapse i tøjet.\nDet er sjovest, når det lige er hængt ud, for så er det vådt og så sjasker det om ørerne\nEn gang imellem,hvis man hiver i det, så siger det sådan en sjov lyd og så falder det ned i hovedet på mig og så kommer Vimmer farende og så hapser vi begge to og leger med det. Men så´kan I bare tro, at mor kommer hurtigt\nSå må vi ikke lege med det mere og vi skal skamme os en hel masse.\nMen det er næsten ikke til at lade være\nDet basker om ørerne på e'n og det er ligesom det siger:" prøv, om du kan fange mig" og så er man da nødt til at hapse\nNå, men det blev tørt i går, så i dag er der ikke noget at hapse\nMen noget skal jeg da lave\nJeg kan ikke ligge og sove hele dagen\nJeg gør det om morgenen, men det er mest, fordi mor står så urimelig tidligt op. Jeg er slet ikke færdig med at sove\nSå tager hun badekåben på og så går hun rundt i haven og i drivhuset og siger godmorgen til blomsterne\nVi har den flotteste have i hele Gilleleje, siger hun\nDer er tusindevis af blomster alle vegne\nDer er masser af farver og der kommer hele tiden nye blomster.\nDer er nogle små træer nede i haven\nDe har sjove hvide og lyserøde blade og det kan man se ude fra vejen, så mennesker, der kommer forbi, de stopper og så siger de:\n"Næh, se lige der"\nSå må man ikke gø,man skal bare stå stille og logre med halen.\nDet er altså svært, når det ikke er nogen man kender..\nJeg kan bedst lide at gø af dem ,så de ved, at her bor nogle store og farlige hunde, som passer på mor og huset .\nDen der mus i køkkenet.\nAltså, jeg så den i morges.\nJeg kom lige ud sammen med mor for at børste tænder og så løb det frække dyr lige hen over gulvet og om bag ved komfuret\nIh hvor blev jeg altså vred\nKomfuret sidder fast, så der kan man ikke mase sig ind.\nI nat sætter vi en musefælde ud i køkkenet, så måske kan vi fange den\nDet er rigtig irriterende ,for det er mit køkken og jeg vil ikke have en mus derude. Men jeg ved godt, hvorfor den gemmer sig derude.\nDet er, fordi den har boet ude på marken og nu er bondemanden ved at høste sit korn og så bliver den bange og så løber den ind til os og gemmer sig\nMen vi vil altså heller ikke have den\nNår bondemanden er færdig med at høste, så kan den godt flytte tilbage til marken ,så hvis den løber ind i fælden i nat, så kan vi bære den ud på marken i morgen.\nMåske skal vi sætte et skilt op, hvor der står:\n" ADGANG FORBUDT FOR MUS"\nMåske er musen så lille, at den ikke kan læse, men så kan jeg læse det for den\nJeg kan læse----næsten\nJeg kan godt læse "adgang forbudt" for det har jeg set før.\nNår vi er ude at gå og vimmer så vil løbe ind i en fremmed have, så siger mor: "nej, man går ikke ind i fremmede haver"\nDet er adgang forbudt.\nSå skal man skynde sig at løbe ud igen eller kommer der måske en fremmed dame, som ikke kan lide hunde\nSådan er det også med os.\nVi kan ikke lide mus i køkkenet, så det er adgang forbudt for mus\nHvis de havde fåët lov af os, så var det jo noget helt andet.\nMen det har de altså ikke .\nDe gæslinger, de spiser os ud af huset, siger mor.\nDet betyder, at de spiser hele tiden.og de drikker masser af vand.\nMor er ved at lave et større bur til dem\nDet skal stå ovre i hønsehuset, når det er færdigt.\nSå kan de gå rundt og pippe derovre.Og så vil vi give dem et stort badekar, for gæslinger kan lide at jokke rundt i vandet.\nMen det bliver altså ikke i dag, for mor skal til Bente og spille med banden.\nHun har købt en gave til Bentes Jens , fordi han er så sød. Det er et stykke ost.\nDet er måske en underlig gave ,men Jens elsker sådan en ost, der lugter rigtig grimt.\nBente kan ikke lide det, så Jens må have den ude i garagen\nNår mor så kommer hjem derfra,, så er hun nok træt .Så skal vi sove til middag sammen og så er en dag næsten gået.\nI går var der den der hund, som vist er en reklame, på fjernsynet.\nDen sidder og nikker med hovedet og ser fjollet ud .\nJeg gider ikke gø af den mere, for jeg ved godt ,at det kun er en film ,men Vimmer har ikke opdaget det endnu, så hun kommer farende, lige så snart hun hører den musik, der hører til og så gø'r hun, så hun hoster bagefter\nJeg havde en tæge i går . En stor en\nMor og mig skulle lige have en kæl, mens vi gik tur og så mærkede hun den\nDen sad oppe ved det ene øre.\nMen mor er ikke bange for sådan e'n\nHun masede den lige.\nDet var lige, så det sagde sprut og så var den væk\nJeg har nu ikke kunnet mærke den, fordi den sad bag ved øret .\nMen det er rart, at den er væk.\nNår vi så kom hjem, så skulle jag have medicin på og jeg skulle også have vasket numsen, fordi jeg har racermave.\nDet ser grimt ud i min hvide pels.\nSå kommer mor varmt vand i en skål og så vasker hun mig med en dejlig varm og våd klud.\nSå kommer sæben.\nJeg kan faktisk godt lide det.Varme klude er meget hyggelige og så er jeg helt alene med mor, for Vimmer tror ,at hun skal i bad og så forsvinder hun.\nSomme tider kan jeg ligefrem drømme om sådan en våd og varm klud i numsen .\nDet er også godt, at hun sørger for, at jeg ser ordentlig ud .Tænk, hvis jeg møder fremmede hunde og jeg så havde sådan en snasket bag.\nIh, hvor jeg glæder mig. I dag kommer Sandra. Jeg tror, at hun gerne vil lege med mig. Jeg skal bare huske, at jeg ikke må springe op ad hende, for så bliver hun ked af det .\nVi skal have dejlig mad og mor skal snakke med Laila og Jesper ,mens jeg leger med Sandra\nMåske vil hun læse en historie for mig.Så skal jeg nok sidde stille og lytte til hende\nMåske den om Pipi Lanfstrømpe. Den kan jeg godt lide. Mor hår læst noget af den for mig. Det er noget med en hest, som bor p¨å terrassen\nDet er ligesom hos os .\nHer er det en kanin, som bor på¨terrassen .\nI dag skal gæslingerne over at bo i hønsehuset.\nDe har alt for lidt plads i buret og de lugter grimt. Nu har mor lavet et stort bur til dem i hønsehuset\nDet bliver de sikkert glade for . Der er masser af halm i buret og de skal have et kæmpe vandfad, for de er tørstige hele tiden\nI morges drak de al vandet på et øjeblik og så gav mor dem noget mere og alligevel var de tørstige .\nI går var mor til sommerfrokost hos Bente sammen med onkel John.\nEgentlig skulle hun have svømmet i Bentes svømmebassin, men så blev det for sent\nDet gør hun en anden dag .Bente sagde, at hun gerne måtte komme og svømme .\nDem fra banden var der næsten alle sammen\nDer var Frederik og Inge og Hans og Ina og Lis og Niels og Povl og mor og Bente og Jens.\nMor havde den der ost med til Jens og den blev han rigtig glad for. Mor fik knus.\nJeg fik knus i morges, fordi vi puttede så dejligt.\nBare hun ikke kysser mig på mulen, så er det dejligt.Men mulekys, det kan jeg ikke fordragre\nDet er ligesom at mor kommer alt for tæt på mig og så bliver hun alt for stor.Men kæl og kram, det er ok.\nNavnlig når vi leger vildt\nDet gør vi en gang imellem\nså vrøvler vi rundt alle tre og 'vuffer' og kilder og hopper, lige indtil vi næsten ikke kan få vejret og mor siger stop.\nDet er en god leg.Men kun med mor. Ellers bliver jeg bange .\nJo, onkel Povl må også gerne lidt,for han er rar .\nIh, hvor skulle jeg prutte og mor ville slet ikke stå op.\nJa ,det vil sige\nHun stod op og åbnede døren til musikgården, men det var ikke nok. jeg skulle rigtig prutte\nMin mave var helt fuld af rejer og alt det fra i går, da vi havde gæster.\nSå jeg løb ind i soveværelset, hvor mor lå under dynen og så gøede jeg af hende\nSå vendte hun bare ryggen til mig og puttede sig læøngere ned under dynen\nMen så skulle I bare høre Vimmer\nHun er virkelig dygtig til at gø-\nHun gøede og gøede lige, indtil mor stod op og tog tøj på-\nNu har vi været på gaden og jeg har det meget bedre . Den der racermave er gået væk, så nu kan jeg slappe af .\nMor sidder og skriver dagbog om det . Klokken er ganske vist kun 7 nu, men det gør ikke noget. Bare hun er stille, så kan jeg sove videre .\nMor skal købe ind for Bibi i dag.\nHun kører nok om lidt.\nDer er også noget ,som skal stryges, siger hun, så Bibi kan blive fin i tøjet.\nI går kom Jesper og Laila og Sandra.\nNu er Sandra blevet så stor, at hun slet ikke er bange for Vimmer mere.\nHun klapper hende bare ---og så kan hun læse.Hun satte sig lige over i sofaen og læste bøger, som mor havde købt til hende\nJeg kan ikke læse,men jeg går jo heller ikke i menneskeskole\nDe underviser vist heller ikke i læsning på hundeskoler, tror jeg .\nMor kan sikkert lære mig det, men jeg har ikke lyst,\nJeg vil hellere grave huller i græsplænen og lege med Vimmer og jage Linda's dumme kat.Det er jeg til gengæld virkelig god til.\nMan skal løbe rigtig hurtigt for at fange den og så hopper det dumme dyr op i et træ og så kan man stå dernede på jorden og gø-\nJeg kan ikke fordrage katte .\nI dag var det oldefars fødselsdag .\nDet var dengang for længe siden .Mor har fortalt om det,, fordi det var sådan en hyggelig dag.\nDet var i Hornbæk og der kom masser af gæster.\nDer kom en masse gæster, der hed fastre og deres mænd og der kom to damer, der hed Plys og Plysine .Det var to damer, som arbejdede samme sted som oldefar.\nDet hed Hafnia.\nOm sommeren boede de i Hornbæk, men ellers boede de i Hellerup i en lejlighed der, hvor mor boede, da hun blev gift med Ole.\nSå kom der også en masse naboer og de spiste alle sammen morgenmad i haven, for vejret var næsten altid smaddergodt.\nDer var også onkel Ibs far og mor, for de boede lige ved siden af oldefar og oldemor i deres sommerhus.\nI dag skal vi ikke holde fødselsdag, for oldefar en blevet en engel for længe siden, men i morgen er det Sandras fødselsdag .Hun bliver 8 år.\nDet er ikke særlig mange, men det synes Sandra\nDa hun var her forleden dag snakkede hun hele tiden om fødselsdagen .\nNår jeg har fødselsdag, så råber mor hurra og så skal vi have gnavenben og så danser vi.\nDet er noget værre pjat. Men det gør vi altså.\nSå tager mor fat i forpoterne og så hopper vi rundt, mens hun synger fødselsdags sang og Vimmer gø'r.\nMåske skal vi også danse i morgen.Jeg ved det ikke\n.Men hvis hun begynder på det pjat, så gemmer jeg mig under sofaen.\nI går fandt Vimmer den der gummi-gris under sofaen.\nVi har ledt efter den rigtig længe og så lige pludselig, så fandt Vimmer den .Så i nat har den været med i seng.\nFru kanin er ved at lave babyer.\nDet var egentlig ikke meningen, men den hvide kanin, som bor på terrassen, den ville så gerne og så lod hun ham gøre det der, bum bum bum ,så nu kommer babyerne .\nHan hjælper slet ikke med.\nDet er bare hende ,der skal passe dem\nSådan en mænd!!\nI dag er det Sandras fødselsdag og mor skal besøge hende i noget, der hedder Ålsgårde, Det er der, hun holder ferie.\nSolen skinner, fordi hun har været artig, siger mor.\nDet passer vist meget godt, for det øsregnede, da Vimmer havde fødselsdag ..\nPå min fødselsdag var det også godt vejr, men ikke så meget sol ,fordi det ikke er om sommeren.\nDa mor kom hjem fra spilletime hos onkel Povl ,så gik vi tur. Det var næsten mørkt, men man kunne godt kikke ind under hækkene efter pindsvin. Der var nu ikke nogen\nMen da vi så kom helt ned til enden af vejen, så var det et stort pindsvin inde på en græsplæne. Vi kom begge to til at gø og så fik vi ikke lov til at se nærmere på det .\nMan skal være stille, så får man lov.\nDet løb rigtig hurtigt hen over plænen .\nMan kunne lige se det i mørket, der var begyndt at komme.\nJeg ville gerne have set rigtigt på det, men mor ville ikke have det, fordi vi gøede\nDet var også dumt..\nDet skulle vist ud for at finde mad.\nDa vi kom hjem lagde vi hønsene i seng. De sidder højt oppe under loftet og sover.\nGæslingerne er i deres bur nede på gulvet og hønemor med kyllingerne har et stort bur som står oppe på et bord.\nDer var desværre ingen pindsvin derovre.\nKun kaninerne og hønsene og kyllingerne og gæslingerne\nMor skal pakke Sandras gave sammen i fint papir og med sløjfer. Sådan skal man gøre, når det er en gave\nSidste mandag, hvor mor var til gilde hos Bente og Jens, da havde hun en gave med til Jens.\nDet var en gaaammmmel ost.\nSelv om det var mad, så var det alligevel en gave, så mor pakkede den ind i plastik og bagefter i fint papir med blomster på----og bagefter en stor rød sløjfe.\nJens elsker ost, men han må ikke have den inde i huset. Han skal spise den ude i garagen ,siger Bente.\nDet synes jeg nu er en lille smule synd for ham.\nNår jeg får noget lækkert, så må jeg spise det lige, hvor jeg vil-bare ikke inde i sengen. Men selv om det måske er et rigtig fedtet kødben, så må jeg gerne spise det inde i sofaen.\nSå gør mor den bare ren bagefter.\nOg hun bliver ikke spor sur. Hun siger, at vi skal have det rart allesammen.\nDet er pænt af hende\nSå nu farer hun rundt med den støvsuger igen.\nDet er da irriterende, at der skal være sådan en uro her om morgenen, når man er allermest søvnig\nNu har jeg gemt mig inde i bunden af klædeskabet i håb om at få en smule ro\nHun har opdaget mig, men jeg tror, at jeg får lov til at ligge her i fred.\nOm lidt så skriver hun breve og så er hun ikke 'farlig'\nSå glemmer hun alt om mig og at jeg ligger lige ovenpå hendes pæne sko.\nEgentlig er hun ikke så vild med, at vi kravler ind i skabet\nDet er ikke meningen, at hunde skal være der, siger hun .Men der er så dejlig fredeligt derinde\nStøvsugeren kommer ikke derind og Vimmer sover oppe i dynen, så jeg har det hele for mig selv.\nSomme tider er det fedt bare at være alene . Ingen, der siger ,hvad man skal gøre og man kan ligge og klø sig i øret eller på halen i fred og ro. Det er ligesom at have fødselsdag . Der må man nemlig næsten bestemme, hvad man vil lave\nI går var det Sandras fødselsdag og mor var med. Hun havde købt nye sko med blomster på til hende og en malebog og en skrivebog og penge, så hun købe noget selv.Der var også et kort med en sød hund på.\nHun skulle altså ikke have en hund. Den var der bare på billedet.\nMor kom først hjem, da det var mørkt, men det er jeg så vant til.\nNår hun så kommer, så forventer hun, at man skaber sig helt tosset for at vise hende, at man har savnet hende\nDet gør både Vimmer og mig så. Vi hopper op ad hende og gø'r og når hun så er tilfreds, så kan man slappe af igen\nSå skal vi have en kæletur i sofaen og kikke lidt fjernsyn, inden vi går i seng,\nDet er sådan en hygge-tradition.\nDet var et nyt ord, jeg har lært.\nDet betyder, at man gør noget som er rart, lige så tit man kan .\nVI hygger rigtig tit . Ikke kun om aftenen .Det kan være om morgenen, inden vi er stået op, eller når vi tager solbad i den grønne stol, eller når vi tager en 'morfar' sammen med mor.\nI dag skal vi på tur ud i skoven\nDet har mor lovet.Jeg ved ikke, hvad for en skov det bliver ,men der er sjovt at være i skoven\nTræerne er kæmpestore og man kan gå og skrabe i alle bladene og grenene og man må tisse lige, hvor man vil.\nVi skal køre bil for at komme derhen\nI går kom både vores kyllinger og vores gæslinger ud at lege i hønsegården .-\nDet var lidt svært i starten, for de der kyllinger, de smutter så hurtigt rundt og man må ikke løbe efter dem, for så hyler de efter deres mor og så kommer hun farende og hakker efter e'n.\nOg mor siger hele tiden : forsigtig forsigtig.\nDen ene lille kanin var hoppet ud af buret, da vi kom derover i går aftes for at sige godnat.\nDen rendte ud i mørket og Vimmer var hurtig. Hun fandt den bag nogle brædder og så løftede mor den op og bar den tilbage til dens mor.\nFordi vi hjalp til med det, så fik vi kyllingebidder, da vi kom ind i stuen.og mor sagde: næh, hvor er I flinke\nSå bliver jeg stolt og glad og helt varm i pelsen.\nDen pels for resten , den trænger vildt meget til et bad.\nJeg bliver så snavset om sommeren, fordi jeg ruller mig i græsset sammen med Vimmer, når vi går tur.\nSommetider er det i græsset ( det er det mest), men en gang imellem er det også i sten og grus og når man så har en flot hvid pels som min, ja, så kan det jo ses, når man får noget snavset på¨.\nJeg er ikke så vild med det der baderi,men man bliver flot af det .\nSidste gang fik jeg bad i koldt vand. Det var VImmers skyld, fordi hun løb væk og så blev vandet koldt, mens vi hentede hende ovre hos LInda.\nVarmt vand kan godt være rart.Det kan være næsten som at ligge foran kakkelovnen om vinteren.\nMor har ingen pels ,men om vinteren så har hun faktisk en pels,men den vokser ikke på hende altså, den hænger på en bøjle inde i det ene værelse. Den har hun på, når det er vinter.Men det varre længe endnu.\nLige nu er det sommer----en gang imellem .\nSomme tider er det regn,men det hedder alligevel sommer.\nNår det hedder vinter, så er der ikke regn, så hedder det sne.Sneen er regnen, detrbliver lavet om oppe i skyerne .\nI kan tro at jeg er fuld af tang i pelsen ----og sand\nDet sidste er det værste, for det klør.\nVi kørte på stranden midt på dagen i går. Det blæste ganske vist og der var sorte skyer på himlen,men mor sagde, at hvis det blev regnvejr, så kunne vi jo bare hoppe ind i bilen.\nMen det blev det slet ikke\nDer var masser af våd tang nede på stranden og der var en stor hund, som gerne ville lege med os. Vi havde de lange snore på.\nDet behøver jeg nu ikke, men Vimmer skal have snor på, for hun kommer ikke, når man kalder på hende\nDet er dumt af hende, for det er sjovt at være uden snor\nMen det er også lidt farligt, for så er mor jo ikke lige i nærheden, hvis der er noget, der ikke er rart .\nDet var der nu ikke i går. Der var lidt bølger og Vimmer pjaskede selvfølgelig ud i det .\nHun tror, at hun kan bestemme over bølgerne, så hun gø'r og så bider hun i vandet. Når hun så opdager, at det ikke kan lade sig gøre, så bliver hun ked af det og løber hen til mor.\nJeg gravede et kæmpehul i tangen og det var vist der, jeg blev fuld at sand.\nVimmer kom og hjalp til og vi gravede og gravede lige til der kom vand op af huller.\nJeg havde sand i ørerne og i munden og vimmer var også hel fuld.\nSå legede vi fangeleg med det der tang. Man kan løbe efter det, når mor smider det og man kan lege, at det er et farligt dyr og ryste det fra side til side.\nMan bliver rigtig træt af at være på stranden .\nBagefter kørte vi hjem og mor børstede sandet af os men alligevel drysser der nu sand alle vegne, hvor jeg har ligget.\nMåske et varmt bad ville hjælpe.\nSå kom onkel Povl og spillede med mor. De er blevet meget dygtige til det.\nMan kan ligefrem nyde det .\nOnkel Povl spillede på den røde harmonika, den har sådan nogle flotte lyde og mor spillede på den sorte.\nTilsidst blev jeg altså træt af al den dejlige musik og så faldt jeg i søvn. Da jeg vågnede, var onkel Povl gået og solen var også væk.\nI dag skal mor ud til Hans og spille med Banden, Så skal de spille et 'synge-program', som ikke er så svært,.det lyder ikke altid så rart, når banden spiller, så det er godt, at jeg ikke skal med.\nSå vil jeg ønske, at det bliver solskin. Så vil jeg ligge på brædderne på terrassen og sole mig.\nDer er så mange blomster i vores have lige nu\nMor bliver ved med at komme og hente mig og sige, at jeg skal lige se dette her og så siger hun:" næh, hvor er det flot, altså."\nSå kikker jeg da også, men det er jo bare blomster\nDe kan ikke spises\nMen jeg har stadig racermave\nIkke så meget som i går, men når jeg har det, så spiser jeg græs. Så kommer jeg til at kaste op og så går racermaven somme tider over\nJeg var ude i musikgården i morges og der fandt jeg en ny plante\nDen hed hindbær-blade\nDet smagte faktisk ganske udemærket, så dem spiste jeg en hel masse af.\nSå nu må vi se om det hjælper.\nJeg tror nu ikke, at jeg bliver populær, hvis jeg spiser hendes blomster.Med bladene gør det ikke så¨meget, for dem er der masser af\nMor har fået en plante af onkel Povl\nDen hedder 'pletter i luften'\nDet er sådan et fjollet navn. Den stod ude i udestuen på¨bordet, men i morges stod kaninen ovenpå mors badetøj og så kunne den lige nå at spise af planten\nSå fik mor travlt.\nHun skyndte sig ud og hentede den og nu er den sat ind i det tomme kaninbur sammen med alle de andre planter.Så bliver de ikke spist af kaninen, for der kan den ikke nå.\nSå hvad er nu det ?\n. Der er nogen ude på broen over til hønsehuset\njeg må lige se, hvad det er\ngrrrrrrrr vuf vuf\npiv piv piv hvin\nDet var bare en af de små kyllinger ,der var kravlet ind under døren og så spænede den rundt ude på broen.\nMig og Vimmer jagede den ind på toilettet, så mor kunne fange den og sætte den ud i hønsegården til de andre kyllinger.\nDen sorte kylling er druknet i en balje med vand\nDet var i går. Vi kunne ikke finde den, men så var den faldet ned i vandbaljen og kyllinger kan ikke svømme, så den var helt våd og helt død. Det var synd for den\nJeg synes ikke, at små kyllinger skal blive til engle, det er alt for tidligt. Jeg synes, at de først skal blive til gamle høns og så til engle\nSådan synes jeg, at det skal være.\n,Ha, så kan hun lære det\nDumme Vimmer, men det så sjovt ud.\nDet var lige i morges\nSå skulle vi ud på terrassen for at sige godmorgen til vejret og blomsterne\nMen der bor jo den hvide kanin og den kom lige hoppende for at sige godmorgen.\nDen stak snuden helt hen til Vimmer og så snøftede den rundt i Vimmers pels.\nJeg stod musestille sammen med mor og kikkede.\nVimmer stod bare og gloede dumt på kaninen og så kommer det sjove.\nKaninen hoppede op på ryggen af Vimmer og ville lege ' far og mor og børn' med hende.\nSå kom der fart i Vimmer . Hun hylede og så spænede hun ind i huset og ind i seng. Her gemte hun sig under dynen .\nHa, det så skægt ud.\nså 'koster' hun alle vegne og støvsuger og flytter rundt på alting\nOg alle de gamle gnaveben, som vi har gemt rundt omkring, de bliver samlet sammen og så bliver de båret ud i køkkenet\nSå bliver de fyldt med leverpostej og så kommer de i fryseren\nNår man så har været rigtig flink, så får man sådsan et gnaveben med leverpostej i. Det er rigtig guf for hunde.\nMåske vi får sådan e't ,når mor er færdig med at gøre rent. Men det varer vist længe, for hun har en kæmpelang seddel. Vi skal også vaske tøj og lagner, for der kommet kødben på og det ser ikke så pænt ud .\nAlting skal se pænt ud. Lige nu ser her ud, som om mor har haft travlt de sidste par dage ,men det har hun faktisk også-\nI går kørte hun med Bondemand Jan efter mad til kaninerne .\nJan har bier i sit bi-bo. De 'bier' rundt og laver honning. Måske vi skal have honning fra bierne til vinter.\nJans kaniner er større end vores.Det er, fordi hans kaniner skal blive til mad.\nVores kaniner bliver ikke til mad, de er bare kaniner, der bor hos os .\nNogle af dem er søde og der er e'n ovre i hønsehuset, der vil bide, når man hopper op til den ,men de andre er søde nok.\nÆllingerne er ved at få fjer på ryggen og ser vældig pæne ud, men de er altså dumme. I går aftes da vi ville sige godnat til dem, så rendte de ud i mørket og mor måtte løbe rundt efter dem og til sidst måtte hun fange dem e'n af gangen og bære dem ind i hønsehuset.\nDet er da dumt!!\nMor blev ikke færdig med det der rengøring i går, så hun fortsætter i dag .Det er godt nok irriterende.\nHun pudser vinduer og møblerne står ikke, hvor de skal og der er vandpjaskeri alle vegne.\nOg så bliver man jaget væk hele tiden .\nLige med et så kom hun med støvsugeren og så STØVSUGEDE HUN PÅ MIG\nDet var altså ikke spor morsomt.\nJeg gemte mig også inde under sofaen, men det hjalp ikke, for lidt senere skubbede hun sofaen ud fra væggen og 'kostede' løs og alle puderne hev hun ned på gulvet og så støvsugede hun inde i sofaen .\nI dag bliver det vist ikke helt så fjollet, det er vist mere borde og noder og den slags, der skal ryddes op-\nMen der er også noder alle vegen\nHver aften spiller hun med onkel Povl og så skal hun lige bruge nogen noder og så ligger der en hel masse tilbage på bordet, som hun ikke skal bruge den dag.\nNu skal det være slut, siger hun\nAlle de noder skal lægges på plads.\nNu bliver noderne lagt på plads og når hun så skal finde noget igen, så ligger bøgerne i bunker alle vegne bagefter\nI går kravlede Vimmer op på bordet i udestuen og så skubbede hun en stor stak bøger ned på gulvet.\nDer var bøger og noder alle vegne -----og forresten synes jeg også, at vi har harmonikaer alle vegne-\nDen der knapting, den spiller hun på hver dag, fordi hun gerne vil lære det og den anden ,den sorte, den spiller hun på med banden og den røde, den spiller hun på, når hun er i godt humør og den lille røde, den står ude hos onkel Povl.\nMan må ikke røre dem og ikke slikke på dem eller gnave i dem.\nDe er ellers lækre at slikke på, fordi de er meget glatte, men så skulle I bare høre et skrigeri\nFY FY FY FYYYYYYYYY ,råber hun og så hiver hun i ørerne . Så kommer harmonikaen op at stå på bordet.\nDet kunne hun jo bare have gjort med det samme ,men sådan er hun ikke indrettet, siger hun.\nDet er vist lidt det samme, som jeg gør, når jeg har et rigtig godt kødben.\nSå gemmer jeg det lige og så kan jeg ikke finde det igen og så hugger Vimmer det .\nJeg kan jo ikke hive hende i ørerne, men somme tider så hapser jeg hende i øret\nIkke hårdt, men bare sådan lidt, så hun ved ,at det er mit kødben.\nMor blander sig ikke .\nHun siger, at det skal vi selv finde ud af .\nDet er ikke en børnehave, siger hun.\nNå nej, det ved jeg da godt, men hun kunne godt somme tider sige noget til Vimmer, når hun er fræk.\nSå det er en juledato. Den 24., men måneden er forkert og så skal det være vinter.\n.Om 5 måneder ,så er nisserne kommet frem og så er det vinter og jul.\nJeg elsker, når det er jul. Så bliver huset pyntet og vi går ture i sne, som man kan rulle sig i lige som græsset nu.\nOg så er det så hyggeligt indendørs.Så er der varme på kakkelovnen og mor har lys alle vegne.\nMen lige nu hedder det stadigvæk sommer.\nDet er nu ikke så meget sommer om morgenen, så er det koldt\nI dag gad jeg ikke stå op, så jeg blev i dynerne sammen med VImmer. Men mor går rundt i haven i badekåbe og siger godmorgen til blomsterne .\nDet synes jeg ikke er rigtig sjovt\nJeg vil meget hellere snuse rundt mellem blomsterne .Der lugter lidt af ræv nede ved garagen,men jeg har ikke set nogen ræv\nDen kan bare komme an, så skal mig og mor nok jage den væk igen\nVores gæslinger har fået pels og de er snart lige så store som mig.De hyler stadig op, hvis jeg går hen til dem .\nUnderligt, at de ikke kan lære, at jeg gør dem ikke noget .Jeg vil bare snakke med dem .\nVimmer driller dem lidt, når hun er derude. Så løber hun efter dem .Så skriger de og så hopper hun rundt om dem . Det ser sjovt ud, men det må man ikke\nSå kommer mor farende og råber :" vil du så holde op.Ind med dig" og så får Vimmer 'time out.'\nDet betyder, at hun skal sidde stille lidt og tænke sig om .\nJeg tror altså ikke, at hun tænker særlig meget, for hun gør det bare en gang til.\nJeg tror ikke at hun forstår sammenhængen mellem 'time out 'og at hun jager med ællingerne .\nJeg forstår det godt.Jeg jager ikke med dem .\nJeg går bare stille og pænt hen for at snakke med dem, men de hyler nu også, når jeg kommer.\nI går fik jeg også 'time out'. Mor sagde , at det lød, som om jeg drillede, men det gjorde jeg ikke\nSå jeg sad og tænkte på, at det var uretfærdigt.\nJeg havde virkelig ikke gjort noget.\nJeg kan da ikke gøre for, at de skriger, de dumme dyr.\nHvor er den altså fræk, den høne\nVi kunne jo høre, at gæslingerne rappede alt for meget og så gik jeg med mor ud i hønsegården og der stod den store høne og hakkede på en af gæslingerne\nDet var grimt gjort. Selv om gæslingerne snart er lige så store som hønsene, så er de stadig babyer\nOg den frække høne er voksen og den burde hjælpe gæslingerne og ikke hakke dem .\nDet er den der høne, som er lidt brun og hvid, der gør det\nNu vil vi holde øje med den og hvis den gør det igen, så skal den have 'skæld ud '\nLige nu er der fred derude.\nI dag skal mor sætte de sidste billeder i ramme og så skal de ned på Bakkebo og hænge på væggen, så de gamle kan se, hvordan der ser ud på havnen\nDet er fotografier denne gang\nSidste gang var det en masse blomstermalerier, der skulle hænge dernede\nMor måtte til byen for at købe de sidste rammer til billederne . Nogle af blomsterbillederne blev solgt og så manglede vi billedrammer til de nye billeder,\nI dag står der i avisen, at det bliver blæsevejr og regnvejr\nDet er ærgerligt.Sommervejr er dejligt.\nI går aftes var det dejligt sommervejr.\nOnkel Povl kom, mens vi var úde at gå tur, Så gik han med og så spillede han og mor i udestuen hele aftenen .\nDet er, fordi de skal ud at spille for de gamle og så skal de øve sig-\nDet lyder faktisk rigtig pænt, når de spiller.\nMor øver sig om formiddagen og så prøver de om aftenen\nDet er en udmærket ordning.\nJeg kan ikke spille ,men jeg kan synge. Det lyder vist ikke pænt,men det er sjovt at synge .Så klapper mor mig på hovedet og nuldrer mine ører og så siger hun, at jeg er sød. Det kan jeg godt lide,så jeg synger med, når de spiller.\nVimmer kan ikke finde ud af at synge.\nHun vrider sin mund, men der kommer ikke lyd ud af hende\nHun prøvede flere gange i går aftes, men hun kunne ikke\nSå blev hun vist ked af det, for hun lagde hovedet på mors arm og kikkede på hende med store øjne.\nMor kan ikke spille med Vimmer på armen . Så holdt hun pause og prøvede at lære Vimmer det, men så blev Vimmer sur og hoppede ned og gøede.\nHun skal bare øve sig noget mere, så kommer det sikkert.\nIh, hvor har jeg travlt. Bare jeg kunne snakke ligesom mor, for det er somme tider svært at få hende til at forstå, hvad det er, jeg siger.\nNu i går aftes ,så øsede det ned og så løb jeg lige ud i udestuen for at se på vejret\nOg så sad en af vores høns udenfor på stakittet\nDen var pjaskvåd og sad og frøs.\nDer måtte den bestemt ikke sidde, så jeg prøvede at få mor til at forstå, at der var brug for hendes hjælp\nMen hun kunne vist ikke forstå mig, for hun sagde bare, at jeg skulle holde op med at gø.\nSå kom Vimmer til og da hun så den våde høne, så løb hun sammen med mig ind til mor.\nVimmer hapsede hende i ærmet og så rejste hun sig endeligt op.\nVi viste hende den våde høne og mor vidste lige med det samme, at hun skulle hjælpe den .\nHun sagde til os, at vi skulle gå ind i stuen ,så vi ikke forskrækkede den og så listede hun stille ud af døren, som fører ned i haven.\nHun var så stille, så stille\nDa hun så var kommet ud af døren ,så snuppede hun hønen.\nDen skreg, fordi den blev bange .\nDa hun så kom ind i udestuen med den og døren til haven var lukket, så fik vi lov til at slikke på den\nBagefter blev den tørret med det røde håndklæde, som egentlig er mit og så satte vi den over i hønsegården\nI dag skal vi finde det hul, som den er kommet ud af .\nMor havde racermave i går, så hun sad det meste af dagen i den store stol og sov.\nSå passede vi på hende.\nDet blev en dag helt uden musik\nMåske hun spiller for os i dag.\nUdenfor blæser og regner det, men det store træ har det godt\nDet hedder et trompet-krone-træ\nDet kan min mund slet ikke sige\nMen det er sådan skævt, så vi har sat sådan nogle tykke grene under stammen for at holde det oppe.\nPå planteskolen siger de ,at sådan et træ ikke kan gro i Danmark,men det gror her hos os og der kommer endda blomster på det .\nVi er vel nok heldige .\nVimmer prøvede at snakke med mor i går. Nej, hvor så hun sjov ud. Hun lagde hovedet på siden og så rynkede hendes mund og så kom der mærkelige lyde ud af hende\nHun blev selv helt forskrækket, da lyden kom og så gøede hun og mor måtte trøste hende\nSå prøvede hun igen, men det blev ikke bedre\nSå blev hun ked af det og gik ind i stuen.\nDet var nu måske lidt grimt af os, at vi grinede af hende, men det så så sjovt ud.Gæslingerne går ude i hønsegården og de siger også lyde.\nDet er sådan noget rodet piv- pib -kvæk -kvæk\nDet betyder vist ikke noget, det er bare en lyd.\nDe er også ligeglade med at snakke, bare de får noget at spise\nI dag skal vi plukke grene ned til dem fra træet, der står derude\nSå spiser de bladene\nDet er nogle underlige dyr.\nDe vil ikke spise sneglene. Det gjorde ænderne sidste år, men gæssene synes vist ,at det er for ulækkert\nJeg synes nu også, at det er ulækkert\nJeg har prøvet at slikke på en af dem\nDe er slimede og væmmelige\nMor sagde også:" lad være med det", men jeg ville bare lige prøve.Det gør jeg ikke igen\ni går da vi skulle gå aftentur, så sagde mor:\n"gå ned til låpgen og vent"\nMen så var det, at Vimmer ikke ville vente og da vores snore hænger sammen, så¨var jeg nødt til at følge med\nVimmer hev og halede i mig og vi kom helt over til naboens garage, før hun stoppede\nSå hang vores snor heldigvis fast i en stolpe til garagen og så kunne vi ikke komme længere\nJeg kaldte på mor og hun kom og hjalp os fri, men vimmer fik 'skæld ud' .\nI dag vil mor sømme et ekstra brædt på nede ved lågen, så hun ikke gør det igen.\nVi har fundet hullet i hønsegården . Det var buske, der havde revet hegnet i stykker.Nu er hullet stoppet ,så hønsene ikke kan komme ud.\nMor skal ud til Bibi, for hun siger, at hun ikke har mere mad.\nAv, nu kommer hun sikkert og hiver mig i ørerne\nNu har jeg væltet gasovnen i udestuen igen\nDen er da også dum ,at den står der og fylder op. Vi bruger den slet ikke derude. den står der ,fordi vi skal bruge den til vinter\nHun skulle tage og flytte den et andet sted hen\nFor den står i vejen for min musejagt\nNu går jeg lige ind og lægger mig i sofaen og lader som ingen ting\nSå tror mor, at det er kaninen ,der har gjort det og så kan hun hive den i ørerne .\nMon ikke hun flytter den ,når hun er færdig med at skrive min dagbog.\nDer er nu ikke meget at lave her i dag\nMor skriver og Vimmer sover og Gæslingerne spiser havregryn sammen med hønsene\nKaninerne gumler hø og jeg keder mig lidt,\nMor har siddet ved komputeren alt for længe, synes jeg .\nJeg har noget i det ene øre, som mor skal undersøge i dag.\nHun trykkede lige på det i går og det gjorde ondt.Men da var vi lige ved at sove, så det blev ikke til mere.\nDet generer mig ikke, men når hun stikker fingrene ind i øret på mig ,så gør det ondt\nDet kan hun da bare lade være med\nJeg går da heller ikke og roder hende i ørerne, vel\nHun roder mig alle vegne\nI går skulle jeg pludselig have vasket numse, da vi kom hjem fra tur. Det er den der racermave, som grisser min pels.\nNumsevask er faktisk dejligt . Kluden er varm og man får kæl og ros, når man står stille .Så vil Vimmer også have numsevask, selv om hun ikke trænger til det .\nDet får hun så. Se er hun glad.\nHun tror hele tiden, at hun går glip af noget\nNår jeg skal noget ,så vil hun også\nJeg er faktisk stadig gal på hende, fordi hun trak mig ud på gaden i forgårs. Når vi deler snor, så er jeg jo nødt til at følge med, når hun sådan hiver og haler i mig\nJeg vidste godt, at vi ikke måtte rende, mor havde sagt:" vent"\nMen så glemte Vimmer vist, hvad der var blevet sagt og så hev hun mig ud under lågen og ud på vejen\nHenne hos nabodamen sad vores snor så fast på en stolpe og så kaldte jeg på mor, at hun skulle komme og hjælpe os . Det var flovt at stå der og hyle\nOg det var også Vimmers skyld\nSå, nu kommer mor og nu ser hun den væltede gasovn\n:"fy Ninus" siger hun:" fy"\nHæ hæ, det var mig ,der gjorde det ,men det siger jeg ikke ,..\nSå regner det igen\nDer er masser af vandpytter nede på gaden og dem må man gerne drikke af . Det er sjovt, for man bliver sjaskvåd om mulen af det og hvis man pjasker ud i dem, så bliver man også pladdervåd på poterne\nSå kan man bagefter springe op ad mor for at sige til hende, at hun er sød og så laver man våde poter på hendes bukser\nMan må ikke gøre det på fremmede mennesker,for de kan ikke lide våde hundepoter\nMen mor kan\nHun siger sådan her\n: "Ih tak skal du have, jeg elsker våde hundepoter på mine rene bukser"\nSomme tider, så skifter hun bukser, når vi kommer hjem, bukserne med popterne på gemmer hun, fordi hun elsker dem\nI går lavede jeg også poter på det næste par. Så blev hun virkelig glad.\nHun nuldrede mig på ørerne og så sagde hun:" Jeg elsker dig"\nJeg elsker at gøre mor glad.\nForresten skal jeg have bad i dag. Der sidder noget inde i mit øre, som der skal creme på. Mor kikkede på det i går.\nDer er ikke noget rigtig galt, det vil bare se pænere ud ,hvis der kommer creme på.\nSå håber jeg ikke, at Vimmer vil gå og slikke på det eller grine af mig, fordi jeg dufter dejligt.\nMåske mor kan give hende et creme øre også.\nHun vil hele tiden det samme som mig.\nVi har fået brev fra Pernille og Bendt. Der var billeder fra deres bryllup.\nMor blev rigtig glad for det . Det skal op at hænge på væggen i stuen.\nI dag vil hun spille videre på knapharmonikaen .\nHun øver sig hele tiden\nI går morges spillede hun flot, men i går aftes ville den ikke spille med mor.\nSå blev hun ked af det og stillede harmonikaen ind i musikstuen.\nMen i dag prøver hun igen.\nDet skal læres, siger hun.\nOnkel Povl øver sig også og somme tider, så sidder de sammen og øver sig.Det lyder ikke særlig kønt.\nSÅ går jeg et andet sted hen\nDet kan ganske vist høres i hele huset, men i soveværelset lyder det ikke så højt, så der går jeg ind.\nJeg venter med at gå ind til dem, indtil det lyder pænere ,men det varer vist længe.\nJeg forstår ikke, hvorfor hun spiller på den harmonika .Når hun spiller på den anden, så lyder det pænt.\nDen ser lidt anderledes ud.Det er vist en anden slags.\nDet er måske derfor, det lyder så underligt på den nye.\nSå siger hun: " det er mig, der bestemmer, og ikke en harmonika"\nBare jeg kunne bestemme lidt.Så lod hun være.\nDer er en mus ude i udestuen. Den løber oppe under loftet på den pind, som holder taget\nSå kan man stå dernede og gø og gø, uden at det hjælper noget som helst.\nJeg har ondt i nakken af at stå og kikke op i loftet.\nTilsidst så gik jeg ind, men så kunne jeg høre den pusle derude og så måtte jeg jo ud igen\nHvorfor holder mor mus?. Hun har jo masser af dyr.\nMus kan jeg ikke lide og jeg forstår det heller ikke helt. Man må ikke jage med vores dyr og andre gange, hvis man gør det, f eks hvis musen er inde i stuen eller i køkkenet,eller hvis hønsene er gået ind i stuen, så roser hun.\nMan må ikke gø, men hvis der er nogen ved døren, så skal man gø\nMan må ikke rulle sig i vandpytter eller sprøjte på hende og alligevel stopper hun os i bad.\nDer er meget, som en lille hund ikke helt forstår.\nI går kom vi galt afsted og det var faktisk vores begge to's skyld.\nGå snoren kom på og så siger hun: " gå ned til lågen og vent"\nDet plejer at gå meget godt, vi har lært det, men så var det altså, at den der mus, den smuttede rundt nede i haven. Så rendte vi efter den ind i de lange lilla blomster.\nVi snusede ordentlig rundt,men vi fangede den ikke\nImens var mor nede ved lågen og der var vi jo ikke\nSå gik hun ud på vejen og kaldte, mens vi sad inde midt i blomsterne i haven\nog hun gik op og ned af gaden og kaldte\nMen der var vi jo ikke\nVores gåsnor var helt kludret ind i blomsterne, så vi kunne hverken komme frem eller tilbage\nSå kaldte jeg på mor og hun hørte os heldigvis og så kom hun igennem alle blomsterne og hjalp os.\nDet var godt, men desværre var blomsterne helt fulde af de der små ting, der hænger fast i pelsen og mor har børstet og hevet og alligevel er der masser af dem tilbage i pelsen.\nMåske skal vi klippes helt for at få dem væk og det skal være hos en rigtig hundeklipper. Det er jeg ikke meget for\nEn anden gang så gør vi, som mor siger og går ned til lågen og venter!!.\nRegnvejr igen, det er da for galt.\nJeg blev ikke vasket i går ,så i dag bliver det sikkert . Det er egentlig noget pjat, for jeg kan bare gå ud i regnen , så bliver jeg pjaskvåd.\nSå kunne hun komme sæbe på mig og så når jeg gik ud i regnen, så bliver det skyllet af . Så slap jeg for det væmmelige badekar.\nNå, det er vist fantasi.\nJeg slipper ikke for badekarret\nI går da vi gik aften tur, så mødte vi en dame og en lille pige\nDen lille pige ville gerne snakke med mig og hun var da også rigtig sød. Mor og damen snakkede sammen og så fortalte damen, at de boede i Bruxelles. Lige der, hvor mor havde boet en gang\nSå snakkede de rigtig længe om det .\nDe bor her i Danmark i faster Åses sommerhus\nFaster Åse var søster til hr Langhorn, som mor kendte .\nDet syntes de begge to var sjovt, så de snakkede rigtig længe sammen\nTilsidst så gøede vimmer, fordi hun ikke gad stå der hele tiden\nMen det var sjovt at snakke med den lile pige.\nHun var noget så forsigtig, så¨hun må gerne kæle mig en anden gang\nI går vaskede vi sengetøj----igen igen\nDenne gang var det også det der tæppe med blomsterne på og lige da det kom ud at hænge på snoren ,så blev det solskin, så det blev helt tørt\nDet skal ikke ind i sengen nu, for vi har lagt noget andet på.\nDet skal ind i skabet og vente til næste gang\nFørst så får vi en fin ren seng, som dufter af solskin, fordi det alt sammen har hængt ude på snoren\nSå når vi har været ude at gå eller har leget i hønsegården, så bliver dynen snavset til af os- fuld af hundepoter og så skal der rent på-\nDet er sjovt at være med til.\nMan skal sidde på dynen\nSå hiver mor i den, så man er lige ved at falde på gulvet\nSå tager hun tøjet af dynen og smider det på gulvet og dynen lægger hun på stolen, så man ikke kan få fat i den .\nSå hiver hun i tæppet ,der er nedenunder\nMan skal gøre sig umage for at holde balancen\nSomme tider så¨vikler hun os ind i al det sengetøj og så kilder hun os\nNår så det rene er kommet på, så skal man stampe rundt i sengen for at hjælpe til. Så kommer den rene dyne over hovedet på os og så kilder hun igen og så siger hun: " hvor er I henne ?"\nDet er noget pjat, for hun ved godt, hvor vi er\nTil sidst så ligger vi alle sammen i en stor bunke og kilder og gø'r.\nNår vi ikke gider lege mere, så¨kommer der et stort tæppe ovenpå det hele og så kan man ligge der og snue.\nDengang for længe siden da oldemor var her, så¨sagde hun altid:" jeg kan ikke begribe, at du ikke lukker døren ind til soveværelset"\njamen, så kunne vi jo ikke komme derind!\nDet var da en dårlig ide.\nHvorfor mon hun sagde det ???\nI går var mor til fest sammen med Bibi. der var en mand, der hed Lille Palle ,der spillede og mor snakkede med ham.\nHan viste hende, hvordan han spillede på knapharmonika .\nNu skal mor prøve det, han har lært hende i dag.\nMan skal bruge nogle bestemte fingre og det har mor ikke vidst før, Derfor fik hun snoet sine fingre ,så hun næsten ikke kunne spille .\nSå bliver det endu sværere .\nHun har også lånt en bog, hvor hun kan læse om det,men den fortæller desværre ikke noget om sno-fingre.Det var Lille Palle, der vidste det .


Hvad er agranulocytose - årsager, symptomer og behandling - Arytmi June\nHvad er agranulocytose - årsager, symptomer og behandling\nHvad er det? Agranulocytose er en patologisk tilstand, hvis hoveddiagnostiske kriterium er et fald i det totale blodtal (i formlen) af det samlede niveau af leukocytter til 1 · 109 / l netop på grund af granulocytfraktionen.\nGranulocytter er en population af leukocytter indeholdende kernen. Til gengæld er de opdelt i tre subpopulationer - basofiler, neutrofiler og eosinofiler. Navnet på hver af dem skyldes de særlige egenskaber ved farvning, som indikerer den biokemiske sammensætning.\nDet vurderes betinget af, at neutrofiler giver antibakteriel immunitet, eosinofiler - antiparasitisk. Således er hovedtræk og den væsentligste faktor for truslen mod patientens liv det pludselige tab af evnen til at modstå forskellige infektioner.\nÅrsager til agranulocytose\nNår den autoimmune form af syndromet i immunsystemets funktion forekommer et vist fiasko, som resulterer i dannelse af antistoffer (de såkaldte autoantistoffer), angriber granulocytter og derved forårsager deres død.\nFælles årsager til sygdommen:\nVirale infektioner (forårsaget af Epstein-Barr-viruset, cytomegalovirus, gul feber, viral hepatitis) ledsages normalt af moderat neutropeni, men i nogle tilfælde kan agranulocytose udvikle sig.\nIoniserende stråling og strålebehandling, kemikalier (benzen), insekticider.\nAutoimmune sygdomme (for eksempel lupus erythematosus, autoimmun thyroiditis).\nAlvorlige generaliserede infektioner (både bakterielle og virale).\nNarkotika kan forårsage agranulocytose som følge af direkte undertrykkelse af bloddannelse (cytostatika, valproinsyre, carbamazepin, beta-lactam-antibiotika) eller fungere som haptens (guldpræparater, antithyroid-lægemidler osv.).\nAgranulocytose er medfødt og erhvervet. Medfødt er forbundet med genetiske faktorer og er ekstremt sjældent.\nErhvervede former for agranulocytose detekteres med en frekvens på 1 tilfælde pr. 1.300 mennesker. Det blev beskrevet ovenfor, at der, afhængigt af egenskaberne ved den patologiske mekanisme, der ligger til grund for granulocyternes død, skelnes mellem følgende typer af det:\nmyelotoksisk (cytotoksisk sygdom);\nOgså kendt er den ægte (idiopatiske) form, hvor årsagen til udviklingen af agranulocytose ikke kan etableres.\nAf naturens natur er agranulocytose akut og kronisk.\nSymptomer på agranulocytose\nSymptomatologi begynder at forekomme, når indholdet af anti-leukocytantistoffer i blodet når en vis grænse. I denne henseende, når agranulocytose fremkommer, er personen primært bekymret over følgende symptomer:\ndårlig generel trivsel - alvorlig svaghed, lak og sved;\nfeber (39º-40º), kuldegysninger;\nUdseendet af sår i munden, mandler og blød gane. I dette tilfælde føler personen sig et ondt i halsen, det er svært for ham at sluge, salivation fremstår;\nulcerative læsioner i tyndtarmen. Patienten føler sig oppustet, han har løs afføring, kramper i mavesmerter.\nUd over de generelle manifestationer af agranulocytose forekommer der ændringer i blodprøven:\nhos mennesker er det samlede antal leukocytter faldet kraftigt;\nder er en nedgang i niveauet af neutrofiler, op til fuldstændig fravær\nstigning i ESR.\nFor at bekræfte forekomsten af agranulocytose hos mennesker, foreskrive en knoglemarvsundersøgelse. Efter diagnosen begynder den næste fase - behandling af agranulocytose.\nDiagnose af agranulocytose\nGruppen af potentiel risiko for udvikling af agranulocytose består af patienter, der har været udsat for alvorlig infektionssygdom, som modtager stråling, cytotoksisk eller anden lægemiddelbehandling, der lider af kollagenose. Fra de kliniske data er kombinationen af hypertermi, ulcerative nekrotiske læsioner af synlige slimhinder og hæmoragiske manifestationer af diagnostisk værdi.\nDet vigtigste for at bekræfte agranulocytose er en generel blodprøve og knoglemarvspunktur. Perifert blodbillede er karakteriseret ved leukopeni (1-2x109 / l), granulocytopeni (mindre end 0,75x109 / l) eller agranulocytose, moderat anæmi og i alvorlig grader af trombocytopeni. I studiet af myelogram afslørede et fald i antallet af myelokaryocytter, et fald i antallet og forstyrrelsen af modningen af celler fra neutrofilt kim, tilstedeværelsen af et stort antal plasmaceller og megakaryocytter. For at bekræfte den autoimmune karakter af agranulocytose detekteres antineutrofile antistoffer.\nAlle patienter med agranulocytose har vist sig at have en røntgenstråle, gentagne blodprøver for sterilitet, en biokemisk blodprøve, en konsultation med en tandlæge og en otolaryngolog. Differentieringen af agranulocytose er nødvendig fra akut leukæmi, hypoplastisk anæmi. Eliminering af hiv-status er også nødvendig.\nMyelotoksisk sygdom kan have følgende komplikationer:\nSepsis (blodforgiftning). Ofte er der stafylokoks sepsis. Den farligste komplikation for patientens liv;\nPerforering i tarmene. Ileum er mest følsom over for dannelsen af gennemgående huller;\nAlvorlig hævelse af tarmslimhinden. Samtidig har patienten en tarmobstruktion;\nAkut hepatitis. Ofte under behandling dannes epitel hepatitis;\nDannelsen af nekrose. Betegner infektiøse komplikationer;\nBlodforgiftning. Jo mere en patient har en myelotoksisk type sygdom, desto sværere er det at fjerne hendes symptomer.\nHvis sygdommen er forårsaget af haptens eller opstår på grund af svag immunitet, forekommer symptomerne på sygdommen tydeligst. Blandt de kilder, der forårsager infektion, udsender en saprofytisk flora, som omfatter pseudomonas eller E. coli. I dette tilfælde har patienten en stærk forgiftning, temperaturen stiger til 40-41 grader.\nHvordan behandles agranulocytose?\nI hvert tilfælde tages der hensyn til oprindelsen af agranulocytose, dens alvorlighed, tilstedeværelsen af komplikationer, patientens generelle tilstand (køn, alder, comorbiditeter osv.).\nNår agranulocytose detekteres, indikeres kompleks behandling, herunder en række foranstaltninger:\nHospitalisering i hospitalets hæmatologiske afdeling.\nPatienterne placeres i et boksrum, hvor luftdesinfektion udføres regelmæssigt. Helt sterile forhold vil hjælpe med at forhindre infektion med en bakteriel eller viral infektion.\nParenteral ernæring er indiceret til patienter med nekrotiserende enteropati.\nOmhyggelig mundtlig pleje er hyppig skylning med antiseptika.\nEtiotrop terapi tager sigte på at eliminere årsagsfaktoren - ophør af strålebehandling og introduktion af cytostatika.\nAntibiotikabehandling er ordineret til patienter med purulent infektion og alvorlige komplikationer. For at gøre dette skal du straks bruge to bredspektretlægemidler - "Neomycin", "Polymyxin", "Oletetrin". Behandlingen suppleres med svampedræbende midler - "Nystatin", "Fluconazol", "Ketoconazol".\nAnvendelsen af glucorticoider i høje doser - "Prednisolon", "Dexamethason", "Diprospana".\nStimulering af leukopoiesis - "Leukogen", "Pentoksil", "Leukomax."\nAfgiftning - parenteral administration af "Hemodez", glucoseopløsning, isotonisk natriumchloridopløsning, "Ringer" -opløsning.\nKorrigering af anæmi - for eksempel. til IDA jernpræparater: "Sorbifer Durules", "Ferrum Lek".\nBehandling af hæmoragisk syndrom - trombocytransfusioner, indførelsen af "Ditsinona", "Aminocaproic acid", "Vikasola".\nBehandling af mundhulen med Levorins opløsning, smøring af mavesårene med havtornsolie.\nPrognosen for behandling af en sygdom er normalt gunstig. Det kan forværre forekomsten af foci af vævsnekrose og smitsomme sår.\nForebyggelse af agranulocytose består hovedsageligt i at gennemføre en grundig hæmatologisk kontrol under behandling med myelotoksiske lægemidler, med undtagelse af gentagen brug af stoffer, der tidligere har forårsaget fænomenet immun agranulocytose hos en patient.\nEn ugunstig prognose observeres med udviklingen af alvorlige septiske komplikationer, genudvikling af hapten agranulocytose\nAgranulocytose: former og årsager, tegn, diagnose, hvordan man behandler\nAgranulocytose er en hæmatologisk dysfunktion præget af et fald i det perifere blod af en særlig fraktion af leukocytter - granulocytter (blandt hvilke er neutrofiler, eosinofiler og basofiler). Dette er et klinisk og hæmatologisk syndrom af en række sygdomme, hvor kroppens modtagelighed for infektioner stiger. Hos kvinder udvikler agranulocytose flere gange oftere end hos mænd. Normalt findes patologi hos personer over 40 år.\nGranulocytter fik deres navn på grund af tilstedeværelsen af en særlig granularitet i cytoplasma, som detekteres ved farvning med visse farvestoffer. Da granulocytter dominerer i strukturen af leukocytformlen, ledsages sygdommen af leukopeni.\nNeutrofiler danner basis for granulocytter (mere end 90%). Disse er blodlegemer, der udfører en beskyttende funktion i kroppen, der sikrer processen med fagocytose og dræber tumorceller. De absorberer mikrober, syge cellulære elementer, fremmedlegemer og vævsrester, producerer lysozym for at bekæmpe bakterier og interferon for at inaktivere vira.\nHovedfunktionerne af de overvejende neutrofile granulocytter er som følger:\nOpretholde immunitet på et optimalt niveau\nAktivering af blodkoagulationssystemet\nSikring af blod sterilitet.\nGranulocytter produceres af knoglemarvsceller. Specielt intensivt forekommer denne proces med infektiøs inflammation. Celler (først og fremmest neutrofiler) dør hurtigt i fokus for inflammation og er en del af pus.\nPå grund af den udbredt anvendelse af moderne cytostatika og strålebehandling er forekomsten af patologi steget markant. I mangel af passende og rettidig behandling udvikles alvorlige komplikationer af agranulocytose: sepsis, hepatitis, mediastinitis, peritonitis. Dødelighed med ofte fast akut form for agranulocytose når 80%.\nAgranulocytose er en alvorlig patologi, der ikke blot opstår. Årsagerne til sygdommen er meget vigtige og forskellige.\nImmunsystemet sygdomme - kollagenoser, thyroiditis, glomerulonefritis, ankyloserende spondylitis, systemisk lupus erythematosus,\nLeukæmi, aplastisk anæmi,\nEpstein-Barr-virus, cytomegalovirusinfektion, viral hepatitis, tuberkulose,\nBakteriel infektion, der forekommer i en generaliseret form, sepsis,\nAccept af nogle lægemidler - cytostatika, beta-lactam antibiotika, aminazin,\nVirkninger på kroppen af giftige kemikalier - benzen, arsen, kviksølv, insekticider,\nKemikalier, der er en del af kosmetik, husholdningskemikalier, maling og lak,\nAgranulocytose, afhængigt af oprindelsen, er medfødt og erhvervet. Medfødte abnormiteter er genetisk bestemt og praktisk taget ikke registreret.\nIfølge det kliniske kursus er agranulocytose akut og tilbagevendende eller kronisk.\nPatogenetisk klassifikation af den erhvervede form af patologi:\nMyelotoksisk agranulocytose eller cytostatisk sygdom,\nImmun eller hapten - med dannelsen af autoantistoffer i menneskekroppen,\nIdiopatisk eller genuinisk - etiologi og patogenese er ikke blevet fastslået.\nagranulocytose i blodet (venstre) og nedsat celleproduktion i knoglemarv (højre)\nImmun agranulocytose udvikler sig som et resultat af døden af modne granulocytter under påvirkning af antistoffer. Neutrofile stamceller opdages i blodet, hvilket indikerer stimulering af dannelsen af disse celler og bekræfter diagnosen. Døden af et stort antal granulocytter fører til forgiftning af kroppen og udseendet af tegn på forgiftningssyndrom, som ofte ledsages af symptomer på den underliggende sygdom.\nAutoimmun agranulocytose er et symptom på systemiske autoimmune sygdomme: kollagenose, sklerodermi, vaskulitis. Antistoffer til kroppens egne væv dannes i blodet. Udløseren betragtes som en arvelig disposition, virusinfektioner og psykologisk traume. Udfaldet og forløb af autoimmun agranulocytose bestemmes af egenskaberne af den underliggende sygdom.\nHaptenisk agranulocytose er en alvorlig form for patologi, der opstår som reaktion på administration af en bestemt medicin. Haptens er kemikalier, der erhverver deres antigeniske egenskaber efter interaktion med granulocytproteiner. Antistoffer er fastgjort til overfladen af leukocytter, lim og ødelægger dem. Lægemidler, der ofte virker som haptener, er: Diacarb, Amidopyrin, Acetylsalicylsyre, Analgin, Indomethacin, Trimethoprim, Pipolfen, Isoniazid, Erythromycin, Butadion, Norsulfazol "," Ftivazid "," PASK ". Kurset tager disse medikamenter fører til udvikling af hapten eller agranulocytose. Det begynder akut og fortsætter med at udvikle sig selv efter ekstremt lave doser af stoffer.\nMyelotoksisk agranulocytose er en konsekvens af stråling eller cytotoksisk terapi, under hvilken indflydelsen af granulocytforstærkerceller i knoglemarven er undertrykt.\nAlle granulocytter har fælles forstadier - knoglemarvsceller (myeloblaster)\nSværhedsgraden af sygdommen afhænger af dosis ioniserende stråling og toksiciteten af anticancermedicin. Produktionen af myelopoiesis celler undertrykkes også ved brug af cytostatika - Methotrexat, Cyclophosphan, samt nogle antibiotika fra penicillin-gruppen, aminoglycosider, makrolider.\nVed myelotoksisk endogen agranulocytose undertrykkes dannelsen af blodceller i det røde knoglemarv af tumor-toksiner. Efterhånden erstattes knoglemarvsceller med kræft.\nDen eksogene form af patologi er et symptom på en alvorlig sygdom, hvis årsag er den negative påvirkning af eksterne faktorer. Knoglemarvceller multipliceres hurtigt og er yderst følsomme for eventuelle negative miljøeffekter.\nLægemiddeltype af patologi forekommer under påvirkning af cytostatika, som er almindeligt anvendt til behandling af kræft og systemiske sygdomme. Cytostatika hæmmer immunsystemets aktivitet og dannelse af granulocytter.\nMyelotoksisk agranulocytose er ofte asymptomatisk eller manifesterer symptomer på hæmoragisk syndrom og nekrotisk enteropati:\nUterin og næseblødning,\nUdseende af hæmatomer og blødninger på huden,\nKramper i mavesmerter\nRumbling og stænk i maven, flatulens,\nBlod i afføring.\nInflammation af tarmslimhinden fører til udvikling af nekrotiserende enteropati. Sår og foki af nekrose er hurtigt dannet på fordøjelseskanalen. I alvorlige tilfælde udvikler livstruende, voldsom intestinal blødning, eller der opstår en akut abdominalklinik.\nLignende processer kan forekomme på slimhinden i urinorganerne, lungerne og leveren. Inflammation af lungerne under agranulocytose har et atypisk forløb. Store abscesser danner i lungevæv og gangren udvikler sig. Patienter udvikler hoste, åndenød, brystsmerter.\nSærlige træk ved immun agranulocytose er:\nPallor af hud\nGingivitis, stomatitis, pharyngitis, tonsillitis,\nPutrid lugt fra munden,\nUlcerative-nekrotiske ændringer i den orale slimhinde på grund af dens høje befolkning og ukontrollerede reproduktion af saprofytisk mikroflora. Inflammation af svælg, tonsiller og tandkød bliver hurtigt nekrotisk. Bakterier akkumuleres og formere sig under filmene. Deres toksiner og forfaldsprodukter trænger hurtigt ind i den generelle blodbanen, hvilket er manifesteret af kraftig forgiftning, feber, kulderystelser, kvalme og hovedpine. Diagnosen af immun agranulocytose bekræftes ved påvisning af anti-leukocytantistoffer under serologisk undersøgelse.\nSygdommen hos børn er kronisk. Forværringer ledsages af udseende af mavesår på slimhinden i mund og svælg. Med stigningen af granulocytter i blodet kommer remission. Når barnet vokser op, falder symptomerne gradvist.\nKomplikationer af alvorlige former for agranulocytose er: intestinal perforation, peritonitis, lungebetændelse, lungevævabsorbering, septisk blodskader, respiratorisk svigt, skade på genitourinært system, endotoksisk shock.\nDiagnose af agronulocytose hovedsageligt laboratorium. Eksperter er opmærksomme på patientens vigtigste klager: feber, blødninger og ulcerative nekrotiske læsioner på slimhinden.\nDiagnostiske foranstaltninger til at detektere agranulocytose:\nGenerel klinisk blodanalyse - leukopeni, neutropeni, lymfocytose, anæmi, trombocytopeni.\nGenerel urinalyse - proteinuri, cylindruri.\nStern punktering, myelogram, immunogram.\nBlodprøvning for sterilitet ved toppen af hypertermi.\nKonsultation af smalle specialister - ENT læge og tandlæge.\nBehandling af patienter med agranulocytose er kompleks, herunder en række aktiviteter:\nFor at forhindre udviklingen af agranulocytose er det nødvendigt at monitorere blodbilledet nøje under behandling med myelotoksiske lægemidler under strålebehandling og kemoterapi. Så patienterne skal spise mad, der gendanner knoglemarv funktion. For at gøre dette bør diætet omfatte fed fisk, kyllingæg, valnødder, kylling, gulerødder, rødbeder, æbler, friskpresset grøntsags- og frugtsaft, havkål, avocado, spinat. Til profylaktiske formål bør der tages vitaminer, der understøtter immunsystemet på et optimalt niveau.\nPrognosen for agranulocytose afhænger af den underliggende sygdom. Med udviklingen af septiske komplikationer bliver det ugunstigt. Sygdommen kan føre til permanent invaliditet og endda patientens død.\nAgranulocytose hvad er det\nAgranulocytose er et klinisk hæmatologisk syndrom ledsaget af delvis eller fuldstændig forsvinden af agranulocytter fra perifert blod. Agranulocytose er af to typer - myelotoksisk og immun. Den første er præget af bevarelsen af enkeltgranulocytter og kaldes cytostatisk sygdom.\nDenne sygdom opstår som et resultat af forstyrrelsen af granulocytdannelsen i knoglemarven eller deres død i knoglemarv eller i perifert blod. Myelotoksisk agranulocytose udvikler sig på grund af suppression af knoglemarvhematopoiesis og ophør af granulocytdifferentiering under påvirkning af cytostatiske kemoterapeutiske lægemidler (cyclophosphamid, myelosan, chlorbutin, etc.), ioniserende stråling.\nBloddannelse undertrykkes også i akut leukæmi, kræftmetastaser i knoglemarv og sarkomer. Chloramphenicol agranulocytose udvikler sig som følge af en mangel på enzymer, der gør stoffer til opløselig form og sikrer deres eliminering fra kroppen.\nNyfødte har øget følsomhed overfor chloramphenicol og sulfa-stoffer, fordi de er kendetegnet ved fermentopeni.\nÅrsagen til immun agranulocytose\nÅrsagen til immun agranulocytose er indtagelsen af lægemidler, der er ufuldstændige antigener eller haptener (amidopirin, analgin, sulfonamider, arsen, kviksølvdiuretikum, kinin, ftivazid osv.).\nSom et resultat af kombinationen af antistoffer med antigener, som er lokaliseret på overfladen af leukocytter, forekommer agglutination (limning og udfældning) lysis (destruktion) og celledød. Immun agranulocytose, som alle immunforsvar, er præget af hurtig udvikling uanset dosis af det medtagne lægemiddel.\nDesuden kan årsagen til immun agranulocytose være udseendet i blodet af anti-leukocyt-autoantistoffer i sådanne store collagenoser som rheumatoid polyarthritis eller systemisk lupus erythematosus.\nSymptomer på agranulocytose begynder at dukke op, når indholdet af anti-leukocytantistoffer i blodet når en vis grænse. Denne proces ledsages af en kraftig stigning i kropstemperaturen. Laboratorieundersøgelser viser et fuldstændigt mangel på granulocytter i det perifere blod og en stigning i ESR. Derudover har nogle patienter en forstørret milt.\nMyelotoksiske og immune agranulocytter varierer i kliniske manifestationer. Myelotoksisk agranulocytose er karakteriseret ved langsom udvikling. I begyndelsen er sygdommen asymptomatisk. Mistanke om forekomsten af sygdommen er kun mulig med laboratorieundersøgelser, hvilket viser et fald i antallet af leukocytter.\nLeukopeni ledsages som regel af trombocytopeni og reticulopeni, og derefter udvikler erytrocytopeni. Den cytostatiske sygdom er karakteriseret ved den sekventielle udvikling af to syndromer: oral, manifestationer af hvilke er stomatitis, ødem, hyperkeratose, dyb nekrose og hematologisk ledsaget af leukopeni, trombocytopeni, et fald i antallet af reticulocytter.\nI tilfælde af en alvorlig sygdomsforløb reduceres trombocytallet til kritiske grænser, hvilket ledsages af blødning og blødning på injektionssteder og skader. Store doser cytostatiske lægemidler giver sådanne komplikationer som cytostatisk enteritis, colitis, esophagitis, gastritis, nekrotisk enteropati.\nSidstnævnte sygdom udvikler sig som følge af de skadelige virkninger af cytostatika på epitel i mavetarmkanalen. Med nekrotisk enteropati aktiveres den endogene gram-negative tarmflora. Symptomerne på sygdommen ligner de kliniske manifestationer af enterocolitis: feber, nedsat blodtryk, hæmoragisk syndrom.\nDesuden er cytostatisk sygdom ofte kompliceret af lungebetændelse. Immun agranulocytose, som er forårsaget af medicinen af haptenic-gruppen, er præget af en akut start. Granulocytopeni eller agranulocytose, ikke ledsaget af et fald i indholdet af blodplader, lymfocytter og reticulocyt udvikler umiddelbart efter dosering.\nSom et resultat af patologiske ændringer i patientens blod stiger kropstemperaturen hurtigt og udvikler mikrobielle komplikationer (angina, lungebetændelse, stomatitis osv.). Ved gentagen agranulocytose reduceres knoglemarvets cellularitet, og så ødelægges den.\nFor den periode med genopretning, der forekommer efter den passende terapi, er reaktiv leukocytose karakteristisk med et skifte til venstre. Med denne type leukocytose øges antallet af leukocytter til 15-20 x 103 i 1 μl eller 15 000-20 000 i 1 mm3. En stigning i indholdet af promyelocytter og myelocytter observeres i knoglemarven, hvilket indikerer genopretning.\nPatienter med agranulocytose udvises ambulant behandling i et isoleret rum, hvor ultraviolet luftsterilisering udføres. Når nekrotisk enteropati betyder fastende, parenteral ernæring. Desuden kræver patienten omhyggelig pasning af mundslimhinden, sterilisering af tarmen med ikke-absorberbare antibiotika.\nI tilfælde af at patientens temperatur stiger til 38 °, er han ordineret bredspektret antibiotika: 2-3 gram cemorin og 80 mg garamycin om dagen. Derudover er intravenøs administration af carbenicillin vist, hvor den daglige dosis kan nå 30 g. Behandlingen udføres i 5 dage eller mere.\nI nærværelse af bakterielle komplikationer af cytostatisk sygdom er antibiotika ordineret, som undertrykker ikke kun gram-negativ, men også gram-positiv flora såvel som svampe. glukokortikoidlægemidler anvendes ikke i dette tilfælde. Derudover udføres symptomatisk behandling.\nNår temperaturen stiger udpegede analgin, lidelser i det kardiovaskulære system - strophanthin, røde blodlegemer og blodplader (1-2 gange om ugen).\nTrombocytransfusion er af stor betydning for forebyggelse og behandling af trombocytopenisk blødning. Denne procedure er ordineret ikke kun, når der opdages intern blødning, men også når der forekommer små blødninger på brystets og ansigtets hud.\nTil forebyggelse af cytostatisk sygdom under behandling med cytostatika er det nødvendigt at udføre regelmæssig hæmatologisk overvågning, især antallet af leukocytter mindst 2-3 gange om ugen.\nI tilfælde af at reducere niveauet af leukocytter reduceres dosis af lægemidlet med 2 gange. I tilfælde af diarré, gulsot, feber, stomatitis, bør behandlingen stoppes.\nAf særlig betydning for forebyggelsen af infektiøse komplikationer er skabelsen af aseptiske tilstande for patienter. Når tegn på immun agranulocytose forekommer, er det nødvendigt at straks afbryde brugen af lægemiddelhapten, hvilket er årsagen til sygdommen.\nFor at standse dannelsen af antistoffer i blodet ordineres patienten glukokortikoidsteroider - prednison, triamcilon eller deres analoger. I den akutte periode af dosis af disse lægemidler bør være ret høj. For eksempel vil den daglige dosis prednison i dette tilfælde være 60-80 mg.\nDa leukocytindholdet i patientens blod stiger, reduceres dosis af steroider hurtigt, og når blodsammensætningen normaliseres, stoppes behandlingen fuldstændigt. Sammen med brugen af glukokortikosteroider er det nødvendigt at behandle bakterielle komplikationer.\nI de første dage af sygdommen foreskrives betydelige doser af antibiotika. Det anbefales at anvende 2-3 lægemidler, der har forskellige virkninger på samme tid. At forhindre nekrose i munden skylleopløsning vist hyppig gramicidin, 1 ml, som fortyndes i 100 ml vand og furatsilina i forholdet 1: 5000.\nTil forebyggelse af candidiasis anvendes nystatin. Når esophagitis viser kold væskeformig mad og indtagelse af olivenolie og 1 tsk 3-4 gange om dagen. Behandlingen af antibiotikabehandling stoppes umiddelbart efter normalisering af blodleukocytter og fuldstændig eliminering af bakterielle komplikationer.\nEfter inddrivelse er patienten kontraindiceret indtagelse af stoffer, der forårsagede udviklingen af immun agranulocytose. Med en rettidig og korrekt behandling er prognosen for sygdommen gunstig. Hvad angår myelotoksisk agranulocytose bestemmes sygdommens prognose af sværhedsgraden af læsionen. I sjældne tilfælde er døden forårsaget af sepsis, nekrose eller gangren. Forfatter: Victor Zaitsev\nAgranulocytose er et klinisk hæmatologisk syndrom, som er baseret på et kraftigt fald eller mangel på neutrofile granulocytter blandt de cellulære elementer i perifert blod. Agranulocytose ledsages af udviklingen af infektiøse processer, tonsillitis, ulcerativ stomatitis, lungebetændelse, hæmoragiske manifestationer. Af komplikationerne er hyppig sepsis, hepatitis, mediastinitis, peritonitis. Af primær betydning for diagnosen agranulocytose er undersøgelsen af hæmogram, knoglemarvspunktur, påvisning af antineutrofile antistoffer. Behandlingen har til formål at eliminere årsagerne til agranulocytose, forebyggelse af komplikationer og genoprettelse af bloddannelse.\nAgranulocytose er en ændring i mønsteret af perifert blod, der udvikler sig i en række uafhængige sygdomme og er karakteriseret ved et fald i antallet eller forsvinden af granulocytter. Den Hæmatologi under agranulocytose betød reduktion i antallet af granulocytter i blodet på mindre 0,75h10 9 / l eller under det samlede antal leukocytter 1x10 9 / l. Congenital agranulocytose er ekstremt sjælden; Den erhvervede tilstand diagnosticeres med en frekvens på 1 tilfælde pr. 1200 personer. Kvinder lider af agranulocytose 2-3 gange oftere end mænd; sædvanligvis ses syndromet i en alder af 40 år. Øjeblikket, på grund af den omfattende brug i medicinsk praksis cytotoksisk behandling, samt fremkomsten af et stort antal nye farmakologiske midler forekomsten af agranulocytose er steget betydeligt.\nFor det første er agranulocytose opdelt i medfødt og erhvervet. Sidstnævnte kan være en uafhængig patologisk tilstand eller et af syndromets manifestationer. Den førende patogenetiske faktor er myelotoksisk, immunhapten og autoimmun agranulocytose. En idiopatisk (gen) form med en ukendt ætiologi er også isoleret.\nIfølge de kliniske forløbs karakteristika adskiller de akut og tilbagevendende (kronisk) agranulocytose. Graden af agranulocytose afhænger af antallet af granulocytter i blodet og kan være lette (i et niveau af granulocytter på 1,0-0,5x10 9 / l), moderat (på et niveau på mindre end 0,5x10 9 / l) eller svær (i fuldstændig fravær af granulocytter i blodet ).\nGranulocytternes rolle i kroppen\nGranulocytter kaldes leukocytter, i hvilke cytoplasma, når det er farvet, bestemmes specifik granularitet (granulater). Granulocytter produceres i knoglemarven og tilhører derfor cellerne i myeloid-serien. De udgør den største gruppe af leukocytter. Afhængig af egenskaberne ved farvningen af granulerne er disse celler opdelt i neutrofiler, eosinofiler og basofiler - de adskiller sig i deres funktioner i kroppen.\nAndelen af neutrofile granulocytter står for op til 50-75% af alle hvide blodlegemer. Blandt dem er modne segmenterede (normale 45-70%) og umodne stabne neutrofiler (normalt 1-6%). En tilstand karakteriseret ved øgede neutrofile tæller kaldes neutrofili; i tilfælde af et fald i antallet af neutrophils, de taler om neutropeni (granulocytopeni), og i mangel af det, de taler om agranulocytose. I kroppen spiller neutrofile granulocytter rollen som den vigtigste beskyttelsesfaktor mod infektioner (hovedsageligt mikrobielle og svampe). Når et infektiøst middel introduceres, migrerer neutrofiler mig gennem kapillærvæggen og trænger ind i vævet til infektionsstedet, fagocytiserer og ødelægger bakterier med deres enzymer, der aktivt danner det lokale inflammatoriske respons. Ved agranulocytose er kroppens reaktion på indførelsen af et infektiøst patogen ineffektivt, hvilket kan ledsages af udviklingen af dødelige septiske komplikationer.\nMyelotoksisk agranulocytose forekommer på grund af undertrykkelsen af frembringelsen af myelopoiesis stamceller i knoglemarven. Samtidig bemærkes et fald i niveauet af lymfocytter, reticulocytter og blodplader i blodet. Denne type agranulocytose kan udvikles, når den udsættes for ioniserende stråling, cytostatiske lægemidler og andre farmakologiske midler (chloramphenicol, streptomycin, gentamicin, penicillin, colchicin, aminazin) osv.\nImmun agranulocytose er forbundet med dannelsen af antistoffer i kroppen, hvis virkning er rettet mod sine egne leukocytter. Forekomst hapteneres provokerer en immun- agranulocytose modtagelse sulfonamider, NSAID-Pyrazolonderivater (amidopirina, dipyron, Aspirin, butadiona), lægemidler til behandling af tuberkulose, diabetes, helminthiasis, der fungerer som haptener. De er i stand til at danne komplekse forbindelser med blodproteiner eller leukocytmembraner, der bliver antigener, mod hvilke kroppen begynder at producere antistoffer. Sidstnævnte er fastgjort på overfladen af de hvide blodlegemer, hvilket forårsager deres død.\nGrundlaget for autoimmun agranulocytose er en patologisk reaktion af immunsystemet ledsaget af dannelsen af antineutrofile antistoffer. Denne form for agranulocytose findes i autoimmun thyroiditis, reumatoid arthritis, systemisk lupus erythematosus og andre kollagenoser. Agranulocytose, som udvikler sig i nogle smitsomme sygdomme (influenza, infektiøs mononukleose, malaria, gul feber, tyfusfeber, viral hepatitis, polio osv.) Har også en immunitet. Alvorlig neutropeni kan signalere kronisk lymfocytisk leukæmi, aplastisk anæmi, Feltys syndrom og forekomme også parallelt med trombocytopeni eller hæmolytisk anæmi. Congenital agranulocytose er en konsekvens af genetiske sygdomme.\nPatologiske reaktioner, der ledsager agranulocytose, er i de fleste tilfælde ulcerative nekrotiske ændringer i huden, mundslimhinde og svælg, mindre ofte - konjunktivhulen, strubehovedet, maven. Nekrotiske sår kan forekomme i tarmslimhinden, der forårsager perforering af tarmvæggen, udvikling af tarmblødning; i blærens og vaginaets væg. Mikroskopi af områder af nekrose afslører fraværet af neutrofile granulocytter.\nKlinikken for immun agranulocytose udvikler sig normalt akut, i modsætning til myelotoksiske og autoimmune varianter, hvor patologiske symptomer opstår og gradvist udvikles. Tidlige manifestationer af agranulocytose omfatter feber (39-40 ° C), svær svaghed, plager, sved, artralgi. Karakteriseret ved ulcerative nekrotiske processer i mundhindehinden i munden og i svælg (gingivitis, stomatitis, pharyngitis, tonsillitis), nekrotisering af uvula, blød og hård gane. Disse ændringer ledsages af salivation, ondt i halsen, dysfagi, kramper i tyggemusklerne. Regional lymfadenitis er kendt, en moderat udvidelse af leveren og milten.\nFor myelotoksisk agranulocytose er forekomsten af moderat udtalt hæmoragisk syndrom, der manifesteres af blødende tandkød, næseblødning, blå mærker og hæmatomer, hæmaturi typisk. Med tarmens nederlag udvikler nekrotisk enteropati, hvor manifestationer er kramper i mavesmerter, diarré, oppustethed. I svær form er komplikationer såsom perforering af tarmen, peritonitis mulige.\nNår agranulocytose hos patienter kan opleve hæmoragisk lungebetændelse, kompliceret af lungernes bryst og gangrener. Samtidig er de fysiske og radiologiske data ekstremt knappe. Blandt de hyppigste komplikationer er perforering af den bløde gane, sepsis, mediastinitis, akut hepatitis.\nDet vigtigste for at bekræfte agranulocytose er en generel blodprøve og knoglemarvspunktur. Mønsteret af perifert blod er karakteriseret ved leukopeni (1-2x10 9 / l), granulocytopeni (mindre end 0,75x10 9 / l) eller agranulocytose, moderat anæmi og ved alvorlig grader af trombocytopeni. I studiet af myelogram afslørede et fald i antallet af myelokaryocytter, et fald i antallet og forstyrrelsen af modningen af celler fra neutrofilt kim, tilstedeværelsen af et stort antal plasmaceller og megakaryocytter. For at bekræfte den autoimmune karakter af agranulocytose detekteres antineutrofile antistoffer.\nBehandling og forebyggelse af agranulocytose\nPatienter med verificeret agranulocytose bør indlægges i hematologisk afdeling. Patienterne er placeret i en isolationsafdeling med aseptiske forhold, hvor regelmæssig kvartsbehandling udføres, besøg er begrænsede, medicinsk personale arbejder kun i hatte, masker og skoomslag. Disse foranstaltninger tager sigte på at forebygge infektiøse komplikationer. I tilfælde af nekrotisk enteropati overføres patienten til parenteral ernæring. Patienter med agranulocytose kræver omhyggelig oral pleje (hyppige mundskylninger med antiseptiske opløsninger, smøring af slimhinder).\nBehandling af agranulocytose begynder med eliminering af den etiologiske faktor (afskaffelsen af myelotoksiske lægemidler og kemikalier osv.). Til forebyggelse af purulent infektion foreskrives ikke-absorberbare antibiotika og svampedræbende stoffer. Intravenøs administration af immunglobulin og antistapylokok plasma, leukocytmassetransfusion og blodplademasse er blevet vist for hæmoragisk syndrom. I den immune og autoimmune karakter af agranulocytose administreres glucorticoider i høje doser. I nærvær af CIC og antistoffer i blodet udføres plasmaferes. I den komplekse behandling af agranulocytose anvendes leukopoiesis stimulerende midler.\nForebyggelse af agranulocytose består hovedsageligt i at gennemføre en grundig hæmatologisk kontrol under behandling med myelotoksiske lægemidler, med undtagelse af gentagen brug af stoffer, der tidligere har forårsaget fænomenet immun agranulocytose hos en patient. En ugunstig prognose observeres med udviklingen af alvorlige septiske komplikationer, genudvikling af hapten agranulocytose\nAgranulocytose er et klinisk og laboratoriesyndrom, hvis hovedangivelse består i et kraftigt fald eller fuldstændigt fravær af neutrofile granulocytter i perifert blod, hvilket ledsages af en stigning i kroppens modtagelighed for svampe- og bakterieinfektioner.\nGranulocytter er den mest talrige gruppe af leukocytter, hvori specifikke granuler (granularitet) bliver synlige, når de farves i cytoplasmaet. Disse celler er myeloid og produceres i knoglemarven. Granulocytter er aktivt involveret i at beskytte kroppen mod infektioner: penetrationen af det infektiøse middel i vævet, de trækker fra blodbanen gennem kapillærvæggen og bevæge sig i inflammation, der opsluge bakterier eller svampe, og derefter destruere dem af deres enzymer. Den angivne proces fører til dannelsen af en lokal inflammatorisk respons.\nNår agranulocytose kroppen ikke er i stand til at modstå infektion, som ofte bliver en faktor i forekomsten af septiske komplikationer.\nHos mænd er agranulocytose diagnosticeret 2-3 gange mindre hyppigt end hos kvinder; folk over 40 er mest modtagelige for det.\nNår den autoimmune form af syndromet i immunsystemets funktion forekommer et vist fiasko, som resulterer i dannelse af antistoffer (de såkaldte autoantistoffer), angriber granulocytter og derved forårsager deres død. Autoimmun agranulocytose kan forekomme på baggrund af følgende sygdomme:\nreumatoid arthritis og andre typer af collagenose.\nAgranulocytose, som udvikler sig som en komplikation af infektionssygdomme, har en immunitet, især:\nI øjeblikket diagnostiseres den hapten form af agranulocytose ofte. Haptener er kemiske stoffer, hvis molekylvægt ikke overstiger 10.000 Da. Disse omfatter mange stoffer. Haptens selv besidder ikke immunogenicitet og erhverver kun denne egenskab efter kombination med antistoffer. De resulterende forbindelser kan have en toksisk virkning på granulocytter, hvilket forårsager deres død. Når en gang er udviklet, gentages hapten agranulocytose hver gang du tager det samme hapten (lægemiddel). Den mest almindelige årsag til agranulocytose hapteneres blevet narkotika Diakarb, amidopyrin, antipyrin, Analgin, aspirin, Isoniazid, meprobamat, phenylbutazon phenacetin, indomethacin, procainamid, Levamisol, methicillin, Bactrim og andre sulfonamider, leponeks, chloroquin, barbiturater.\nMyelotoksisk agranulocytose opstår som et resultat af forstyrrelse af myelopoiesisprocessen, der forekommer i knoglemarven og er forbundet med undertrykkelsen af produktionen af stamceller. Udviklingen af denne form er forbundet med virkningen på kroppen af cytotoksiske lægemidler, ioniserende stråling og visse lægemidler (Penicillin, Gentamicin, Streptomycin, Levomycetin, Aminazin, Colchicin). Når myelotoksisk agranulocytose i blodet reducerer antallet af ikke kun granulocytter, men også blodplader, reticulocytter, lymfocytter, så kaldes denne tilstand en cytotoksisk sygdom.\nFor at reducere risikoen for infektiøse og inflammatoriske sygdomme behandles patienter med bekræftet agranulocytose i den aseptiske enhed af hæmatologienheden.\nDe første symptomer på agranulocytose er:\nøget kropstemperatur (op til 39-40 ° C).\nKarakteriseret ved ulcerative nekrotiske læsioner af slimhinden i mundhulen og svælget, som kan have form af følgende sygdomme:\nnekrotisering af hård og blød gane, uvula.\nDisse processer ledsages af spasmer af tyggemusklerne, sværhedsbesvær, øm i halsen, øget kvældning.\nNår agranulocytose øger milten og leveren, udvikler den regionale lymfadenitis.\nEgenskaber ved myelotoksisk agranulocytose\nFor myelotoksisk agranulocytose ud over de ovennævnte symptomer, der er karakteriseret ved moderat udtalt hæmoragisk syndrom:\nøgede blødende tandkød;\nopkastning med blod eller i form af "kaffegrunde";\nsynligt skarlagent blod i afføring eller sorte tarrystole (melena).\nFor at bekræfte agranulocytose udføres en fuldstændig blodtælling og knoglemarvspunktur.\nGenerelt bestemmes blodets analyse ved alvorlig leukopeni, hvor det totale antal leukocytter ikke overstiger 1-2 x 10 9 / l (normen er 4-9 x 10 9 / l). Samtidig opdages ikke granulocytter overhovedet, eller deres antal er mindre end 0,75 x 10 9 / l (normen er 47-75% af det samlede antal leukocytter).\nI undersøgelsen af den knoglemarvs cellulære sammensætning afsløret:\nfald i antallet af myelokaryocytter;\nstigning i antallet af megakaryocytter og plasmaceller\nnedsat modning og reduktion i antallet af celler i en neutrofiel kim.\nFor at bekræfte den autoimmune agranulocytose bestemmes tilstedeværelsen af antineutrofile antistoffer.\nHvis agranulocytose opdages, skal patienten konsulteres af en otolaryngolog og en tandlæge. Derudover skal han gennemgå en tredobbelt blodprøve for sterilitet, en biokemisk blodprøve og en røntgenstråle.\nAgranulocytose kræver differentiel diagnose med hypoplastisk anæmi, akut leukæmi, HIV-infektion.\nAgranulocytose er medfødt og erhvervet, og den første form er et yderst sjældent fænomen og er forårsaget af arvelige faktorer.\nPatienter med bekræftet agranulocytose behandles i den aseptiske enhed af hematologiafdelingen, hvilket signifikant reducerer risikoen for infektiøse og inflammatoriske komplikationer. Det første skridt er at identificere og eliminere årsagen til agranulocytose, for eksempel at annullere det cytostatiske lægemiddel.\nNår agranulocytose af en immunitet skal foreskrives høje doser glucocorticoidhormoner, udføres plasmaferes. Leukocytmassetransfusioner, intravenøs administration af antistapylokokplasma og immunoglobulin er vist. For at øge produktionen af granulocytter i knoglemarven skal leukopoiesis stimulerende midler tages.\nRegelmæssig skylning af munden med antiseptiske opløsninger er også ordineret.\nNår nekrotisk enteropati opstår, overføres patienterne til parenteral ernæring (næringsstoffer administreres ved intravenøs infusion af opløsninger indeholdende aminosyrer, glucose, elektrolytter osv.).\nAntibiotika og svampedræbende midler anvendes til at forhindre sekundær infektion.\nPrognosen forværres signifikant med udviklingen af alvorlige septiske tilstande, såvel som i tilfælde af gentagne episoder af hapten agranulocytose.\nUden recept og omhyggelig hæmatologisk kontrol er det uacceptabelt at tage stoffer med myelotoksiske virkninger.\nHvis en episode af hapten agranulocytose er optaget, bør du ikke tage det lægemiddel, der forårsagede dets udvikling.\nDe hyppigste komplikationer af agranulocytose er:\nHvilken slags sygdom oplever lægerne ikke i deres liv? Uanset hvilken afdeling de arbejder. Kirurgi, pædiatri, urologi, traumatologi, hæmatologi - et omfattende distributionsområde i læger og sygeplejersker. Denne artikel vil påvirke hæmatologi.\nHæmatologi er området medicin for blodforstyrrelser. Som det er kendt består blodet af leukocytter, blodplader, røde blodlegemer og andre komponenter, mere præcist er cellerne afgørende for menneskekroppen. Blodplader er cellerne der er ansvarlige for blodkoagulation. Røde blodlegemer er celler, der er ansvarlige for hæmoglobinniveauer. Nå, leukocytter er ansvarlige for immunitet. Hvis de er i blodet i tilstrækkelige mængder, så indikerer dette kroppens modstand. Der er en sygdom kaldet agranulocytose.\nAgranulocytose er en blodforstyrrelse, hvor der ikke er nogen eller små mængder leukocytter. Hvad er årsagerne til denne sygdom? Årsagen ligger i sygdomme, som undergraver immunresponsen. For eksempel tyfus feber, malaria, miliær tuberkulose, forgiftning. Generelt er alle sygdomme der forårsager leukopeni. Leukopeni - leukocytmangel.\nHvad er symptomerne på denne sygdom? Klinikken manifesteres af høj feber, nekrotiserende ondt i halsen, ulcerativ stomatitis, leverforstørrelse, anæmi. Disse symptomer er allerede en slags forudsætning for nedsat immunitet. Desuden leukopeni, også anæmi, trombocytopeni. Alt dette vil utvivlsomt føre til blødning og blødning fra slimhinderne.\nSygdommens forløb er akut, der er progressiv. Hvis det fortsætter med periodiske tilbagefald, så kan vi tale om den subaktive fase af agranulocytose. I et eller andet tilfælde er denne sygdom farlig for en persons liv, da sepsis eller blødning kan udvikle sig. Er det kun muligt at bestemme sygdommen kun ved symptomer? I tilfælde af de anførte symptomer, besøg hjemmesiden: bolit.info. For at etablere en nøjagtig diagnose skal du kontakte din læge!\nSom for alle sygdomme, i første omgang, laboratorieprøver. Det er en blodprøve. Blodbillede med alle vedhæftet, generelt blodprøve. For mere detaljeret fortolkning anvendes en biokemisk blodprøve. Benmärgs punktering anvendes også, da det er i det, at de nødvendige hæmolytiske celler dannes. Røntgen lunge - en vigtig undersøgelse af denne sygdom.\nDiagnose omfatter høring af specialister, da agranulocytose kan bedømmes ved kliniske tegn. Selv om vi siger at ulcerativ stomatitis eller forstørrelse af leveren ikke altid er symptomer på agranulocytose. Hvis årsagen er forgiftning? Efter alt kommer agranulocytose frem på baggrund af forgiftning, stråling og kemiske lægemidler. Symptomer vises på samme måde, diagnosen vil bestå i laboratorietest og mange andre beskrevet ovenfor.\nObservation af en læge er den vigtigste egenskab for sundhed og forebyggelse af forskellige sygdomme. Hvis der ikke er nogen abnormiteter i blodprøven, kan agranulocytose ikke forventes. Den vigtigste tid til at blive undersøgt!\nFor at undgå sygdom, gør mere forskning! Og selvfølgelig er det nødvendigt at styrke kroppens beskyttende egenskaber. Enhver infektion kan forårsage denne sygdom. Vær opmærksom på dit helbred - dette vil være en vigtig forebyggende foranstaltning og en farlig fjende af enhver infektion!\nAgranulocytose er en sygdom, der primært påvirker kvinder i middelalderen. Mænd er mindre tilbøjelige til at få agranulocytose. Hos voksne er sygdommen imidlertid mere almindelig end hos børn. Hvad forårsagede dette? Overvej nærmere.\nEtiologien af agranulocytose er forskellig. Voksne, der arbejder med produktion med skadelige kemikalier, er mest modtagelige for denne sygdom. Selvfølgelig skal du for at undgå agranulocytose i bedste fald ændre job. Hvis dette ikke er muligt, skal du kontrollere blodet oftere.\nHvordan man helbreder denne skadelige sygdom? Hemotransfusion - blodtransfusion. Stimulering af knoglemarv for at normalisere leukocytformlen. Antibiotika og lokal behandling af mund og hals. Hormonale lægemidler, som forbedrer vaskulær permeabilitet og har en tonic effekt. Lige vigtige er vitaminerne B og C.\nBørn bliver syge mindre ofte end voksne som nævnt ovenfor. Etiologien af agranulocytose hos børn er normalt forårsaget af smitsomme sygdomme. Dette er tyfusfeber, malaria, mæslinger.\nHvis barnet af en eller anden grund tog stoffer, er sygdommen forårsaget af kemiske midler, mere præcist deres sammensætning. Behandlingen er konfigureret til at identificere årsagen til agranulocytose. Børn er foreskrevet antimikrobielle midler, lokal behandling er også angivet.\nSom med enhver sygdom afhænger prognosen af sygdommens sværhedsgrad, organismens beskyttende egenskaber, patientens ætiologi og alder. Prognosen er gunstig, hvis der ikke er komplikationer i form af sepsis og blødning. Tværtimod er det tilfældet med den alvorlige fase af agranulocytose. Kun en erfaren hæmatolog kan forudsige denne sygdom.\nResultatet af sygdommen såvel som prognosen afhænger af organismens personlige karakteristika. Omfattende behandling er af stor betydning i enhver sygdom. Resultatet vil afhænge af personens ønske.\nHvis patienten nøje overholder alle lægeerklæringerne, er resultatet positivt. Med en alvorlig sygdomsforløb har kroppen f.eks. Undladt at klare denne sygdom, døden er mulig. Sepsis, blødning - alvorlige komplikationer af agranulocytose.\nLivet er et komplekst begreb. Du ved aldrig, hvordan denne eller den sygdom kan ende, og hvordan det påvirker menneskers sundhed. Forventet levetid i agranulocytose vil uden tvivl stige, hvis du advarer tidligt eller behandler denne sygdom kvalitativt. Det hele afhænger af os!\nSådan fjerner du kapillærerne i ansigtet - slippe af med rosacea\nHvad er et EKG, hvordan du kan dechiffrere dig selv\nUltralyd og ultralyd af brachiocephalic arteries (BCA)\nHvordan man behandler lever hæmangiom?\nBlodtryk: norm efter alder (tabel)\nHvad betyder øget blod ESR?\nVi fjerner det vaskulære gitter og "stjerner" fra ansigtet\nLaparoskopisk kirurgi for varicocele: bør laparoskopi være betroet?\nHæmoglobin i blodet\nKonsulent terapeut online\nHvorfor vises fluer foran dine øjne og hvordan man kan slippe af med dem\nSådan fjerner du betændelse af hæmorider?\nBetændelse af lymfeknuder på ansigtet\nFetal CTG (kardiotokografi)\nVitaminer til hjertet\nBlod fra øjnene (hemolakria)\nHvad viser en komplet blodtælling: transkript, normalt\nHvordan man kan helbrede pancreatitis permanent og er det muligt?\nAdult Hydrocephalus Brain\n16 metoder til at håndtere uafhængigt af panikanfald\nErythrocytsedimentationsrate (ESR) hos gravide kvinder\nHvorfor forekommer der dårlig blodkoagulation, og hvad skal man gøre\nNorma AlAt og AsAt er en vigtig indikator på, at de styres af, når de foretager biokemiske blodprøver. Dette er et kompleks af forskellige tests, der tager sigte på at opdage forskellige patologier i organer og systemer.\nBevidsthedstab i hjertesygdomme - et simpelt svagt eller tab af liv\nHvorfor er en finger på en hånd nummen?\nHvad er ROE (erythrocytsedimenteringshastighed) i blodprøven\nSådan behandles couperose på ansigtet: Et overblik over de forskellige muligheder\nAlkalisk fosfatase - et normalt niveau i den biokemiske analyse af blod hos børn og voksne\nStatiner og nyresygdom