Her er brevet, der i 2006 advarede minister mod lognings-fiasko | Version2\nDokumentation: Telebranchen advarede i 2006 ministeren om at indføre den udskældte sessionslogning. Politikerne gjorde det alligevel på grund af terrorfrygt, siger jura-lektor.\nMikkel Meister\t Onsdag, 13. februar 2013 - 6:29 27\nEn enig telebranche forsøgte i 2006 at overbevise justitsministeren om, at det var en dårlig idé at indføre omfattende logning af danskernes surfen på nettet.\nAlligevel blev overvågningen til virkelighed året efter i form af den udskældte logningsbekendtgørelse, som var en del af Terrorpakke II.\nDet dokumenterer en skriftlig korrespondance mellem daværende justitsminister Lene Espersen (K) og brancheforeningen Telekommunikationsindustrien.\nVersion2 har tidligere omtalt forhistorien, men kan nu fremvise dokumentet, hvor branchen direkte advarer ministeren. Det skete i et brev sendt til ministeren 27. marts 2006.\nI dokumentet peger branchen på flere problemer, som nu viser sig i praksis at have gjort teleudbydernes såkaldte sessionslogning af danskerne på nettet stort set ubrugelig i politiets efterforskning siden 2007.\n»Telekommunikationsindustrien finder samtidigt, at logning af kundernes færden på Internettet ikke efter den foreslåede metode i praksis vil have nævneværdig nytteværdi,« hedder det i dokumentet fra brancheforeningen.\nEn ny redegørelse fra Justitsministeriet omtalt af blandt andet Version2 i sidste uge viser da også, at sessionslogningen kun i meget begrænset omfang har været til gavn for politiets efterforskning. De tekniske årsager kan du læse mere om her Dokumentation: Derfor er 5 års tele-logfiler ubrugelige for politiet\nAf den nye redegørelse fremgår det, at de milliarder og atter milliarder af registrerede data fra sessionslogningerne af danskerne desuden kun har været til gavn i politiets efterforskning i tre konkrete tilfælde siden 2007. Ingen af dem har med terror at gøre.\nI brevet kan man desuden læse, at branchen i 2006 kritiserede ministeriets forslag til sessionslogning for at gå meget længere end kravene fra det EU-direktiv om logning, der trådte i kraft i februar 2006.\n»Heller ikke i det netop vedtagne EU-logningsdirektiv indgår krav om logning af kundernes trafikafvikling på Internettet. Den i notitsen beskrevne logning er samtidigt i strid med direktivets forudsætning om, at pligter til logning af trafik-data skal være forholdsmæssige,« skrev brancheforeningen til justitsministeren.\nTerrorfrygt overtrumfer fornuft\nMen hvorfor valgte politikerne så alligevel at indføre logningsbekendtgørelsen uden tilsyneladende at skele til branchens advarsler?\nIfølge lektor i persondataret ved Aalborg Universitet, Charlotte Bagger Tranberg, er forklaringen simpel: Terrorfrygten stod malet i ansigterne på politikerne i midten af 00erne.\n»Når man ser debatten, som pågik på det tidspunkt, så var politikerne terrorforskrækkede. De trak det, jeg vil kalde terrortrumfen,« siger Charlotte Bagger Tranberg til Version2.\nIfølge lektoren var terrorangrebene 11. september 2001 i USA stadig frisk i erindring. Men terrorfrygten fik ny næring hos politikerne, da storbyerne Madrid og London i henholdsvis 2004 og 2005 også blev udsat for terror med Al-Qaeda som afsender.\n»I kølvandet på de to terrorangreb sætter man de retssikkerhedsmæssige aspekter helt ud af spil. Man var fra politikernes side virkelig overbevist om, at det her (sessionslogningen, red.) kunne bruges til at opklare terror,« siger Charlotte Bagger Tranberg.\nLektoren påpeger, at politikerne allerede kort tid efter terrorangrebene mod USA 11. september 2001 indførte lovpligtig registrering og opbevaring af teletrafik i et år for teleselskaberne herhjemme. Dermed var hele forarbejdet for den omfattende logning fra 2007 og fremefter på plads. Banen var så at sige kridtet op på forhånd.\nMen advarslerne til justitsministeren var jo tydelige nok. Hvorfor valgte politikerne så at ignorere dem alligevel?\n»Man skal huske på, at hvis der skete en terrorhandling i Danmark, og politiet bare én gang ville kunne bruge de her oplysninger i efterforskningen, så ville al kritik af logningen forstumme. Men vi kan nu konstatere, at det er de helt almindelige borgere, som overvågningen i virkeligheden rammer. Og det er så det, hele diskussionen om logning går på,« siger Charlotte Bagger Tranberg.\nJustitsminister Morten Bødskov (S) har for ganske nylig besluttet at udskyde revisionen af logningsbekendtgørelsen til næste år, hvor EU-direktivet står over for en revision.\nUdskydelsen har mødt kritik fra flere politikere og brancheorganisationer, herunder Teleindustrien, DI ITEK og IT-Branchen, som mener, at den danske bekendtgørelse går så langt ud over EU-direktivets grænser, at en ændring er på høje tid.\nRigspolitiet og justitsministeren har i skriftlige svar til Version2 bemærket, at sessionslogningen har haft konkret betydning for politiets efterforskning, men ønsker ikke at kommentere sagen yderligere.\nTelebranchen anslår, at det har kostet 200 millioner kroner i startomkostninger at leve op til logningsdirektivet og efterfølgende cirka 50 millioner kroner om året siden 2007.\nVersion2 bringer herunder brevet fra Telekommunikationsindustrien samt notitsen fra Justitsministeriet af 2. marts 2006, som brevet er et svar på.\nRelateret jobannonce: SW Release and Change Manager\nMogens Ritsholm Onsdag, 13. februar 2013 - 7:22\nBlev loven overtrådt af Justitsministeriet?\nBemærk også, at det mest fremhævede synspunkt i TIs brev - det først nævnte - er, at der slet ikke var hjemmel til sessionslogning i loven fra 2002.\nDet er lidt alvorligt, når et Justitsministerium helt negligerer dette, og endog i notitsen foreslår en logning af opslag på DNS-servere. Et forhold, der ordret er i strid med lovgrundlaget.\nFølgende er anført i bemærkningerne ved lovens vedtagelse af Folketinget i 2002:\n"Det skal understreges, at der ikke med forslaget lægges op til, at internetudbyderne skal foretage en kortlægning af kundernes aktiviteter, mens de anvender Internettet. Udbyderne vil således ikke løbende skulle foretage registrering af, hvilke hjemmesider, chatrooms mv. kunderne besøger."\nUdover sessionslogning er logning af DNS opslag omtalt således i notitsen fra JMIN i 2006:\n"Man kunne herudover overveje supplerende at fastsætte en forpligtelse til at logge DNS-opslag."\nHvordan kan sessionslogning og et forslag om logning af DNS-opslag (som dog blev trukket tilbage) være forenelige med lovbemærkningerne fra 2002 ?\nMikael Ibsen Onsdag, 13. februar 2013 - 10:01\nHver gang der føjes en lap,\nbestående af 10 % saglighed og 90 % opportunisme, til kludetæppet af eksisterende lovgivning, vokser problemerne med at få sammenhæng - og lovlighed - i slutresultatet.\nLykkes foretagenet med brug diverse kunstgreb, står man tilbage med et nyt og om muligt endnu mere kompliceret og uoverskueligt produkt, som, hvis nye ændringer skal tilføjes, er dømt til selvmodsigelser og fejl, som bliver endnu sværere at gå til, med mindre man bevidst krænker grundlæggende principper.\nSe fx. hvor Grundlovens §72, omhandlende boligens ukrænkelighed, er blevet moset ud til ukendelighed i sociallovgivningen - med det formål at skabe en anden og administrativt mere bekvem praksis. Begge principper kan altså ikke eksistere sammen uden brug af kunstgreb som "særegne undtagelser", resortministrenes kattelem.\nDet må forudses, at uvanen med at tilføje og modulere eksisterende lovgivning efter tidens opportunistiske strømninger, i løbet af en begrænset periode vil resultere i en kompleksitet, som hverken lovgivere eller administration kan overskue, hvorfor det bliver domstolene, som kommer til at finde ud af, hvad lovgiverne egentlig mente - for de ved det nemlig ikke mere selv.\nDer er næppe lyst, mandsmod eller resourcer til at nytænke større lovgivningsområder ad gangen, så eneste måde systemet kan forsvare sig på mod borgernes frustrationer over uforståeligheden, bliver ved at begrænse adgangen til at klage, hvilket Holger K. Nielsen klogeligt har indset i forbindelse med hans ønske om en stærk begrænsning af adgangen til at klage til Landsskatteretten.\nHvis det er uoverskueligt i dag, så bare vent til i morgen !\nSpørgsmålet er så, om det er det samfund lovgiverne i virkelig har ønsket at fremelske med deres gordiske lovgivning.\nJeg tror det ikke, men jeg frygter, at de ikke engang selv véd det mere.\nPer Henrik Nielsen Onsdag, 13. februar 2013 - 10:54\nRe: Hver gang der føjes en lap,\nOg i visse tilfælde giver myndighederne også fanden i, hvad lovgiverne har ment.\nEt eksempel er brugen af visitationszoner. I bemærkningerne til loven står således:\nDette indebærer, at en beslutning om visitation mv. typisk vil omfatte\net bestemt afgrænset område, f.eks. et værtshus, et butikscenter, en\ngade eller en plads, mens der ikke kan træffes beslutning om visitation\nmv. i f.eks. en hel politikreds eller kommune.\nIkke desto mindre annoncerede Københavns Vestegns Politi for en måneds tid siden:\nFra lørdag den 12. januar kl. 16 til mandag den 28. januar 2013 kl. 16\netablerer Københavns Vestegns Politi visitationszone i kommunerne\nGladsaxe, Herlev og Ballerup.\nMogens Ritsholm Onsdag, 13. februar 2013 - 12:59\nTak for en god kommentar, selv om vi bevæger os over i mere almene spørgsmål.\nMen jeg tror, at du skal sænke kanonløbet en smule. For det er med min erfaring egentlig ikke politikernes skyld. Og egentlig kan man jo også sige, at vi selv har valgt dem.\nMen vi har haft en udvikling, hvor embedsapparatet er blevet stadig mere målrettet mod politisk betjening på bekostning af den varetagelse af fagområderne, som politikerne egentlig forventer af dem. Samtidigt er det hele med samfundsudviklingen blevet mere kompliceret og differentieret.\nDet begyndte at gå galt allerede for 25-30 år siden, hvor det at rotere rundt mellem vidt forskellige områder i statsadministrationen blev særligt belønnet. Det forstærkede selvsagt nedbrydningen af embedsværkets selvstændige ansvar for det faglige.\nJeg husker omtalen af en person, der havde gjort lynkarriere i et ministerium. Da jeg spurgte hvorfor, var svaret i fuldt alvor, at han var god til at rådgive ministeren, fordi han heller ikke forstod noget af det.\nNedbrydningen af embedsværkets selvstændige ansvar kan også mærkes på en anden ligefrem måde. For hvem kender i dag navnene på de ansvarlige departementschefer. Bortset fra skandalesagerne gemmer de sig i den anonyme tåge af "hof" omkring ministrene. Det er netop fordi de ikke længere har et tydeligt fagligt sektoransvar over for politikere og offentlighed.\nMen nu bliver vi lidt for vidtgående på version2s ellers teknisk orienterede medium.\nFor det jeg egentlig vil sige er, at det efter min opfattelse ikke primært er politikerne, der svigtede i logningssagen.\nDet var snarere de utro tjenere.\nMikael Ibsen Onsdag, 13. februar 2013 - 15:13\nHej Mogens Ritsholm\nog tak for din indsigtsfulde replik.\nOm vi lige har valgt de konkrete politikere selv, er jo altid en betragtning, som kan diskuteres, men principielt har du selvfølgelig ret.\nAt de samme politikere i dag synes at være så fjernt fra resten af samfundet, og ofte er virkeligt særprægede i deres reaktioner og håndteringeer af konkrete sager, skyldes jo nok deres dybe afhængighed af et, lad os venligt sige ikke ideelt, embedsapparat, men demonstrerer samtidig en afgrundsdybe uvidenhed og / eller ligegladhed - med problemer som måtte dukke op i deres fagområde, og som faktisk optager befolkningen, incl. deres egne vælgere seriøst. Svarene lyder, oversat til alm. dagligsprog, stort set altid: "Alting er i bedste orden, og derfor agter jeg ikke at gøre noget ved den sag".\nDet var jo stort set sangen fra de varme lande, vi hele tiden fik at høre i lognings-sagen, indtil kniven for en gangs skyld kom frem. Og den slags svar er i øvrigt aldeles uafhængige af den aktuelle regeringsfarve !\nVi havde godt nok en vis minister som gerne sagde: "Det ordner Mor hér" - men dér skete heller aldrig noget videre bagefter. Har glemt navnet...\nDet er noget, jeg desværre nok lader mig irritere lidt for meget af, men jeg synes, at de samme mennesker til tider virker, som om de kun i meget begrænset omfang lever sig ind i deres ministerium finere detaljer. Det er jo nok, fordi de til daglig mestendels må beskæfte sig med at slås om resourcer til deres vælgere, og derfor ikke får tid til at beskæftige sig tilstrækkeligt med indholdet af deres eget resort. Eller fordi de afventer den næste snarlige ministerrokade - og så er der jo ikke grund til at...\nMåske føler de arme udvalgte sig i virkeligheden bare som gæster på hastig gennemrejse i en verden, de alligevel aldrig kommer til at forstå fuldt.\nNå, men det kan der jo ikke gøre noget umiddelbart ved hér og nu, det kræver nok lidt synlig og kvalificeret topstyring.\nJeg synes bare ikke, der skal opstå den misforståele, at jeg er enig i, at dette er den bedste af alle verdner.\nJesper Lund Torsdag, 14. februar 2013 - 0:21\nRe: Blev loven overtrådt af Justitsministeriet?\nNu blev jeg inspireret til at læse forarbejderne til L 35 fra 2001/02 (er i gang med de 100+ bilag..).\nDer er dog en omtale af et sessionskoncept, der så vidt jeg kan se stammer fra det meget logningsivrige Brydensholt udvalg i slutningen af 1990'erne (præ 9/11 vel at mærke)\nDer er overvejelser i bemærkningerne til L 35 om at logge "sessionstypen", hvor FTP og Telnet nævnes som mulige sessionstyper. Det er taget fra Brydensholt udvalget, og det virker lidt som en misforståelse af hvordan internettet fungerer. En internet "opkobling" (ok, dengang var det mest dial-up og meget lidt "always on" selv om ADSL nævnes) har ikke en enkelt sessionstype men kan være mange ting.\nBrydensholt betænkningen var dog klar over at proxies kunne sløre trafikken. I fodnote 70 står der\nDette gælder, selv om udvalget er opmærksom på, at man remote kan anvende FTP/Telnet, dvs. fra en anden server end éns udbyders (så efterforskning vanskeliggøres eller umuliggøres på grund af indskydelse af en række udbydere), således at dette mest vil være en hjælp ved de mindre professionelle kriminelle.\nFodnoten står i tilknytning til denne sætning\nEndvidere bør udbyderen logge IPadresse for den, der ringer op, brugertid, tidspunkt for opkobling/nedkobling, opkoblingens længde og sessionstype (FTP/Telnet)\nDet som de må have i tankerne må være sløring af source IP ("IP adresse for den som ringer op"). Der er ikke nogen grund til at bruge en proxy for at sløre destination IP, når denne ikke logges.\nIntet sted, hverken L 35 bemærkningerne eller Brydensholt betænkningen står der noget om destination IP adresser (destination porte skal nok bruges til at bestemme sessionstypen, hvis de havde tænkt så langt?).\nDet er egentligt et ret fundamentalt spørgsmål idet sessionslogningen er en klar indskrænkning af borgernes ret til privatliv efter EMRK 8, og en af betingelserne for at staten kan begrænse denne ret er at begrænsningen er hjemlet ved lov. Hvis Justitsministeren fastsætter regler om sessionslogning i en bekendtgørelse skal der være en lovhjemmel.\nJeg kan se at telesekskaberne påpeger den manglende lovhjemmel i deres brev. Kommenterede Justitsministeriet nogensinde denne ret substantielle indvending?\nJesper Lund Torsdag, 14. februar 2013 - 1:10\nOg senere i høringsnotatet (L 35 bilag 6)\nInstitut for Menneskerettigheder m.fl. påpeger i deres høringssvar at logningspligtens indhold er uklar. Justitsministeriet skriver som svar at "..indholdet af og sigtet med bestemmelsen fremgår af den foreslåede bestemmelse i retsplejelovens § 786, stk. 4, og bemærkningerne til denne bestemmelse."\nHvordan Justitsministeriet på den baggrund senere kan foreslå en kraftig udvidelse af logningens omfang med hjemmel i L 35 virker noget ubegribeligt.\nGår den, så går den...?\nMogens Ritsholm Torsdag, 14. februar 2013 - 8:42\nJeg tror, at du er på rette spor, for nu at blive i efterforskningssprog. Jeg er imponeret over, at du har fundet tilbage til brydensholtudvalget. Han var nu ikke formand for den undergruppe, der overvejede logning.\nI brydensholtudvalgets rapport var en session en samlet periode, hvor du var i forbindelse med nettet via dial-up. Det kan du også se af deres betragtninger om et samlet spor fra internet tilbage via dial-up.\nMen nogle gange er det vigtigste det, som der ikke står.\nUdvalgets overvejelser munder ud i en konklusion, hvor omkostningerne til opbevarelse af data sættes op mod værdien til efterforskning, og der er ikke enighed.\nDe havde slet ikke forestillet sig, at det kunne koste penge at indsamle data. For de troede, at der alene var tale om oplysninger, som teleselskaberne umiddelbart havde på skrivebordet, men som de efter det særlige direktiv om teleoplysninger var forpligtet til at smide væk med det samme. Dvs alt, der ikke skulle bruges til regninger som udmøntet i udbudsbekendtgørelsen i Danmark.\nHvis det forholdt sig, som udvalget troede, ville det jo både økonomisk og retssikkerhedsmæssigt have været en helt anden sag. For så skulle teleselskaberne jo ikke begive sig ud i overvågning for at samle data op, som man reelt gør med sessionslogning.\nUdvalget bestod jo også kun af jurister. Og det er i orden, at de tager fejl. Men det er ikke i orden, at det ikke efterfølgende bliver nøje genovervejet og efterprøvet inden det lægges til grund for lovgivning.\nMogens Ritsholm Torsdag, 14. februar 2013 - 11:23\nFor god ordens skyld slog jeg efter. Eneste omtale af session i brydensholtrapporten er følgende:\n"Udvalget finder, at der af efterforskningsmæssige grunde bør stilles krav om, at Internetudbydere og teleselskaber skal logge både A- og B-nummeret - for A-nummerets vedkommende uanset om den pågældende har benyttet muligheden for, at der ikke sker visning af A-nummeret. Endvidere bør udbyderen logge IPadresse for den, der ringer op, brugertid, tidspunkt for opkobling/nedkobling, opkoblingens længde og sessionstype (FTP/Telnet)"\nMan har altså en forestilling om, at man under hele opkoblingen til internet anvender en af flere sessionstyper (FTP/Telnet). Det har intet med den senere sessionslogning at gøre. For fagfolk er der faktisk slet ikke tale om sessioner ved sessionslogningen, da det er en logning på transportprotokolniveau (TCP).\nDer er yderligere omtale af sessioner i L35. F. eks. følgende:\n"Registrering og opbevaring af oplysninger om A-nummeret i tilknytning til en given internetopkobling, vil gøre det muligt efterfølgende – f.eks. i forbindelse med efterforskning af lovovertrædelser, der er begået under den pågældende internetsession – at føre sporet helt tilbage til det telefonnummer – og dermed almindeligvis det sted – hvorfra den ulovlige aktivitet er begået."\nIgen må man med internetsession mene den samlede periode, hvor man kontinuerligt har været opkoblet med en identitet. Ellers giver det ikke mening.\nMorsomt, at vi i en diskussion her på version2 kommer langt tydeligere ind til benet end kronjuristerne og øvrige interessenter har været i stand til.\nJesper Lund Torsdag, 14. februar 2013 - 15:28\nSpørgsmålet er så hvornår sessionslogningen er opstået i dens nuværende form (§ 5 stk 1).\nDet var ikke Brydenholts-udvalget, jf. ovenfor. De ville primært logge IP adresser for at kunne spore kilden til en kommunikation. Derudover vil de vide hvad en dial-up session bruges til (FTP, Telnet el.lign.). Det sidste kan vi grine af i dag, men det var måske ikke helt skævt i midten af 1990'erne hvor de relativt høje minuttakster hos teleselskaberne gjorde at folk med dial-up havde mange korte sessioner. Hvad de skulle bruge denne information til er måske lidt uklart. FTP bruges til andet end børneporno, og Telnet bruges til andet end at hacke servere som i filmen Wargames (hvor det ikke var Telnet, I know...).\nBemærkningerne til L 35 har samme formål: kilden til en kommunikation, altså en IP adresse el.lign. (helst et A-nummer, de tænker stadig i dial-up baner). Men ud fra svarene på spørgsmålene til L 35 er det ret påfaldende at Justitsministeren var meget uvillig til at diskutere detaljer med Folketinget, og den paragraf i retsplejeloven som giver mulighed for at udstede logningsbekendtgørelsen blev vedtaget sammen med en række andre tiltag af mere traditionel retspolitisk karakter som udleveringsaftaler og definition af terrorisme. "Fejet ind under gulvtæppet" er ikke en urimelig beskrivelse her.\nDet absolut mest logiske ville have været at vente ved at vedtage denne paragraf til et udkast til en logningsbekendtgørelse kunne være klar, og det var tilsyneladende strategien efter at Brydenholts-udvalget havde lavet deres arbejde. Men så kom 9/11, og alle gik amok..\nDet interessante er så hvad der sker mellem 2002 og 2006. Så vidt jeg kan se er der to udkast til logningsbekendtgørelser som er i høring. Det følgende er lidt gætterier på grund af manglende dokumentation, så korrektioner er velkomne.\nFørst laver Justitsministeriet egenhændigt et udkast til en bekendtgørelse som er i høring i 2004. Den får stor kritik for at kræve ting som teknisk ikke kan lade sig gøre. I forhold til internetlogning er der yderligere krav om registrering af hvem der kommunikerer med hvem i chatrooms, men tilsyneladende ingen sessionslogning?\nJustitsministeriet bliver åbenbart overbevist om at deres 2004 bekendtgørelse ikke er en farbar vej, så de laver en ny i samarbejde med teleselskaberne. Den næste bekendtgørelse i 2006 er så forskellige fra den første, at Justisministeren ikke kan besvare et udvalgsspørgsmål om forskellene, men alene tilbyde en teknisk gennemgang af det nye udkast fra 2006.\nVi ved at der er sessionslogning i 2006 udkastet, og åbenbart også DNS logning der så blev opgivet igen. Men hvis sessionslogningen ala § 5 stk 1 ikke var med i 2004 udkastet, må ideen være opstået mellem 2004 og 2006 hvor Justitsministeret samarbejdede med teleselskaberne.\nJeg kan ikke forestille mig at det er noget som teleselskaberne i Danmark selv har foreslået. De er muligvis ophavsmanden til modifikationen om at logge hver 500. pakke i stedet for først og sidste pakke i det sessionskoncept, som Justitsministeriet nægter at definere i den endelige bekendtgørelse og vejledning (gad vide om embedsmændene er klar over at HTTP er en tilstandsløs protokol?).\nEr det nogle smarte sælgere af DPI udstyr som har været på charmeoffensiv i Justitsministeret og med en animeret powerpoint præsentation overbevist embedsmændene om at deres hemmelige drømme om total informationskontrol kunne realiseres?\nMogens Ritsholm Torsdag, 14. februar 2013 - 15:57\nJesper. Du har ret vedr L35, men dit gæt vedr. fødslen af ideen om sessionslogning er ikke helt korrekt. Det var slet ikke på bane før 2006.\nFørste gang sessionslogning efter 5.1 forekommer omtalt og beskrevet er netop i notatet af 2. marts 2006 fra Justitsministeriet, som du kan læse i version2s artikel oven for.\nSom du også kan se af dette notat havde JMIN forinden en ide om, at IP-adresser i alle IP-pakker skulle logges. Gud hjælpe mig.\nEkspertgruppen blev nedsat af Justitsministeriet i 2004, og jeg kan se, at jeg har givet en præsentation om hvordan internettet fungerer i december 2004.\nMen arbejdet blev så midlertidigt standset, mens man ventede på direktivet, hvorefter ideen om sessionslogning blev fremlagt som omtalt ovenfor.\nTeleselskaberne ville aldrig foreslå noget sådant. Men jeg skal ikke udelukke, at PET blev inspireret fra netværksfolk, der driver private net. For her er det jo sjældent et problem at bruge kapacitet på en tæt statistik eller logning. Men de ved slet ikke hvad vilkårene er i et større net, der virkelig skal bestille noget.\nMan afventede direktivet, hvorefter man straks gik milevidt ud over både direktivets krav og den danske hjemmel fra 2002. Sådan er det desværre.\nJesper Lund Torsdag, 14. februar 2013 - 16:22\nOk, så ekspertgruppen arbejdede reelt kun kortvarigt mellem første og anden udkast til logningsbekendtgørelsen?\nMellem 2004 og 2006 er logningsdirektivet blevet endeligt vedtaget. Det forklarer selvfølgelig udformningen af store dele af logningsbekendgørelsen, med en væsentlig undtagelse.. sessionslogningen (de to øvrige danske specialiteter er den geografiske placeringen af hotspots i 5.3, gad vide hvordan det fortolkes for et hotspot i et DSB tog, og at der skal logges flere masteoplysninger hvilket måske har fået en ekstra betydning med fremkomsten af smartphones og deres konstante datatrafik).\nHvor embedsmændene har fået ideen til sessionslogningen fra henstår så desværre i det uvisse.\nMåske kunne version2 bede om aktindsigt i materiale som Justitsministeriet har brugt til at udforme § 5 stk 1 i logningsbekendtgørelsen? Der må ligge et eller andet i ministeriet. Det er ikke en ide som man bare får, og hvis det var noget som embedsmændene har tænkt på tidligere og drømt om hele tiden, var det vel kommet med i 2004 udkastet hvor de tilsyneladende ikke holdt sig tilbage med urealiserbare forslag.\nDet kunne også være et forslag til udvalgsspørgsmål for en folketingspolitiker, men hvis ressourcerne skal prioriteres, er det bedre at på afskaffet dette vanvid end finde ud af hvor den vanvittige ide kommer fra.\nMogens Ritsholm Torsdag, 14. februar 2013 - 16:34\nUdkast til den endelige logningsbekendtgørelse er først fremlagt medio 2006 umiddelbart inden den endelige udstedelse i september.\nDet jeg siger er, at møderne i ekspertgruppen blev stillet i bero uden at noget udkast til logningsbekendtgørelse forelå, og møderne blev så genoptaget med månedlig frekvens, da direktivet var vedtaget (reelt i februar 2006).\nLæg i øvrigt mærke til, at samtidig med, at Danmark busede frem med krav om sessionslogning i forslaget fra marts bad alle de andre lande om 18 mdrs udsættelse vedr. bl. a. logning i tilknytning til internet. Det kunne de efter direktivet bede om indtil den 15. marts 2006 efter direktivets artikel 15 stk. 3.\nLandene med yderligere 18 mdrs udsættelse fremgår af bilaget til direktivet. Det bliver så 18 mdr efter september 2007, dvs. marts 2009.\nDet var således ikke i alle lande, at politikerne var skræmte som anført af kilden i Version2s artikel. Også UK, hvor bomberne sprang i juli 2005, bad om udsættelse.\nMogens Ritsholm Fredag, 15. februar 2013 - 7:58\nTil dem, der ikke læser de lange indlæg i denne debat, er her konklusionen:\nLogningsreglerne i Danmark afventede direktivet, hvorefter man som det første smed krav på bordet, som er langt ud over direktivets krav og klart i strid med det danske lovgrundlag.\nSamtidigt bad alle andre lande om 18 mdrs udsættelse, så de fik i alt 3 år til at udtænke, hvordan de skulle gennemføre direktivets mere begrænsede krav til logning for internet?\nHvad er det, der er(var) så ganske særligt i Danmark ?\nJeg tør næsten ikke sige det. Men forvaltningsmæssigt er tamilsagen det rene vand ved siden af behandlingen af denne sag.\nFor her har man jo både udøvet forvaltning uden lovgrundlag og misledt befolkningen samt Folketinget om forhold direkte relateret til grundlovens § 72.\nJesper Lund Mandag, 18. februar 2013 - 17:24\nSpørgsmålet har været stillet.\nI 2006 blev Justitsministeren spurgt om sessionslogningen var i overensstemmelse med bemyndigelsen i L 35 (REU 2006/07, alm. del, bilag 232).\nVed vurderingen af, hvorvidt logningsbekendtgørelsens § 5 er i overensstemmelse med hjemmelsgrundlaget, vil der skulle foretages en afvejning af, om den måde, hvorpå logningen skal gennemføres, ligger inden for de begrænsninger, der er anført i lovforslagets bemærkninger, herunder de passager, der er citeret ovenfor. Endelig afgørelse af dette spørgsmål henhører som anført under domstolene.\nMogens Ritsholm Mandag, 18. februar 2013 - 18:57\nMen som vi også tidligere i denne diskussion påviste, er der ikke tvivl om, at der ikke var hjemmel til sessionslogning.\nProblemet var, at hvis der blev anlagt en retssag, ville Justitsministeriet straks skaffe sig hjemlen ved førstkommende revision af retsplejeloven. Og så var vi kommet fra asken i ilden.\nMen nu er vi ude af den skygge, hvor dette er en overhængende trussel. Derfor kan hjemmelskortet trækkes nu.\nI 2006 drejede det sig ikke om hjemmel. Det drejede sig om magt.\nMogens Ritsholm Mandag, 18. februar 2013 - 19:40\nDet eneste mulige forsvar for sessionslogning er følgende passus fra L35, som der også henvises til i svaret på det spørgsmål om hjemmel, som Jesper nævner:\n"Justitsministeriet kan derfor tiltræde udvalgets overvejelser vedrørende det nærmere indhold af reguleringen. Det må dog fremhæves, at den tekniske udvikling siden afgivelsen af Brydensholt-udvalgets betænkning – og ikke mindst de praktiske erfaringer med IT-efterforskningen i denne periode – kan vise sig at have ændret behovet for omfanget af en logningsforpligtelse. Ved at lade den nærmere tekniske udmøntning finde sted ved bekendtgørelse, kan der tages højde for dette forhold. Det må således i forbindelse med den nærmere regelfastsættelse, overvejes nærmere, hvilket omfang logningsforpligtelsen skal have. Hvis der i dag ikke ses at være behov for at logge oplysninger om f.eks. sessionstype (FTP/Telnet), så skal der ikke opstilles krav herom."\nMen det kan naturligvis ikke bruges som en blankocheck, hvormed man kan stille ethvert krav. Især da hjemlen antyder, at kravene kan reduceres.\nSamtidigt var vi i en situation, hvor kravet om sessionslogning netop ikke var gennemført i direktivet og ikke kendt fra andre lande. Hvad begrunder så, at du skulle være nødvendigt i Danmark ?\nEndelig kan man ikke lovgive gennem bemærkninger. Hvis man virlig mente, at televirksomheder skulle efterkomme ethvert ønske måtte dtte fremgå af selve loven. Det er jeg sikker på, at en domstol også vil mene.\nJeg kan sige, at Justitsministeriet nægtede at diskutere hjemmelsspørgsmålet dengang, og det opfattede vi som en trussel om, at det bare ville komme ind i retsplejeloven, hvis vi fremturede.\nSvaret fra ministeren er i god tråd med nævnte ageren. For der er jo intet forsøg på sagligt at underbygge, at der er hjemmel til sessionslogning.\nJa - jeg er vred. Sådan noget bør ikke forekomme i et demokrati.\nJesper Lund Mandag, 18. februar 2013 - 21:13\nDer er nogle ikke videre præcise bemærkninger om sessionstypen, som nok kunne bruges til visse udvidelser i retning af en sessionsregistrering af porte (ud fra en betragtning om at destinationsporten fortæller noget om sessionstypen). Hvad man så end skal bruge det til..\nMen bemærkningerne er fuldstændig klare om at man ikke kan registrere hvilke websites/servere borgerne besøger\nUdbyderne vil således ikke løbende skulle foretage registrering af, hvilke hjemmesider, chatrooms mv. kunderne besøger.\nDet kan altså kun læses på een måde.\nDa alle større websites vil køre på egen server med dedikeret IP adresse, er en registrering af destination IP adressen i praksis det samme som en website registrering (af de 8 partier i Folketinget, har 7 partier deres hjemmeside på en dedikeret IP adresse, så sessionslogningen registrerer også borgernes politiske interesser).\nJustitsministeriet henviser godt nok til at der ikke sker nogen indholdsregistrering, men de har ikke kun afskåret sig fra URL og payload registrering. Efter bemærkningerne har de også eksplicit afskåret sig fra at registrere hvilke hjemmesider borgeren besøger.\nEfterfølgende har Justitsministeriet ikke engang lagt skjul på formålet med sessionslogningen. Fra seneste evalueringsrapport i december 2012 (side 31)\nVed sessionslogning efter bekendtgørelsens § 5, stk. 1, tages der udgangspunkt i den enkelte bruger med henblik på at identificere dennes internetkommunikation [...]\nMan kan dårligt tale om et cover-up. Det er snarere en tilståelseserklæring om at beføjelserne fra L 35 er overskredet.\nMogens Ritsholm Mandag, 18. februar 2013 - 22:14\nMogens Ritsholm Mandag, 18. februar 2013 - 22:31\nLæg i øvrigt mærke til følgende i JMINs forsøg på at udskyde problemet med sessionslogning:\nJustitsministeriet sendte Lovforslaget om endnu en udsættelse af revision i høring den 21. december 2012 med frist den 24 januar 2013.\nRedegørelsen er krævet af Folketingets flertal i betænkningen til L53, der behandlede den seneste udsættelse. Redegørelsen skulle foreligge senest ultimo 2012.\nNu kan jeg ikke se hvornår redegørelsen er offentliggjort. Men tilsyneladende har høringskredsen ikke kendt den, da de svarede på lovforslagets høring ved fristen den 24. januar. For så havde de vel omtalt den.\nMeningen med redegørelsen var netop, at den skulle danne grundlag for overvejelser om revision.\nEr det så ikke lidt underligt, hvis man sender en konklusion om udsættelse i høring inden det krævede grundlag er offentliggjort?\nMen det kan jo skyldes, at nogen holder juleferie i samme omfang som Jørgen Varnæs i Matador.\nJesper Lund Mandag, 18. februar 2013 - 23:10\nRedegørelsen er offentliggjort den 21. december som REU alm.del bilag 125 sammen med lovudkastet og høringslisten\nDet er samme dag som Justitsministeriet sendte lovforslaget i høring (IT-Politisk Forening fik emailen fra Justitsministeriet den 21. december).\nI høringsindkaldelsen var redegørelsen dog udeladt, så der var kun lovudkastet (reelt copy-paste fra sidste år), og i bemærkningerne til loven så det ud som om at redegørelsen først ville blive udarbejdet på et senere tidspunkt. Helt præcist stod der\nDisse forhold er nærmere beskrevet i Justitsministeriet redegørelse af [dato indsættes, når redegørelsen afgives] til Folketingets Retsudvalg i henhold til udvalgets betænkning af 31. maj 2012, jf. pkt. 2.4.\nDet er nok grunden til at samtlige høringsparter har overset redegørelsen.\nMen nu kan alle høringsparterne, eller andre som måtte have lyst, sende en henvendelse til Retsudvalget med deres kommentarer til redegørelsen, og henvendelser om et igangværende lovforslag plejer at udløse et "Ministeren bedes kommentere henvendelsen fra XYZ" standardspørgsmål fra udvalget.\nDe indvendinger som kom i høringssvarene, bliver derimod fejet af bordet i et ultrakort høringsnotat med standardfraserne om at logningen har væsentlig betydning (hvor tele- og internetlogningen altid nævnes sammen), og så dette forsøg på at lukke sagen som også blev brugt sidst år\nSom det endvidere fremgår af pkt. 5.2 i lovforslagets almindelige bemærkninger, sætter Danmarks EU-retlige forpligtelser grænser for, hvilke ændringer der kan foretages af de danske logningsregler.\nJa, vores EU retslige forpligtelser gør at vi kun kan skære 90% af logningen bort (sessionslogningen), og det er selvfølgelig også en slags grænse.\nMogens Ritsholm Tirsdag, 19. februar 2013 - 8:08\nJeg fik tilsendt dokumentet fra et udvalgsmedlem den 6. februar, umiddelbart inden det omtales i medierne.\nDokumentet er udateret, men ganske rigtigt i info dateret som kreeret den 21. december.\nHvorfor er det så ikke udsendt med høringsmaterialet ?\nFormentligt fordi retsudvalgets medlemmer først skal have det efter nogle procedurer, der bliver afbrudt af juleferien. Først derefter kan det offentliggøres.\nIngen opdager dokumentet før ca. den 6. februar. Er det virkelig rigtigt, at alle overser det i perioden fra den 21. december?\nEller er det fordi det først bliver offentligt tilgængeligt på ft.dk omkring dette tidspunkt?\nDet rigtige havde selvfølgelig været at sikre sig, at redegørelsen var offentlig tilgængelig samtidigt med høringen og enten vedlagt denne eller linkhenvist til.\nMan kunne også have lavet en særskilt høring over redegørelsen inden man sendte et lovudkast i høring. Det ville være det rigtigste med en så teknisk orienteret redegørelse, der er af afgørende betydning for vurderingen af behovet for revision.\nHøringsparterne kan ikke bare efterfølgende fremsende særskilte kommentarer til redegørelsen som en del af lovprocessen. For de bliver ikke officielt en del af lovprocessen, når der i lovforslaget henvises til de organisationer, der har været hørt. Det bliver ikke en del af sortebogen, som det tidligere hed.\nMen allermest afgørende er det, at kendskabet til redegørelsen jo ville have påvirket høringssvarene - mildt sagt. Og de ville formentlig også have beskrevet detaljer omkring eksemplerne, hvor der jo i virkeligheden kun er et eksempel på brug af sessionslogning og forholdene vedr. TDC Mobils sessionslogning og portadressers mangel i almindelighed er forkert beskrevet.\nSå kunne politikerne direkte i de officielle høringssvar have fået berigtiget eller afvist redegørelsens fremstilling.\nJeg antydede tidligere med henvisningen til Jørgen Varnæs´s juleferie, at det måske ikke direkte kan udlægges som ond vilje. Men det er ihvertfald mangel på god vilje og usædvanlig dårlig forvaltning.\nMogens Ritsholm Tirsdag, 19. februar 2013 - 10:15\nDet er ikke en offentliggørelse, men en underretning af retsudvalget.\nMit spørgsmål er stadig: Hvornår var redegørelsen offentlig tilgængelig for offentligheden på ft.dk og dermed høringsparterne?\nVar det før eller efter den 24. januar ?\nFolketinget havde juleferie fra den 20. december til den 10. januar. Redegørelsen er altså fremsendt 1 dag inde i juleferien. Så er det vel næsten sikkert, at det ikke er offentligt tilgængeligt før efter den 10. januar.\nJa, jeg er stædig. Men hvorfor har f.eks. TI - og vist heller ikke andre høringsparter - ikke henvist til redegørelsen i deres høringssvar ?\nOg det mest sandssynlige er, at de ikke har haft mulighed for at se det, selv om senere "bogføringer" kan give et sådant indtryk.\nHvis de havde set det mellem 10. januar og 24.januar kan jeg garantere for, at de straks havde bedt om udsættelse af høringsfristen, og det ville JMIN ikke kunne afvise.\nJesper Lund Tirsdag, 19. februar 2013 - 12:17\nNormalt er udvalgsdokumenter offentligt tilgængelige, så jeg vil sidestille publicering på REUs liste med udvalgsdokumenter med en offentliggørelse.\nJeg har et RSS feed til REUs udvalgsdokumenter, som holdt op med at virke mellem jul og nytår fordi Folketinget omlagde deres IT-systemer, og ville første lave RSS feed delen senere (folk venter stadig..). Men bilag 125 er i mit RSS feed og RSS elementet er dateret 21/12 kl 19:57. Det er kun en henvisning til ft.dk, så jeg kan strengt taget ikke vide om alle fire dokumenter var tilgængelige den 21/12. PDF filen med redegørelsen er dog sekventielt nummereret i forhold til de øvrige med det laveste nummer, og PDF metadata har timestamp 21/12 kl 20:01.\nDet "beviser" selvfølgelig ikke at dokumentet var tilgængelig for offentligheden den 21/12. Jeg har først set siden for bilag 125 i starten af februar da CW skrev om redegørelsen.\nDet er også lidt mystisk at der 14/1 bliver stillet et udvalgsspørgsmål om redegørelsen, som Justitsministeriet den 30/1 besvarer med at henvise til redegørelsen der er sendt til REU 21/12\nJeg skal ikke kunne sige om dette spørgsmål er stille efter opfordring fra en af høringsparterne (det var ikke IT-Politisk Forening).\nREUs medlemmer modtager ikke udvalgsmaterialet via Folketingets hjemmeside (som vi andre dødelige der vil holde øje med hvad der sker i udvalget), så REU medlemmerne må kunne checke om de har modtaget redegørelsen den 21/12.\nJeg har ikke grund til at tro andet end at redegørelsen var tilgængelig den 21/12, og at IT-Politisk Forening kunne have læst det hvis vi havde set det. I så fald ville vi helt sikkert have kommenteret redegørelsen i høringssvaret (som jeg var med til at skrive). I bagklogskabens ulideligt klare lys ærgrer det mig, at jeg ikke fik kigge udvalgsdokumenterne fra december i gennem, men sket er sket. Vi er ikke full-time lobbyister, så mangel på tid må kunne bruges som undskyldning :-)\nOm Justitsministeriet ved en forglemmelse har undladt at sende redegørelsen ud til høringskredsen, eller om de blot mente at den ikke ville være relevant for selve lovforslaget som i en snæver forstand handler om at udskyde revisionsbestemmelsen i en lov vedtaget i 2002, skal jeg ikke kunne sige. Uanset hvad burde de dog som minimum have rettet teksten i bemærkningerne når nu redegørelsen var udarbejdet, men også her kan der være sket en fejl. Høringskredsen får per definition et udkast til et lovforslag, og det er ikke unormalt at der er placeholders med henvisninger til materiale som først udarbejdes senere.\nJesper Lund Tirsdag, 19. februar 2013 - 12:40\nReelt er der kun to kritiske høringssvar som er skrevet i 2013. Prosa og Institut for Menneskerettigheder henviser til deres høringssvar fra 2010, og det gjorde de så vidt jeg husker også da udkastet til L 53 var i høring i nov/dec 2011. Når Justitsministeren genbruger et lovforslag, kan man selvfølgelig også genbruge høringssvarene!\nIT-Politisk Forening og teleselskaberne m.fl. (TI, DI ITEK og IT-Branchen i fællesskab) har begge skrevet et nyt høringssvar, som forholder sig til udvalgsarbejdet og betænkningen for L 53, men altså ikke redegørelsen.\nVi (IT-Pol) har overset at redegørelsen (formentlig) var sendt til REU, som nævnt i andet indlæg. Længere er den ikke for vores vedkommende.\n"Alle høringsparter" er i dette tilfælde reelt kun to organisationer (hvis vi filtrerer indsendelse af tidligere høringssvar og svar med "vi har ingen bemærkninger" fra). Jeg synes ikke at det lyder helt utænkeligt at to organisationer kan overse en redegørelse, specielt ikke når det lidt misvisende fremstår som om at den først udarbejdes senere.\nVi (IT-Pol) har i høringssvaret især forholdt os til Justitsministeriets argument om at Folketinget skal vedtage en ny to-årig udskydelse fordi EUs revision er blevet forsinket med to år, i forhold til hvad man forventede under behandlingen af L 53 (der mente Justitsministeren at EU Kommissionen ville fremsætte forslag til revision i sommeren 2012, hvilket ikke skete).\nVores afsluttende kommentar var\nHvad enten dette [revision af EU direktiv] sker eller ej, anser vi det for helt utænkeligt at EU landene bliver enige om en udvidelse af logningsdirektivet, således at flere oplysninger skal logges, eksempelvis at sessionslogning bliver et krav i et revideret logningsdirektiv. På den baggrund vurderer vi, at Folketinget uden videre kan ophæve de elementer af logningsbekendtgørelsen som går videre end direktivets krav. Der vil ikke være nogen reel risiko for at Danmark bliver tvunget til at genindføre disse logningselementer om et par år på grund af et revideret logningsdirektiv.\nMen jeg er helt enig i at det ville have været meget bedre hvis vi også havde kommenteret redegørelsen.\nMogens Ritsholm Tirsdag, 19. februar 2013 - 13:12\nDet forhold, at redegørelsen er tilgået REU kan ikke tages til indtægt for, at den så også er til rådighed for høringsparterne, og at det så er deres egen skyld, at de ikke ser det.\nMange af interessenterne har politiske kontakter. Men det er ikke demokratisk stuerent at antage, at sådanne forbindelser kan sikre spredningen af valid information.\nEn ting er redegørelsens tekniske beskrivelser.\nMen også for de rent retssikkerhedsmæssige vurderinger og afvejninger er redgørelsen af stor betydning.\nHvordan tror du at domstole, advokatråd og alle de andre juridiske høringsparter har det med, at de ikke fik redegørelsen med ?\nDermed fik de jo heller ikke den opsigtsvækkende udmelding fra PET, som lød:\n"For så vidt angår anvendelse af teledata fra sessionslogning kan det\noplyses, at det i meget begrænset omfang har været relevant at indhente\nsådanne oplysninger i forbindelse med efterforskning"\nDet er en ganske afgørende udmelding for den rent juridiske vurdering af forslaget om at udskyde revision endnu en gang.\nMogens Ritsholm Onsdag, 20. februar 2013 - 6:53\nFølg IP-sporet ?\nNogen har hvisket i mit øre, at det kan være interessant at studere den IP-adresse, der optræder i Justitsministeriets notits af 2. marts 2006 (gengivet i denne artikel af version2).\nDet kan måske fortælle lidt om, hvor den tossede ide om sessionslogning blev udklækket.\nNår man skal illustrere noget offentligt med et telefonnummer eller et IP-nummer, vil man oftest vælge et helt anonymt nummer ala 1234..- eller ens eget.\nJeg kan se, at det er et dansk nummer fra en mindre udbyder. Men jeg er ikke professionel på dette område, så jeg kommer ikke længere. Og så ved jeg heller ikke, om nummeret var disponeret anderledes for 7 år siden.\nMen de rigtige Proffer har åbenbart allerede undersøgt det.


Nevøens reaktion efter arvestrid i tv: - Det skulle have været en hemmelighed | TV2 ØSTJYLLAND\nNevøens reaktion efter arvestrid i tv: - Det skulle have været en hemmelighed\nEt ægteskab mellem nevø og onkel har splittet en hel familie. Nevøen tror ikke, at der kommer en forsoning\n22. jan 2018, kl. 22:24 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nEn 45-årig landmand fra Randers-egnen giver nu sin version af sagen, efter at TV 2-dokumentaren ’Når arven splitter os’ mandag aften rullede over skærmen.\nArvestridens kerne er et ægteskab mellem selvsamme landmand og hans 40 år ældre onkel. Og så adskillige millioner kroner.\nI 2014 bliver nevøen gift med sin 80-årige onkel, Poul Erik Nielsen. Kort efter bliver der oprettet en ægtepagt, hvori onklen eftergiver større summer af lån i form af en gave.\nUdover Poul består familien af hans to søstre og en bror. Det er brorens søn, der har giftet sig med sin onkel. At nevø og onkel har indgået ægteskab, finder den øvrige familie dog først ud af flere år senere.\n- Jeg var godt klar over, at der ville blive ballade. Det skulle have været en hemmelighed. Poul og jeg var enige om, at det ikke skulle frem, før han var død, siger nevøen.\nEfter to års ægteskab kan nevøen også kalde sig enkemand. Poul er ifølge sin lægejournal moderat til svært demenspræget i foråret 2015, og han dør som 83-årig i december 2016.\nI programmet 'Når arven splitter os' søger Pouls søster Ragnhild og hans niece Anette svar på, om Poul vidste, hvad der foregik, da han blev gift med nevøen. Foto: TV 2\nBekymret søster går i banken\nFamilien opdager dog det usædvanlige ægteskab, før Poul dør. Det sker i foråret 2016, da Ragnhild Gregersen er i den lokale bank. Hun er søster til Poul og er bekymret for sin bror, der bliver mere og mere dement.\nJeg var godt klar over, at der ville blive ballade. Det skulle have været en hemmelighed\nnevø i arvestrid\nPoul arbejdede som radiotelegrafist og boede hjemme hos sine forældre, til han var 60 år. Penge brugte han ingen af, så hele familien ved, at der står mange penge på hans bankkonto.\nDe sidste gange Ragnhild har besøgt Poul, har der ligget bankpapirer ud over hele sofabordet i hans stue. Ragnhild er blevet bange for, at nogen er ved at tømme Pouls bankkonto. I banken får Ragnhild og hendes mand, Tage, så at vide, at Poul er blevet gift med sin nevø.\nPoul med sine to søstre Inga og Ragnhild (th). Foto: Privatfoto\nLæs familiens version af sagen lige her.\nPouls ide at gøre som ejendomsmægleren\nIdeen om ægteskabet var Pouls. Det har nevøen i hvert fald fortalt Østjyllands Politi.\n”Poul Erik Nielsen fik i 2014 den ide, at de skulle giftes,” forklarer nevøen politiet.\nPoul havde set en udsendelse i fjernsynet om den nu afdøde ejendomsmægler Jan Fog, der undgik arveafgift ved at gifte sig med en yngre kvinde uden at flytte sammen, hævder nevøen.\nDen udlægning er den øvrige familie uenige i. Ifølge familien har Poul udvist tegn på demens i adskillige år. De har mistanke om, at nevøen har udnyttet Pouls demens til at få fat på de mange penge.\nPoul Erik Nielsen fik i 2014 den ide, at de skulle giftes\nnevøens forklaring til politiet\nRagnhild og hendes søster politianmelder derfor deres nevø i 2016. Efter et års efterforskning for åger "af særlig grov beskaffenhed" standser statsadvokaten i Viborg efterforskningen.\nI tv-dokumentaren bliver informationer fra Pouls lægejournaler og nevøens låneforløb og ægteskabet kortlagt. Foto: TV 2\nSøskende har slået hånden af nevø\nNevøen håber, at udsendelsen på TV 2 bliver det sidste punktum i sagen.\n- Det har taget lang tid. Det var Pouls ønske, at vi skulle gøre det på den her måde. De (den øvrige familie, red.) havde regnet med, at de skulle arve. Det er et spørgsmål om penge og ikke en skid andet, siger nevøen.\nHan har svært ved at forestille sig, at familien nogensinde bliver samlet igen.\n- Vi bliver aldrig gode venner. Vi var røget i totterne på hinanden længe inden og havde ikke talt sammen i flere år. Det er der ikke noget at gøre ved, siger nevøen, der også har mistet kontakten til sine to søstre.\nVi bliver aldrig gode venner\n- Mine søskende vil heller ikke tale med mig. Jeg ved ikke helt hvorfor. Det er nok også sådan noget med penge, siger nevøen.\nNevøen ønsker ikke at stå frem med navn eller ansigt.\n- Den sag er lukket for mig. Alle, jeg kender, ved det jo. Alle støtter mig. Der var ikke nogen, der havde tænkt, at man kunne gøre det på den måde, siger nevøen.\nSe 'Når arven splitter os' mandag klokken 20 på TV 2 eller på TV 2 PLAY.


Ark Dania er et af de syv skibe, der indgår i aftalen mellem DFDS og forsvaret.\naf KrigerenDK 27. november 2020, 12:44\nNår dansk eller tysk forsvar deltager i NATO beredskab eller militære øvelser og operationer uden for landets grænser, vil DFDS stille skibe til rådighed for søtransporten af militært materiel og udstyr. Det er resultatet af en aftale, som blev underskrevet tirsdag den 24. november 2020, af oberstløjtnant Morten Kranker og Bo T. Nielsen for forsvaret samt Peder Gellert og Henrik Tidblad for DFDS.\nTirsdag den 24. november 2020, underskrev Peder Gellert, chef for DFDS’ færgedivision, og oberstløjtnant Morten Kranker en aftale, som indebærer, at DFDS skal stille skibe til rådighed for søtransport af militært materiel og udstyr, når forsvaret anmoder om det.\nPeder Gellert, der er øverste chef for DFDS’ færgedivision og medlem af koncernledelsen, siger: ”Jeg er både glad og stolt over at kunne fortsætte vores succesrige samarbejde med forsvarets ARK-enhed og over den rolle, aftalen giver DFDS i et konkurrencedygtigt offentligt-privat samarbejde, der sikrer at skibe og ressourcer udnyttes optimalt.”\n”Som følge af dette samarbejde har forsvaret deltaget i en lang række internationale øvelser og militære og humanitære operationer med DFDS-skibe, herunder den danskledede FN-opgave med at sejle kemikalier ud af Syrien, transporten af kemikalier ud af Libyen, FN’s ebola-indsats i Østafrika, som Danmark har høstet stor anerkendelse for, samt en række andre vigtige opgaver,” siger Peder Gellert.


Side:Det norske Folks Historie 1-2.djvu/702 – Wikikilden\nSide:Det norske Folks Historie 1-2.djvu/702\nParti meget om at gjøre, at faa ham ryddet af Vejen. Det varede heller ikke længe, førend Harald Jarl og Sigurd enten ſelv overfaldt og dræbte ham, eller ved dertil beſkikkede Mordere lode ham rydde af Vejen: den nærmere Sammenhæng kjendes ej længer, kun er det viſt, at det fornemmelig ſkede efter Sigurds Raad og ved hans Medvirkning. Paal Jarl blev yderſt opbragt derover, og ruſtede ſig for at tage Hevn. Da lagde fælles Venner af begge Jarler ſig imellem, og ſøgte at mægle Forlig.mellem dem, men Paal Jarl var ſaa vred at han ikke vilde høre om noget Forlig uden paa det Vilkaar, at alle de, der havde haft Deel i Thorkells Drab, ſkulde landsforviſes. Herpaa vilde Harald, ſom det ſynes, nødig gaa ind; paa Alles indſtændige Anmodning gav han dog tilſidſt efter, og der ſluttedes et Forlig paa de Vilkaar, at Sigurd og alle de øvrige, ſom Paal Jarl anſaa for meeſt ſkyldige i Thorkells Drab, ſkulde forlade Øerne, og at Bøderne for Drabet ſkulde udredes af Harald. Men det beſtemtes ogſaa udtrykkeligt, at der fra nu af ſkulde herſke ſtørre Venſkab mellem Jarlerne end for, og at de til Tegn derpaa ſkulde tilbringe Julen og de ſtørſte Højtider ſammen.\nSigurd Slembedjakn maatte ſaaledes bortfjerne ſig fra Orknøerne, og begav ſig tilbage til Kong Davids Hof, hvor han endnu tilbragte en Tid, og udmerkede ſig i alle ridderlige Idrætter. Men det hjalp lidet til den gode Forſtaaelſe mellem Jarlerne, at han var borte, ſaa længe det ej ſtod Mi Paal Jarls Magt at fjerne de rænkefulde Kvinder, Helga og Frakark, fra Harald Jarls Omgivelſer. Et forunderligt, uforudſeeligt Tilfælde kom ham til Hjelp, og ſkilte ham paa en rædſom Maade ved hans Medbejler, men aabenbarede ham ogſaa, hvad han, trods Forliget og den tilſyneladende gode Forſtaaelſe, havde kunnet vænte ſig af hine Kvinders aldrig hvilende Beſtræbelſer for at ſkaffe Harald Enevældet. Den førſte Juul, ſom begge Jarler efter Forligets Beſtemmelſe ſkulde tilbringe ſammen, agtede Harald Jarl at højtideligholde ved et prægtigt Gjeſtebud\n↑ Orknøyingaſaga S. 142.\n↑ Saaledes Orkneyingaſaga, ſaa vel ſom Morkinſkinna fol. 32. a., hvor det end ydermere anføres Vers af Ivar Ingemundsſøns Sigurdsbaalk, i hvilke Thorkell Foſtres Drab og Sigurds Ophold hos David omtales, og hvor det udtrykkeligt ſiges at hans Rejſe til Rom og Jeruſalem førſt fandt Sted efter at han havde tilbragt fem Halvaar hos David. I Harald Gilles Saga Cap. 17, Snorre Cap. 13, omtales derimod hans Jerulalemsrejſe ſom om den fandt Sted for Thorkell Foſtres Drab og Ophold hos David. Men dette kan umulig være rigtigt. Mere herom nedenfor.\n↑ I Orknøyingaſaga S. 144 ſtaar der egentlig ikke at det var den førſte Juul efter Forliget, men alene „en Juul“. Oct ligger imidlertid i Sagens Natur, at det var den førſte Juul, thi det ei: ikke ſandſynligt, at nogen ſaadan Juul kunde gaa hen, uden at levere Sagaen Stof, og det vilde have været høiſt urime-\nHentet fra «https://no.wikisource.org/w/index.php?title=Side:Det_norske_Folks_Historie_1-2.djvu/702&oldid=146261»\nDenne siden ble sist redigert 9. jul. 2018 kl. 09:29.


Analyse: Fem i fokus (AFC) – Draftday.dk\nDe første 32 kampe er i bogen. Her kan du læse kommentarer til blandt andre J.J. Watt, Oakland Raiders, Mario Williams og Chris Johnsons præstationer efter de første par runder.\n*** Texans’ defensive end J.J. Watt fortsætter, hvor han slap efter en forrygende slutspils-præstation i to kampe i januar. Watt har allerede lavet tre sacks fra sin position på venstrekanten af texanernes tre mands-linje. Fortsætter han på denne måde, er han en kraftig kandidat til titlen som “Defensive Player of the Year”. Og lige nu – efter to runder – ligner Texans i øvrigt det bedste bud på en Super Bowl-kandidat fra AFC.\n*** Jaguars’ venstre tackle Eugene Monroe, der var et højt draft pick i 2009, ligner endelig den stærke bodyguard, som Jacksonville håbede, han ville blive. I de første to kampe har han mødt to af NFLs allerbedste pass rushers i Vikings’ Jared Allen og Texans’ Connor Barwin og har endnu ikke tilladt et sack eller et quarterback hit.\nLige forude venter blandt andre Julius Peppers fra Bears og Packers’ Clay Matthews. Men indtil videre er der ikke grund til at tro, at Monroe ikke også kan håndtere dem eller i hvert fald give dem kamp til stregen. Og det er godt for et hold, der har fire offensive linemen på injured reserve-listen, og som i søndags var uden to andre, skadede bøffer.\n*** Tennessee Titans’ running back Chris Johnson har haft en forfærdelig sæsonstart med sølle 21 yards på 19 carries.\nDet er andet år i træk, at “CJ2K” flopper først i sæsonen. Men mens han i 2011 slet ikke kunne få gang i fødderne efter en holdout i offseason, der tydeligt gjorde kroppen rusten, er det ikke en undskyldning i år. Han har tilbragt offseason på Titans’ anlæg, har haft optimale forberedelser og har endda taget på i vægt – otte til ti pund – for bedre at kunne bryde tacklinger.\nMen hvad er så problemet? Spørger man nogle iagttagere skal årsagen i høj grad også findes hos angrebslinjen og måske navnlig angrebslinjens sammensætning.\nPro Football Weekly har blandt andet peget på, at den tunge, “smash-mouth”-angrebslinje, som Titans for alvor byggede op i denne offseason med nyankomne Steve Hutchinson som venstre guard og Fernando Velasco som center, ikke matcher Johnsons evner. Johnson er superhurtig på fødderne, men har til gengæld ikke et tilsvarende supergodt overblik, hvorfor han vil være bedst i et zoneblokerings-system med mere lette linemen, der hurtigt kan komme ud af starthullerne og op af banen.\nMen offensive koordinator Chris Palmer, der som træner forgrener sig til Bill Parcells-trænertræ og hans “power”-blokeringssystem, satser på tunge lineman, der bruger kraft til at skabe huller. Som Steve Hutchinson, der med årene har mistet fart i fødderne, men som stadig har styrke.\nMen det tager tid at skabe de blokeringer, og det er ikke optimalt for en running back, der som Chris Johnson ikke altid ved hvilket hul i forsvaret, han skal ramme.


Lån penge Arkiv - Side 12 af 12 - Penge Lånet\nHome Pengelånet Pengelån Lån penge\nPengelån til dig\nLån til nyt køkken Køkkenet er familiens samlested, det er her alle samles og her de fleste samtaler foregår. I køkkenet bliver der skabt lækre måltider, som man deler sammen, og det siges at køkkenet er husets hjerte. Køkkenet er et sted hvor man bruger meget tid, og det bør derfor også være et smukt og hyggeligt sted at …\nLån penge til en barnevogn\nLån penge til en barnevogn Der er ingen større glæde, end når man bringer nyt liv til verdenen, og ens barn fortjener kun det bedste af det bedste. En barnevogn er en af de ting som står højest på de flestes lister over ting til den lille nye, men hvorfor ikke sørge for at købe det aller bedste til sit …\nLån til forlovelsesring\nLån til forlovelsesring En forlovelsesring er ikke bare en ring med en sten, det er symbolet for det øjeblik hvor i bliver enige om at tilbringe resten af livet sammen. Og for de fleste piger, er det et smykke som man har drømt om hele sit liv. Skal du/i ud og vælge ring, så lad ikke noget komme i vejen …\nBetal depositum med et pengelån når du flytter Søger du lejlighed? Måske endda din første lejlighed? Det er dyrt at flytte, og en af de ting som man skal tage hensyn til, er bl.a. depositum af lejlighed, som gennemsnitligt ligger på omkring de 15 – 20.000kr. Det er mange penge, hvis man også skal møblere lejligheden og være i stand …\nLån penge til konfirmation\nLÅN PENGE TIL KONFIRMATION Har du en søn/datter som skal konfirmeres? Det er en stor dag, det siges at være den største dag næstefter bryllup, så det betyder også at der skal gøres noget ud af det. En konfirmation er noget som man husker resten af livet – det er dagen hvor konfirmanden er i centrum, og man træder et …\nLÅN PENGE TIL FERIE Det er sommer nu, og det betyder sommerferie. Ferie betyder frihed og afslapning, men hvad gør man hvis pengene ikke rækker til drømmeferien? Med et hurtigt og nemt pengelån, kan du få råd til lige netop din drømmeferie, i dag. Om din drømmeferie er at ligge på stranden i Thailand, eller i en hængekøje ved …\nFå råd til din drømmebil Lån til ny bil. Er du træt af dit gamle køretøj? Og står du og har brug for en ny bil? Med et nemt og hurtigt lån, kan du få råd til lige netop den bil du ønsker dig. Og hvorfor gå ned på kvalitet, når det kommer til dit køretøj – din bil er …


Esmoke tester Super Elektronisk Cigaret\nFordele & Ulemper ved den Elektroniske Super Cigaret :\nDen Elektroniske Super Cigaret findes i et utal af meget ens udseende modeller, men fra forskellige producenter. Da kvaliteten desværre er meget varierende fra producent til producent er denne test og anbefaling derfor kun på Super E-Cigaretten fra Cigaretten.dk\nSuper E-Cigaretten er helt sikkert det eneste E-ryge produkt jeg umidelbart vil kunne anbefale til alle, kvalitets mæsigt er det i top, det har en god, medium til kraftig, røgudvikling og størelsen på batterier og refiller gør at der er lang rygetid inden genopladning eller udskiftning af refillen ! Super E-cigaretten er desuden den E-cigaret der kommer med flest smags varianter i refillerne og kan desuden fås i flere farver, bla. en rigtig smart sort udgave.\nUlemperne ved Super E-Cigaretten er ikke umidelbart nemme at få øje på, en ting kan dog være størelsen og udseendet, da den er ca 1/2 gang længere end en almindelig cigaret, men vil man gerne signalere at man ryger elektronisk, så er udseendet samtidig en fordel.\n-Anbefales til Alle, også Stor-rygeren !\nSkal du helt kvitte de almindelige cigaretter og udelukende ryge E-cigaret, eller vil du spare penge ved at ryge største delen af din rygning elektronisk, så er det Super E-cigaretten du skal have !\nCigaretten.dk forhandler nok den bedste model af E-Cigaret fra deres online shop, men kan også skaffe andre typer hjem på bestilling !


Det hvide snit | Hos Mommer\nTags: Den Stråtækte, Ris og ros\nDet hvide snit har intet med det hvide snit at gøre som sådan; jeg kom bare til at tænke på det, da vi i dag fik savet en hvid bordplade til.\nDet endte med at blive en længere historie med den bordplade. Den, jeg ville have, er en fra Ikea mage til den, vi har i køkkenet i rækkehuset. Det er laminat, der til forveksling ligner hvidbejdset træ, men er langt mere holdbart. Ikea fører den desværre ikke mere.\nNu var gode råd dyre … vi skulle have en bordplade til at lægge oven på et enkelt skab i badeværelset og til at lægge oven på en række skabe i det nyetablerede toilet på første sal.\nVi kunne selvfølgelig have taget rigtigt træ, da det ikke er et køkkenbord og dermed ikke udsat for alverdens ting af bordpladeskadelig karakter, men jeg vil godt have det så lyst som muligt, uden at det derfor er en ubrudt, kridhvid flade.\nJeg havde set en i Bauhaus, som kom tæt på.\nJohn så en i Silvankataloget, som han mente kom endnu tættere på, så vi kørte til Silvan. “Der skærer de også ud efter mål”, sagde John.\n“Det gør de vel også i Bauhaus”, indvendte jeg.\n“Det tror jeg ikke, og så skal vi have traileren for at kunne transportere en hel bordplade.”\n”Lad os nu se …”\nI Silvan kunne vi konstatere, at den bordplade absolut ikke kom tæt på!\nVi havde et par andre småting, som vi stod i kø for at betale, men da kassedamen havde brugt 10 minutter på at lede efter noget, som hun ikke kunne finde (jeg fandt aldrig ud af, hvad det handlede om, men hun kom ingen vegne, selv om kunden forsøgte at være behjælpelig).\n“Undskyld, men jeg er helt ny her.”\nDet er i orden, og jeg bebrejder ikke den stakkels kvinde, men det er dæleme en dårlig arbejdsgiver, der lader hende passe kassen uden hjælp, hvis hun er så ny i jobbet. Vi lagde vores få varer og kørte i Bauhaus. Der var andre i køen foran os, så det gad vi simpelthen ikke spilde vores tid på. Vi kunne have stået der endnu …\nI Bauhaus havde de den ønskede bordplade; de skærer til i ønsket mål og servicen var excellent. Vi skulle ud i Drive-in’en for at få skåret pladen, så vi gik derud for at hente en vogn, vi kunne transportere den på. Da vi kom tilbage med vognen, kom der en og spurgte, om ikke han skulle hjælpe med at bakse med den tunge plade – ekspedienten havde åbenbart ment, at vi så for skrøbelige ud til selv at håndtere den, så han fandt en til at hjælpe os, mens vi hentede vogn, men det gør ikke spor, for vi var glade for hjælpen – den var virkelig tung.\nHan baksede og han skar ud på en noget større sav, end John har (øverste billede). Manden sagde, at han lige ville regne på det, for han mente, at det bedst kunne betale sig for os at få resten af pladen med, da det vistnok blev dyrere, hvis vi skulle betale meterprisen fremfor at købe hele pladen.\nHan havde ret. Besparelsen var kun på 70 kroner, når den skulle snittes to steder, men det var god service, han ydede.\nDet er ikke første gang, John har været skuffet over servicen og personalets manglende kompetencer i Silvan. Vareudvalget er meget større i Bauhaus, så det er nu ud med Silvan og ind med Bauhaus.\nPladen ligger nu fint – den passede på millimeter – nu mangler der bare kantlisten, så vi kan få skjult, at bagvæggen er lidt skæv.\nHåndtagene kørte vi i Korsbækbutikken i Roskilde for at finde – der har de en masse forskellige porcelænshåndtag, som jeg nok mente ville passe fint til et så gammelt hus som Den Stråtækte.\nJeg fandt nogle med lavendelfarvede striber – passer fint til det andet lavendelfarvede, jeg har tænkt mig at køre med til at bryde alt det hvide.\nDet skrider da godt frem, og der skal bare være service sådanne steder. Men jeg tror det er forskelligt fra butik til butik, også inden for den samme kæde. God tur til Sverige, for det er vel lige om lidt 🙂\nKommentar af Lene — 13. oktober 2014 @ 18:59\nDet har du jo nok helt ret i, men den i Roskilde lader en hel del tilbage at ønske, så 🙂\nTak – det er i morgen … skal bare lige have gjort huset se-parat, for tænk nu, hvis der kom nogen og kiggede 🙂\nKommentar af Ellen — 13. oktober 2014 @ 19:10\nSikken en god service I fik i Bauhaus – det lyder jo næsten udansk, jeg synes nemlig, at vi alt for ofte får dårlig service i Danmark. Jeg sammenligner med Sydtyskland, hvor man får en formidabel god service, lige den slags der får mig til at købe noget mere.\nHvordan går det forresten med hussalget? kommer der nogen og kigger eller er alting gået i stå?\nKommentar af Stegemüller — 13. oktober 2014 @ 19:32\nArh, synes du, den generelt er så dårlig? Jeg synes, at jeg for det meste får en god behandling i detailbutikkerne, men sker det modsatte, og det sker selvfølgelig, kan jeg ikke holde min mund med det 🙂\nJeg kan forsikre dig for, at det kommer på bloggen, når vi engang får solgt 😉\nKommentar af Ellen — 13. oktober 2014 @ 19:58\nGod med lidt forbrugervejledning – og jeg ser du har lavet en fin lavendeludstilling.\nKommentar af Jørgen — 13. oktober 2014 @ 19:36\nJa, ikke? Vi må have et tema 🙂\nKommentar af Ellen — 13. oktober 2014 @ 19:59\nMin (øhh – eller hedder det mit?) foretrukne Bauhaus er den i Ishøj. Har fedtet mig godt ind på en af medarbejderne i tømmerhandlen og han er altid klar til at hjælpe med at skære til – også selvom det bare er terrassebrædder.\nSilvan har jeg dømt ude for længe siden. De er dyre, deres kvalitet er ikke særlig god og der er ved at være langt mellem de rigtig kompetente medarbejdere.\nKommentar af Lone Nielsen — 13. oktober 2014 @ 20:38\nUh, det er godt med den slags gode ‘forretningsforbindelser’ ☺\nDu har præcis den samme oplevelse af Silvan, som vi har. Det er åbenbart ikke kun i Roskilde, den er gal …\nKommentar af Ellen — 13. oktober 2014 @ 21:25\nJeg blev helt klam, da jeg læste overskriften! Hvem er nu blevet tosset på hvem?\nOg så er det bare på Silvan!\nJeg synes de gørdetselvmekkaer er vokset ud over egen ydeevne…. med fokus på selvbetjening og mængderabatter…\nBauhaus har så åbenbart set lyset og flyttet fokus til kunden! Det var da mere service end John havde forventet…\nKommentar af Anne Holtegård — 13. oktober 2014 @ 21:39\nUndskyld, at jeg forskrækkede dig 😉\nMeget mere end forventet, men god service har vi før oplevet i Bauhaus, så der er vi at finde fremover, når der skal købes den slags varer!\nKommentar af Ellen — 13. oktober 2014 @ 21:52\nSilvan er heller ikke noget vi støtter. De er gået jævnt ned ad bakken de sidste år. Der er hverken værd sr handle eller at arbejde. Vi støtter dog heller ikke Bauhaus, men det er nok mest fordi vi skal helt ti Næstved. Vi støtte andre gode håndværkerbutikker, hvor vi har forhandlet os til en aftale om nogle rabatter.\nKommentar af Pigen fra landet — 13. oktober 2014 @ 22:03\nNæstved er lidt langt væk, men det er lidt pudsigt, at I har oplevet det samme som os med Silvan: at det har været godt, men nu er blevet rigtig dårligt.\nMan skal handle der, hvor man føler man får mest for pengene; det gælder både materialer og service. Det er godt, hvis I har lavet nogle gode aftaler.\nKommentar af Ellen — 14. oktober 2014 @ 14:50\nFornem service i Bauhaus. Det er utrolig så stor forskel der er på servicen, ikke bare i byggemarkederne. Forleden forsøgte jeg at få lidt at vide om bagværket hos en yderst velrenommeret bager, men det lod sig ikke gøre. Den ellers søde og venlige bagerjomfru lignede et stort spørgsmålstegn, da jeg interesserede mig for ingredienserne…\nDet ser sørme også ud som om, der er ved at komme rigtig skik på huset. Det må være dejligt at være nået til afgørelser om den sidste finish. Det ser godt ud 🙂\nKommentar af fiberfryd — 14. oktober 2014 @ 07:04\nEr det ikke også bare store skolepiger, der ekspederer i bagerforretningerne? De aner ikke en pind om, hvad det er de står og sælger. Sådan er det i hvert fald hos os, men de går gerne ud og spørger bageren, hvis han er til stede.\nVi er ved at være nået så langt, at jeg også synes det sjovt nu: Finde det helt rigtige badeværelsesforhæng, de rigtige gardiner, lamper osv. I det hele taget at indrette. Det andet var bare noget, der skulle overstås 🙂\nKommentar af Ellen — 14. oktober 2014 @ 14:53\nJeg gider ikke de store byggemarkeder, og heldigvis slipper jeg for det meste. Jeg bliver bare træt allerede ude på parkeringspladsen. Det ser ud til at blive rigtig godt. Den stråtækte ender med at blive et rigtig fint sted, er jeg sikker på.\nKommentar af Susanne — 14. oktober 2014 @ 07:33\nDe har ellers mange gode ting sådan et sted – jeg kan altid finde et behov eller to, som lige opstår 😉\nDet skal nok blive godt, når vi engang bliver færdige, men det tager sin tid …\nKommentar af Ellen — 14. oktober 2014 @ 14:55\nSikken en god service i Bauhaus. Den sav kan man sandelig bruge til mange ting – jeg vil gerne have en ny vindueskarm og ny køkkenbordsplade (men ikke hvid, gerne brun laminat). 🙂\nKommentar af Donald — 14. oktober 2014 @ 14:02\nDet er bare at troppe op og få det savet til – og de har maaange bordplader at vælge imellem 🙂\nDet ser rigtig godt ud med den lange række skabe – hvor har du dem fra monstro? Jeg har nemlig noget i samme retning i tankerne til Hollymount; det ene værelse skal indrettes til ren opbevaring af diverse…\nKommentar af Mia Folkmann — 14. oktober 2014 @ 14:41\nDet er såmænd bare Ikea-elementer, som fås i flere bredder – og selvfølgelig også som enten skabe 2, 3 eller flere skuffer – man kan tilpasse fuldstændig, som det passer én. Fronterne vælger man bagefter; derefter bare en bordplade ovenpå, så det er i bund og grund en del af et køkken, vi har lavet os på badeværelset 🙂\nKommentar af Ellen — 14. oktober 2014 @ 14:59\nHvor er det en sjov porcelænsknop, du har fundet. Og i en skøn farve. Jeg plejer ellers ikke at falde i svime over indretningsdimser, men lige den her er jeg vild med.\nGod service gør glad, uanset hvorhenne man finder den. Men der kan være langt mellem glæderne.\nKommentar af conny — 14. oktober 2014 @ 15:48\nHehe, jeg elsker ‘indretningsdimser’, som du kalder dem, og må beherske mig for ikke at købe alt for meget af slagsen 🙂\nEnig – bortset fra, at vi heldigvis sjældent oplever decideret dårlig service. Eller har jeg bare positivhatten på for tiden? Eller er måske i besiddelse af en for kort hukommelse? 😉\nKommentar af Ellen — 14. oktober 2014 @ 17:10


Nottingham Forest live resultater, program og resultat - Fodbold - SofaScore\nNottingham Forest live resultater, program og resultat - Fodbold\nDer er ingen begivenhed for team Nottingham Forest\nChampionship 18/19 Boldbesiddelse 21 11 10 kampe\nTræner Aitor Karanka\nBy Nottingham, England\nOm Nottingham Forest\nNottingham Forest live resultater (og gratis video streaming på nettet*), holdliste med sæson oversigt og resultater Nottingham Forest spiller næste kamp på 17. Dec 2018 imod Derby County i Championship.\nNår kampen starter, vil du kunne følge Nottingham Forest v Derby County live resultater , stillinger, minut for minut opdateret live resultat og kamp statistik. Vi kan have video highlights med mål og nyheder fra Nottingham Forest kampe, men kun hvis de spiller deres kampe i en af de mest populære ligaer. Nottingham Forest sidste kamp var imod Preston North End i Championship, kampen endte med resultatet 0 - 1 (Preston North End Vandt kampen). Nottingham Forest program fanen viser de sidste 100 fodbold kampe med statistikker og vundet/uafgjort/tabt ikoner. Der er også alle Nottingham Forest planlagte kampe som de skal spille i fremtiden.\nNottingham Forest præstation & form graf er Sofascore Live resultater Fodbold unik algoritme som vi genererer fra holdets sidste 10 kampe, statistikker, detaljerede analyser og vores egen viden. Denne graf kan måske hjælpe dig med at spille på Nottingham Forest kampe, men vær opmærksom på at Sofascore ikke tager ansvar for økonomiske eller andre form for tab, direkte eller indirekte, som i forbindelse med handling på denne websides indhold.\nI denne kamp tilbyder vi online visning Nottingham Forest Derby County live stream , sponsoreret af bet365. Hvis denne kamp er dækket af bet365 live streaming kan du se Nottingham Forest Derby County på din PC og på mobil - iPhone, iPad, Android eller Windows phone. Vær venligt opmærksom på at de intellektuelle rettigheder til at streame begivenheder normalt er ejet på landniveau og derfor afhænger af din placering, så der er muligvis visse begivenheder, du ikke kan se, grundet restriktioner.\nNuværende Nottingham Forest trup består af:\nAngribere: Diogo Gonçalves, Daryl Murphy, Lewis Grabban, El Arbi Hillel Soudani, Arvin Appiah, Karim Ansarifard\nMidtbanespillere: Liam Bridcutt, Ben Osborn, Matty Cash, Joe Lolley, Adlène Guédioura, Ben Watson, Gboly Ariyibi, Gil Dias, João Carvalho, Jack Colback, Sam Byram, Panagiotis Tachtsidis, Claudio Yacob\nForsvarsspillere: Tendayi Darikwa, Jack Robinson, Danny Fox, Tobias Figueiredo, Michael Dawson, Michael Hefele, Saidy Janko\nMålmænd: Costel Pantilimon, Luke Steele\nDu kan klikke på enhver spiller fra listen til højre og se hans personlige informationer som nationalitet, fødselsdag, højde, fortrukne fod, position, spiller værdi, transfer historie osv. Der er også statistikker for hver spiller i alle konkurrencer med alle spillede og startende kampe, minutter spillet, antal mål, antal kort og meget mere. Nottingham Forest holdrekorder bliver opdateret under hver kamp.\nSofaScore fodbold live resultater er tilgængelig som iPhone og iPad app, Android app i Google Play og Windows mobil app. Du kan finde os i alle butikker på forskellige sprog, hvis du søger efter "SofaScore". Installer SofaScore app'en og følg alle Nottingham Forest kampe live på din telefon!


FIFA 20 Online Turnering PS4 - Gratis Liga Med Præmier - 200€, Free\nLige om snart starter fodboldsæsonen igen og det betyder to ting. Før det første betyder det at der vil blive placeret en mases nye væddemål. For det andet betyder det at den seneste udgave af FIFA 20 online vil ramme hylderne. Man skulle nærmest ikke tro det, men det populære fodboldspil er igen blevet forbedret til fifa PS4, fifa 20 online Xbox One og FIFA 20 til PC. FIFA nyheder har løftet sløret for forbedringer som fx ny game mode, som gør det muligt at spille 3 mod 3, 4 mod 4 og 5 mod 5. FIFA 20 online spillet byder også på AI-styrede spillere og forbedringer i de afgørende øjeblikke, som du kan udnytte til at blive en haj til spillet. Ligesom sidste år har du nu mulighed for at udnytte dine FIFA-færdigheder til at vinde penge til din kommende drømmerejse eller betale regningerne, ved at dyste med i vores eksklusive JohnnyBet online FIFA liga, hvor der er masser af fede præmier på spil og du kan naturligvis også vinde håneretten i denne FIFA turnering og hvem vil ikke det?\nDeltag i vores Fifa 20 turnering og vind flotte præmier!\n1. FIFA 20: Det bedste nogensinde?\n2. FIFA 20 JohnnyBet Turneringer & Ligaer\n3. Gratis FIFA 20 Online Turnering hos JohnnyBet.com\n4. Hvordan spiller man med i en FIFA 20 turnering?\nEn af de største nyheder forbundet med årets FIFA er ”Volta football” game mode, hvor du kan spille 3 mod 3, 4 mod 4 eller 5 mod 5. Hvis i vælger at spille 3 mod 3 eller 4 mod 4, kan i endda spille FIFA 20 i ”rush-mode” uden målmænd på banen. Derudover introducerer EA Sports også Football Intelligence i FIFA 20, som er en nytænkende form for gameplay, der bringer fodboldspillet til helt ekstreme nye højder. Her er der blandt andet autentisk spilflow, som giver dig AI-styrede spillere, som gør situationer som én mod én mere realistiske end nogensinde før. Derudover har EA Sports også forbedret de afgørende øjeblikke og nu får du mulighed for at drible sidelæns, som gør at du kan angribe på helt nye måder. Den populære spiludvikler har også løfte sløret for et nyt boldfysiksystem, som får bolden til at bevæge sig mere realistisk end nogensinde før.\nDet bliver løbende mere og mere populært at spille online i FIFA 20 og ligeså snart du har styr på spillet, kan du ligeså godt komme over til JohnnyBet og dyste med i vores fifa 20 turneringer og ligaer. Hvorfor? Fordi du kan vinde en masse vilde præmier som fx spilkonsoller. Derudover kan du også vinde gadgets og kolde kontanter. Derudover kan du også komme højt op på vores toplister og det er naturligvis en stor erfaring, som du kan tilføje til dit CV, hvis du er professionel FIFA-spiller, der arbejder med det som et fuldtidsjob. Der er både ligaer samt pokalturneringer og ”head 2 head” turneringer, så du for alvor kan vise hvad du kan i FIFA. Vis dine færdigheder frem for det globale publikum ved at spille mod de bedste af de bedste i JohnnyBet’s FIFA 20 Liga. I denne sæson spiller vi kun via FIFA 20 PS4 og der er fantastiske priser. Du skal bare vælge fifa 20 pc download, hvis du foretrækker at spille på din computer eller tilslutte din Playstation, hvis det er din foretrukne valgmulighed og vil være med i vores turnering. Hvis du var med sidste sæson, så ved du allerede hvad vi taler om. Johnnybet tilbyder også andre ligaer, f.eks. tipster liga med præmier.\nHver 2 uger kan du vinde 200 EUR!\nDu kan deltage i vores FIFA turnering helt gratis! Deltag i turneringen og vis hvad du kan! Du kan spille mod vennerne eller mod tilfældige modstandere i denne formelle turnering. Du finder ikke nogen bedre måde at spille FIFA 20 online, end denne velorganiserede liga, hvor du kan være med i kampen om ægte fantastiske priser.Løbende kan du vinde 200€ hver 2 uger – hver runde vinder de 9 bedste spillere penge. 6 spillere vil vinde flotte materielle præmier til slutningen af sæsonen. I år tilbyder vi ligesom sidste en fantastisk præmiepulje, hvor der imponerende priser på spil! De dygtigste og heldigste vindere vinder en ”all-inclusive” fodboldtur til en Premier League kamp (fly, kampbillet og hotel inkluderet). Selv hvis du ikke vinder førstepræmien kan du stadigvæk vinde vilde præmier som fx Playstation 4 Pro, Diablo Chairs, Professional Monitor, Sound BlasterX H7, Sound BlasterX H5 og mange andre ting. Gå ikke glip af det og tilmeld dig i dag!\nDu skal først og fremmest oprette en konto hos JohnnyBet og det er helt gratis. Herefter skal du gå videre til FIFA 20 siden for at opnå adgang til turneringen (der kræves en original version af spillet på din foretrukne platform). Herefter vil den installerede software vælge en tilfældig modstander for dig og herefter går i gang med at spille mod hinanden. Når kampen er færdig vil resultatet blive tilføjet til den globale topliste og her er du hver måned med i konkurrencen om de bedste præmier, der er tilgængelige. Derfor kan du ligeså godt allerede nu gå i gang med at øve dig i FIFA 20 Online Turnering PS4 til PC. Du kan se vores ”tutorial”, hvis du har brug for mere information til at komme i gang. Hos JohnnyBet kan du også finde andre flotte attraktioner som JohnnyBets betalte betting tips.\nFifa 20 Online Turnering


Mor har kræft :(\nKvinde på 15 fra Sjælland hvis mor er syg\nMin mor har kræft, og det har hun haft i 5-6 måneder, før vi opdagede det. Hun blev indlagt et par gange. Men hvad skal man gøre, hvis man vil ha’ hjælp til at få det bedre, så man ikke tænker på sin mor i skoletiden/når man er sammen med vennerne/veninderne? Jeg vil gerne ha’ et råd, som jeg kan bruge. Har det ikke så godt herhjemme med min mor. Er tit ked af det. Svar\nMange tak for dit indlæg! Jeg er rigtig ked af at høre om din mors sygdom - hvor lyder det bare hårdt at være dig lige nu. Det kan bare føles rigtig uretfærdigt, at ens mor skal blive så syg. Jeg kan godt forstå, at din mors sygdom fylder meget for dig lige nu, og dine tanker og bekymringer kan være svære at slippe i dagligdagen. Det er ret almindeligt at have det sådan. Der er flere ting, du kan gøre for at prøve at få det bedre. Jeg har også selv haft en mor, der var syg af kræft, og da gik jeg i en gruppe med andre unge, som også havde alvorligt syge forældre. Og det hjalp virkelig. Det var rart at vide, at der var andre, som havde det ligesom en selv. Som havde lignende bekymringer og irritationer. Alderen i sådanne grupper er egentlig fra 16 til 28. Men jeg ville alligevel prøve at ringe herind mellem kl. 9-12 og tale med en af de professionelle. Hvis I sammen bliver enige om, at en gruppe ville være en god ide, kommer man på en venteliste, og så vil det måske passe med, at du fylder 16. Men prøv at ringe herind - det er nok det bedste råd, jeg kan give dig. Telefonnummeret til vores rådgivning i København er 3542 4300.\nDét at skrive ens tanker ned har været rigtig godt for mig. Man kommer af med en del af tristheden, ensomheden, frustrationen og vreden (eller hvad man ellers måtte gå rundt med). Samtidig bliver det klarere for en, hvordan man egentlig har det, og det gør det nemmere at snakke med andre mennesker omkring det. Jeg kan selv huske, hvor svært det kunne være at snakke med andre mennesker omkring min mors sygdom. Det er bare rigtig hårdt. Man bliver utrolig sårbar. Men når man så får snakket med sin familie eller ens venner/veninder, så har man det altså meget rart bagefter. De mennesker, der er omkring en, vil jo én det bedste og vil gerne hjælpe, hvis de kan. Hvis du fortæller dem, hvad der er svært, og hvordan du har det, så har de også en bedre mulighed for at hjælpe dig. Når ens mor er meget syg kan det være svært fuldstændig at glemme det - men hvis du får bearbejdet det, enten ved at tale om det eller skrive det ned, så er det min erfaring, at så er det lettere at koncentrere sig og nyde tiden med sine veninder, eller hvad det nu måtte være. Jeg håber, du kan bruge dette svar. Kærligst Sara


Flyhjælps guide til ekstraomkostninger\nHjem / Blog / flyhjaelps-guide-til-ekstraomkostninger\nFlyhjælps guide til ekstra-omkostninger\nHvornår kan man egentlig få dækket sine ekstraomkostninger, man har haft i forbindelse med en forsinket flyrejse?\nFlyhjælp har lavet denne guide til dig, som vil have svar på netop dette spørgsmål og mange flere.\nEkstraomkostninger er kompliceret\nHvis dit fly er forsinket, aflyst eller overbooket, kan du være berettiget kompensation. Du kan læse nærmere om din ret til kompensation ved forsinkelse eller aflysning her. Derudover, kan du være berettiget til at få refunderet ekstraomkostninger du har haft i forbindelse med din forsinkelse/aflysning. Loven, der berettiger dig til at få dine ekstraomkostninger refunderet, er den samme lov, der berettiger dig til at modtage kompensation for en forsinket eller aflyst rejse. Loven er en EU-forordning, som du kan læse nærmere om her.\nForordningen der beskriver, hvorvidt man er berettiget til at modtage kompensation for sin flybillet, kan være svær at navigere. Men for ekstraomkostninger, er det nærmest umuligt, hvis man ikke sætter sig godt ind i områdets jura. Det skyldes at den del af forordningen, der handler om kompensation ved forsinkelse og aflysning, er meget mere firkantet, end den del der handler om ekstraudgifter. Forordningens eneste kommentar til hvor dyre ekstraudgifter må være, for at man kan få dem refunderet, er at de skal være af et rimeligt prisleje.\nForordningen er udformet på denne måde, da det er umuligt at fastsætte et fast maksimumsbeløb, der er fair i alle lufthavne. Hvad der er et rimeligt prisleje i Gatwick lufthavn, kan være uhørt i en mindre sydamerikansk lufthavn. Det giver egentlig meget god mening, men giver samtidig også anledning til rigtig meget diskussion om, hvad rimeligt er. Diskussionerne om hvad er er rimeligt, bygger rigtig meget på tidligere sager, og kræver at man kender til afgørelserne ved disse. Hos Flyhjælp har vi flere års erfaring, og har viden fra 80.000 sager, som vi formidler i følgende guide.\nVores guide er bygget op i 3 trin. 1: Berettiger forsinkelsen dig til at få ekstraudgifter dækket? 2: Er din type af ekstraudgift berettiget? 3: Har din kvittering alle de nødvendige oplysninger?\nAf samme grund som forordningen, kommer denne guide ikke ind på hvad der er et rimeligt prisleje. Vi har dog stadig følgende råd, til alle der er i tvivl om, hvorvidt deres ekstraomkostning er af et rimeligt prisleje:\n- Så længe du har forsøgt at kontakte flyselskabet, eller har brugt din sunde fornuft under købet, er vi klar til at føre sagen på dine vegne.\nTrin 1: Er din rejse berettiget?\nFor at få dækket dine ekstraomkostninger skal forsinkelsen af din rejse være af en vis karakter.\nFordi at loven er en EU-lovgivning, gælder den ikke i alle situationer, disse situationer kan beskrives ud fra følgende 4 typer af rejser:\nDisse typer giver meget god mening med undtagelse af type 3, der kun dækker nogle gange. Denne type rejse er kun dækket, når man flyver med et flyselskab, der har hovedsæde indenfor EU. Hvis loven dækker forsinkelsen/aflysningen, kan du gå videre til næste skridt for at finde ud af, om dine ekstraudgifter er berettiget.\nTrin 2: Er din type af ekstraudgift berettiget?\nIfølge loven er der tre typer ekstraomkostninger, der kan være berettiget; mad, logi og transport. De sidste to typer er først aktuelle efter en længere ventetid, hvor man har ventet natten over. Du kan KUN få dækket transport, som du har haft imellem lufthavnen og der, hvor du har overnattet.\nVi har her lavet to lister over de ekstraomkostninger, der kan være berettiget, og nogle der ikke er.\nHer er de typer af ekstraomkostninger, du kan være berettiget til at få refunderet.\nTransport imellem lufthavn og overnatningssted\nHer er en liste over nogle af de typer af ekstraomkostninger, som du aldrig kan være berettiget til at få refunderet.\nEkstravagant spisning Forudbetalte oplevelser (f.eks. sport-events, teater, koncerter eller lignende.)\nForudbetalte hotelovernatninger og planlagt transport.\nDenne liste er ikke komplet, og der er mange flere typer af ekstraomkostninger, der ikke kan refunderes.\nFor at du kan kræve at få dine ekstraomkostninger refunderet, kræver domstolene, at dine udgifter er foretaget på det rigtige tidspunkt i forhold til rejsen. Du kan ikke få refunderet dine ekstraomkostninger, hvis de er foretaget før det planlagte afgangstidspunkt, eller efter ankomsten. Du kan altså kun gøre krav på at få refunderet dine ekstraomkostninger, hvis de er købt under selv rejsen. Alt dette kommer til udtryk i billedet herunder:\nDu kan oftest kun få refunderet udgifter, der er foretaget under rejsen.\nTrin 3: Er din kvittering gældende?\nDomstolene kræver en række oplysninger om dit køb, hvis Flyhjælp skal kræve ekstraomkostningen refunderet. Herunder ses en liste over de oplysninger, som SKAL fremgå af din kvittering for, at den er gyldig.\nFølgende skal fremgå af din kvittering:\n1: Tid og dato\n3: Hvad der er blevet købt\n4: Hvor det er blevet købt\nHvis din rejse og ekstraomkostning er berettiget til at blive refunderet, og din kvittering er gyldig, står vi hos Flyhjælp klar til at hjælpe dig med at hente din refundering. Du kan starte din sag her, eller kontakte os direkte her\nHar du spørgsmål som vi ikke fik svaret på her? Eller er du forsat i tvivl om, hvorvidt du er berettiget til at få din ekstraomkostning refunderet, kan du kontakte os på e-mail: [email protected]


When Shit hits the fan - www.grandts.com - 2008 - 2022 V. 16.3\naf\tJohn Grandt\t/ onsdag, 17 april 2019\t/ Udgivet i Tips og Tricks, Wordpress Support\nLast Updated on 17. april 2019 by John Grandt\nHvad kan vi lære af WordPress 4.5 Problemer ?\nDenne sidste uge har ikke været en stor en for mange website ejere. Først havde vi en WordPress 4.5 opdatering (kaldet Coleman), som mange mennesker installerede, så snart de så budskabet som beder dem om at gøre det. Det viser den enorme tillid, som så mange website ejere har til WordPress, at de gik videre med opgraderingen uden nogen bekymring. Men desværre, opdagede mange hurtigt, at netop denne opdatering kan forårsage ravage med dit tema og plugins, der fører til mærkelig opførsel, fejlmeddelelser og en generel fornemmelse af, at din hjemmeside er gået gal i byen.\nNogle forslag: – Gem en kopi af dit webhotel (mere om dette om et øjeblik) Hold en kopi af din hjemmeside gemt væk på en bærbar lagerenhed (fx memory stick, bærbar harddisk, osv). Vær opmærksom på, at dit websted faktisk kan tage en masse plads op (min egen fylde 256MB). Cyber sikkerheds specialister anbefaler tre back up af alt, da dine enheder kan fejle. Så en tredje eksemplar opbevares i en anden bygning (for at undgå skader ved brand osv) ville være en glimrende idé. Sørg for at du også opbevare kopier af din hosting-konto, der er lagret sikkert.\nDenne metode til at sikkerhedskopiere alt tre gange og opbevaring af sikkerhedskopier på forskellige lokaliteter er umagen værd for dit arbejde og personlige dokumenter og fotos også på den måde.\nSådan sikkerhedskopieres dit websted\nHvis du bruger WordPress så er der plugins, som vil sikkerhedskopiere dit websted for dig og enten giver mulighed for at downloade en kopi (anbefales) eller gemme en kopi på dit webhotel. Jeg foreslår at gøre begge dele. Hvilken backup du anvender er nok mere en personlig smag, selv foretrækker jeg AkeebaBackup.\nHvis dit website er bygget ved hjælp af forskelligt software så kontroler først, om softwaren har en back up løsning. Hvis ikke kan du blot downloade en kopi af alle dine filer ved hjælp af FTP. Hvis du ikke har FTP detaljer spørg din hjemmeside designer. FTP giver dig mulighed for at se og redigere alle de filer, der kører din hjemmeside. Du kan bruge gratis software som Filezilla, som gør det muligt at indtaste dine private webhotel login detaljer (kaldet FTP login detaljer) og få adgang til dit webhotel. Ideelt set er du nødt til at gemme et par back up forskellige steder bare i alle tilfælde.\nEllers spørg på WP Support Forums for rådgivning.! Igen lad være at opdatere i samme øjeblik WordPress gerne vil dig have til det, som skrevet har det haft fatale konsekvenser for mange at opdatere til nyeste version 5.x


Hotel Mount Suprise | De 10 bedste hoteller i Mount Suprise | Hotels.com\nHoteller i Mount Suprise\nSøg efter hoteller i Mount Suprise\nSe hoteller i Mount Suprise på et kort\nUdforsk Mount Suprise\nHotels.com kan hjælpe dig med at finde de bedste hoteller i Mount Suprise.\nFor at hjælpe dig med at finde det perfekte værelse, når du reserverer et hotel i Mount Suprise, Etheridge Shire, har vi gjort det let for dig at sammenligne hoteller, heriblandt vores mest populære hotelkæder. I øjeblikket er vores mest populære hotel i Mount Suprise Undara Experience, som er blevet reserveret 5 gange inden for den sidste time.\nNår du reserverer dit ophold på Hotels.com, kan du optjene bonusovernatninger ved at tilmelde dig Hotels.coms loyalitetsprogram, Hotels.com Rewards. Det er gratis at tilmelde sig og tager kun to minutter. Når du har indsamlet 10 nætter, får du 1 bonusovernatning*. Så selv en weekend i Mount Suprise kan blive første skridt på vejen mod en bonusovernatning på et hotel.\nHvorfor reservere et hotel i Mount Suprise på Hotels.com?\nVi hjælper dig med at finde det perfekte hotelværelse blandt 1 hoteller i Mount Suprise. Med vores smarte søgefunktion kan du hurtigt sammenligne hoteller og filtrere dem efter:\n- Kvarterer i Mount Suprise\n- Seværdigheder i Mount Suprise\n- 13 anmeldelser skrevet af Hotels.coms gæster om overnatninger i Mount Suprise\n- Hotelpriser, der bliver opdateret hvert minut - Ledige datoer - Detaljerede oplysninger og billeder - Detaljerede kort, der viser hotellernes beliggenhed samt de nærmeste transportmuligheder og turistattraktioner i Mount Suprise.


Faxenyt.dk » Til Flemming Olsen - om mandater\nTil Flemming Olsen - om mandater\nTorsdag 1. februar 2018 kl. 09:15\nI de politiske forhandlinger på valgnatten bragte Borgerlisten ikke undertegnede i spil overfor nogen som helst som borgmester. Det var ikke afgørende, at Borgerlisten havde to mandater. I sidste periode var den konservative borgmester i Køge valgt på egne to mandater.\nBorgerlisten havde samme tilbud i den socialdemokratiske lejr som i den borgerlige lejr, men vi ønskede bl.a. at understøtte nyt styre samt ny energi. Borgerlisten kunne begge steder have fået flere poster, men vi ønskede ikke flere.\nEndvidere har vi begge fuldtidsbeskæftigelse. Så antydningen om, at vi nok var til salg for mere det ene sted fremfor det andet er ikke korrekt. Mit svar gik udelukkende på, at socialdemokraten Erling Hugger Jakobsen fra Haslev følte sig som opposition dårligt behandlet og fakta er, at den tidligere opposition med en socialdemokratisk borgmester behandlende daværende opposition på samme måde.\nHvis socialdemokraterne skulle have haft udvalgsformandsposter skulle de ikke komme fra Borgerlisten. Normalt afgives udvalgsformandsposterne til en bredere konstituering fra primært det borgmester bærende parti, hvilket historien i Faxe Kommune hidtil har udvist.\nHermed er debatten og mine svar, som langt hen af vejen bygger på historisk fakta hermed afsluttet.


Meghan træner og hænger ud med super-stjerne - Kendte.dk\n13. august 2020 16:13 | Af: Keld Stampe, ks@newsbreak.dk\nHertuginden af Sussex og Adele er blevet rigtig gode veninder gennem fælles interesse.\nVia et godt naboskab i Los Angeles har Meghan stiftet bekendtskab med Adele. De to dyrker pilates sammen og er i det hele taget blevet gode venner. Klik videre i galleriet for flere billeder. Foto: Scanpix/REUTERS/Ben Birchall/Pool\nMeghans nye veninde og træningskammeret, den britiske sangfugl Adele. Klik videre i galleriet for flere billeder. Foto: Scanpix/REUTERS/Danny Moloshok/File Photo\nMeghan bruger ifølge en OK kilde pilates til afstresning. Klik videre i galleriet for flere billeder. Foto: Scanpix/REUTERS/Chris Jackson/Pool\nMeghan og Harry har købt egen bolig i Santa Barbara cirka 180 kilometer nord for Los Angeles og er allerede flyttet. Foto: Scanpix/REUTERS/Toby Melville/File Photo\nSiden Meghan sammen med prins Harry og deres nu godt og vel 1 år gamle søn Archie valgte at flytte til Californien, er de kommet ganske tæt på en række berømtheder.\nParret har netop købt deres egen bolig og er flyttet til Santa Barbara, men forinden boede de i et palæ i Los Angeles, der efter sigende skulle tilhøre skuespilleren Tyler Perry. Her havde de blandt andet den britiske verdensstjerne, sangerinden Adele, som en af de nærmeste naboer.\nDet naboskab har ifølge OK udviklet sig til noget ganske særligt. Sangfuglen og Meghan har nemlig igennem et stykke tid dyrket en fælles interesse, pilates, sammen og er derigennem blevet gode venner.\n“Meghan og Adele har taget fælles pilates-lektioner. De elsker det,” har en kilde fortalt til mediet.\nPilates er et effektivt middel mod stress og Meghan har ifølge OK kilden dyrket disciplinen for at finde ro i forbindelse med det sagsanlæg, hun og hendes mand i øjeblikket fører mod Mail on Sunday.\nMediet publicerede i februar sidste år en artikel, der indeholdt dele af et håndskrevet brev fra Meghan til sin far, som hun ikke længere har kontakt til. Det er i den grad faldet Meghan for brystet. Hun ønsker simpelthen at få slået en streg i sandet.\nKilden fortæller iøvrigt oven i, at også Harry har fattet interesse for pilates og som sin hustru fået lektioner i denne fysiske udfoldelse.\nOm det vil have konsekvenser for de fælles træningslektioner og det nye venindeforhold, at Meghan nu er flyttet cirka 160 kilometer mod nord, fremgår ikke at OK-artiklen.\nMen hvorfor skulle det egentlig det. ‘Over there’ regnes en køretur på knap et par hundrede kilometer ikke for andet end et smut rundt om hjørnet.\nMegan går stik imod uskrevne royale regler\nMeghan-afsløring: Vinder første slag i retten