Har du interesse i psykoterapi eller retspsykiatri ?, AFP Klinik for psykoser | Ofir.dk\nVi søger en overlæge til Klinik 1, Afdeling for Psykoser, AUH Psykiatrien fra 1. maj 2020 eller efter aftale. Har du lyst til at være en del af et engageret hold af dedikerede medarbejdere, så glæder vi os til at læse din ansøgning!\nI november 2018 flyttede AFP og tre andre psykiatriske afdelinger fra Risskov til nye, moderne bygninger i Skejby. Vi er ved at have fundet os til rette i bygningerne og arbejder derfor igen aktivt med udvikling af den bedste behandling af vores patienter.\nVi arbejder ud fra F-ACT-organisering i Klinik 1, og vi har derfor et stort opkvalificerings- og udviklingsarbejde i gang. Det vil du blive en meget aktiv partner i.\nVi mangler overlæger i F-ACT-team og søger derfor speciallæger, der ønsker at arbejde med udredning og behandling af patienter med psykose-sygdomme.\nVi har en specialfunktion som psykoterapeutisk overlæge i Afdeling for Psykoser.\nHvis du har interesse i det, vil vi gerne bidrage med uddannelse, der kan kvalificere dig til opgaven.\nVi har også en specialfunktion vedrørende retspsykiatri.\nOgså her tilbyder vi relevant uddannelse ved behov.\nMulighed for både faglig og personlig udvikling i jobbet, alt efter dine ambitioner og afdelingens behov\nVi har stor søgning af uddannelseslæger til afdelingen, og uddannelses- og læringsmiljøet er højt prioriteret for alle faggrupper. Derfor er uddannelsesopgaver en naturlig del af vores hverdag.\nOveni alt dette har vi én af Århus´ bedste udsigter, tæt på offentlig transport og motorvej.\nEndvidere gælder det, at overlæger i Klinik 1 er behandlingsansvarlig og stedfortrædende behandlingsansvarlig overlæge for patienter med dom.\nbidrage til forskning og kvalitetsudvikling i Afdeling for Psykoser\nVi lægger vægt på, at du har interesse for det videnskabelige arbejde med lyst til at bidrage aktivt med din faglighed. Du er god til at kommunikere med både patienter, pårørende og medarbejdere, og du har erfaring som underviser af tværfagligt personale.\nLægefaglig bedømmelse foretages på baggrund af ansøgerens oplysninger inden for de syv kompetenceområder. Vær opmærksom på, at besvarelsen skal indtastes som en del af den elektroniske ansøgningsprocedure. Det er således ikke tilstrækkeligt at vedhæfte skemaet til bedømmelse af lægefaglige kompetencer.\nStillings- og funktionsbeskrivelse overlæge Klinik 1 samt krav til de syv lægeroller.\nArbejdstiden er som udgangspunkt 37 timer om ugen og vil du indgå i tilstedeværelsesvagt med efterfølgende beredskabsvagt med 5 hverdagsvagter og 2 weekendvagter på 20 uger.\nHar du lyst til at høre mere om afdelingen og jobbet, er du meget velkommen til at kontakte overlæge Bente Brysting tlf. 2340 3835.\nDu kan læse meget mere om AFP og Klinik 1.\nStillingen ønskes besat pr. 1. maj 2020 eller efter aftale. Ansættelsen sker i henhold til den enhver tid gældende overenskomst på området mellem Danske Regioner og Foreningen af Speciallæger\nVi forventer at afholde ansættelsessamtaler den 20. marts 2020\nAFP Klinik for psykoser\nforetages på baggrund af ansøgerens oplysninger inden for de syv kompetenceområder. Vær opmærksom på, at besvarelsen skal indtastes som en del af den elektroniske ansøgningsprocedure. Det er således ikke tilstrækkeligt at vedhæfte skemaet til bedømmelse af lægefaglige kompetencer.\n2020-02-20T00:53:33.640 Vi søger en overlæge til Klinik 1, Afdeling for Psykoser, AUH Psykiatrien fra 1. maj 2020 eller efter aftale. Har du lyst til at være en del af et engageret hold af dedikerede medarbejdere, så glæder vi os til at læse din ansøgning!I november 2018 flyttede AFP og tre andre psykiatriske afdelinger fra Risskov til nye, moderne bygninger i Skejby. Vi er ved at have fundet os til rette i bygningerne og arbejder derfor igen aktivt med udvikling af den bedste behandling af vores patienter.Om Klinik 1Klinik 1 varetager ambulant behandling af patienter med psykose-sygdomme, oligofreni og andre organiske tilstande, samt udredning af alle diagnosegrupper inklusiv autisme. Endvidere er Neuropsykiatrisk Enhed tilknyttet enheden.Vi arbejder ud fra F-ACT-organisering i Klinik 1, og vi har derfor et stort opkvalificerings- og udviklingsarbejde i gang. Det vil du blive en meget aktiv partner i.Vi mangler overlæger i F-ACT-team og søger derfor speciallæger, der ønsker at arbejde med udredning og behandling af patienter med psykose-sygdomme.Vi har en specialfunktion som psykoterapeutisk overlæge i Afdeling for Psykoser. Hvis du har interesse i det, vil vi gerne bidrage med uddannelse, der kan kvalificere dig til opgaven.Vi har også en specialfunktion vedrørende retspsykiatri. Også her tilbyder vi relevant uddannelse ved behov.Vi tilbyder dig også: En arbejdsplads med vægt på høj faglighed og behandling i samarbejde med patienten Stort fokus på medarbejdernes trivsel, arbejdsmiljø og sikkerhed Teamsamarbejde og tværfaglighed, hvor vi løfter ansvaret for svære behandlingsopgaver i fællesskab Mulighed for både faglig og personlig udvikling i jobbet, alt efter dine ambitioner og afdelingens behov Tæt samarbejde med somatikken til gavn for både patienter og medarbejdere Åbenhed overfor individuelle ønsker og ideer til udvikling af både behandlingen og dine karriereplaner Vi har stor søgning af uddannelseslæger til afdelingen, og uddannelses- og læringsmiljøet er højt prioriteret for alle faggrupper. Derfor er uddannelsesopgaver en naturlig del af vores hverdag.Oveni alt dette har vi n af Århus bedste udsigter, tæt på offentlig transport og motorvej.Om arbejdet som overlæge i Klinik 1Som overlæge i Klinik 1 i AFP vil du primært være tilknyttet den ambulante enhed, men opgaver i andre dele af AFP og Akutafdelingen og på somatisk afdeling vil også forekomme. Du vil referere til funktionsledelsen i Klinik 1, i lægefaglige spørgsmål til overlægen i funktionsledelsen.Du vil få ansvar for ledelsesmæssige og administrative opgaver og beslutninger, som er delegeret fra afdelingsledelsen, og for at bestemmelserne i Psykiatriloven overholdes.Endvidere gælder det, at overlæger i Klinik 1 er behandlingsansvarlig og stedfortrædende behandlingsansvarlig overlæge for patienter med dom.Dine opgaver vil bl.a. være at: forestå, koordinere og deltage i udrednings- og behandlingsarbejdet have selvstændigt lægeligt ansvar for undersøgelse, diagnose og behandling af patienter have instruktionsbeføjelser overfor de øvrige ansatte vedrørende undersøgelse og behandling have ansvaret for udarbejdelse af behandlingsplaner for patienterne i samarbejde med de øvrige medarbejdere bidrage til at koordinere arbejdsgange og arbejdstilrettelæggelse for at sikre den bedst mulige patientbehandling og pleje, herunder patienternes retssikkerhed medvirke til sikring af kvaliteten af afdelingens og afsnittets funktionsområder bidrage til forskning og kvalitetsudvikling i Afdeling for Psykoser Vi forventer, at du bidrager aktivt til den faglige udvikling i afsnittet, og at du er god til supervision og undervisning af personalet, herunder også uddannelse af yngre læger og psykologer samt medicinstuderende i klinik og lægevikarer.Hvem er du?Vi forventer, at du er uddannet speciallæge i psykiatri og overlægekvalificeret. Du har en bred psykiatrisk erfaring, som du brænder for at bringe i spil i udviklingen i vores afdeling. Du er god til at samarbejde, og du har lyst til at videreudvikle dine egenskaber indenfor ledelse.Vi lægger vægt på, at du har interesse for det videnskabelige arbejde med lyst til at bidrage aktivt med din faglighed. Du er god til at kommunikere med både patienter, pårørende og medarbejdere, og du har erfaring som underviser af tværfagligt personale.Har du oveni alt dette psykoterapeutisk interesse eller uddannelse, ser vi det som en ekstra kvalifikation, der skal bringes i spil.Lægefaglig bedømmelseLægefaglig bedømmelse foretages på baggrund af ansøgerens oplysninger inden for de syv kompetenceområder. Vær opmærksom på, at besvarelsen skal indtastes som en del af den elektroniske ansøgningsprocedure. Det er således ikke tilstrækkeligt at vedhæfte skemaet til bedømmelse af lægefaglige kompetencer.Stillings- og funktionsbeskrivelse overlæge Klinik 1 samt krav til de syv lægeroller.Om stillingenArbejdstiden er som udgangspunkt 37 timer om ugen og vil du indgå i tilstedeværelsesvagt med efterfølgende beredskabsvagt med 5 hverdagsvagter og 2 weekendvagter på 20 uger.Har du lyst til at høre mere om afdelingen og jobbet, er du meget velkommen til at kontakte overlæge Bente Brysting tlf. 2340 3835.Du kan læse meget mere om AFP og Klinik 1.Stillingen ønskes besat pr. 1. maj 2020 eller efter aftale. Ansættelsen sker i henhold til den enhver tid gældende overenskomst på området mellem Danske Regioner og Foreningen af SpeciallægerAnsøgningsfrist: 19. februar 2020Vi forventer at afholde ansættelsessamtaler den 20. marts 2020Da Region Midtjylland løbende gennemfører besparelser og omorganiseringer, vil medarbejdere i omplacering, der søger stillingen, have fortrinsret til samtale.10Phoenix48374fce101000000000IDK_OFIR_02DKDanmark228DKK2020-02-19T00:00:000010https://rm.emply.net/recruitment/vacancyApply.aspx?publishingId=a5871bbf-4b43-4453-922a-abd81624ddd70EuropaDanmarkJyllandØstjyllandAarhus3695645AFP Klinik for psykoser11Palle Juul-Jensens Boulevard 175, kl.8200Aarhus NDKDanmarkORS/48374fce_logo.gifORS/Small/48374fce_logo.gif0\nDKDanmarkDanmark8Fuldtid46Permanent10001888927EmplyGrund Jobannoncefd225e55-005b-4e06-bc6b-65d2049f4aac_13028800021-01-2020001https://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntrySearchedCount&feedId=dc2beb84&entryId=48374fcehttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=FeedEntryDisplayCount&feedId=dc2beb84&entryId=48374fcehttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationInitiatedCount&feedId=dc2beb84&entryId=48374fce&page=ShowJob&component=SendApplicationButtonhttps://dispatcher.ofir.dk/statistic/register?context=JobApplicationAppliedCount&feedId=dc2beb84&entryId=48374fce&page=EmailApplyForm&component=SendApplicationButtonhttps://static.matchwork.com/company/logo/DK/ORS/SoMe/Social_og_sundhed/Sundhed/5.jpgHar du interesse i psykoterapi eller retspsykiatri ?12008001Dansk3Læse/ tale222110Overlæge10Sundhed363968180SUSADU@rm.dkDanmarkDanmarkda-DK


> Kirkens ydre og indre\nPå toppen af den grønne bakke med udsigt til Ho bugt ligger Hjerting kirke. Midt i Hjerting by og midt i de dødes have, kirkegården, hæver kirken sig som stedets beskytter og vartegn.\nUdefra set ligner Hjerting kirke mange af de gamle vestjyske kirker med hvidkalkede mure og gråt blytag. Men trods de traditionelle træk er der tale om en ny kirke - indviet september 1992.\nNår man træder ind i kirken fornemmer man kirkerummet som et lysfyldt rum. Men Hjerting kirke er også et rum, hvor der er meget højt til loftet. Trægulvet er med til at gøre rummet lyst. Det udgøres af klodser af fyrretræ, der har fået en olie/kridtbehandling, der giver det et marmoragtigt skær.\nKirken er skabt med hvælvinger, en traditionel byggeform, her i ny udgave med mere kantede former. Hvælvingerne deler diskret rummet i tre hovedafsnit:\nmod nord er lysets hvælv. Rummet fyldes med lys, og man skal kunne se, hvorfra det kommer.\ni det sydlige hvælv dannes lyden - tonerne fra orgel og kirkekor.\nfra det centrale hvælv mod øst, fra rummets midte, udgår forkyndelsen. Fra alteret, prædikestolen og døbefonten.\nDøbefonten er det første, man møder, midt i kirkens rum. Det understreger dåbens betydning som indgangen til Guds rige.\nBænkene er vendt, så kirkegængerne vender ansigtet mod alteret. Sammen med døbefontens placering i midten er der skabt en stærk fornemmelse af samling og fællesskab om dåben og de øvrige kirkelige handlinger.\nRummet er bredt i sin form, så alle har fornemmelsen af at være tæt ved alteret. Arkitekten har ladet sig inspirere af en tradition med brede kirkerum her omkring Vadehavet, som man ser det i Nordby og Sønderho kirke på Fanø og Rømø kirke. På Nordby kirkes hjemmeside er der en fin billedserie med disse fire kirker.\nMed sine afskårne hjørner danner rummet en ottekant. Det er også formen på døbefonten og kapellet på kirkegården.\nDen ene form afspejler den anden: ser man kirken udfra, kan man se kirkerummets form aftegnet. Her er det ydre lig med det indre.\nMester for dette byggeri er arkitekten Alan Havsteen-Mikkelsen.


Ophæng af Pixum kalenderen på væggen\nDu befinder dig her: Startside » Fotokalender » Tips » V�goph�ng til kalenderen\nLav en fotokalender selv\nV�r kreativ og virkligg�r dine bedste g�r-det-selv-id�er i din egen Pixum fotokalender!\nFremvis din fotokalender: Muligheder for v�goph�ng\nDen flotteste kalender vises ikke fra sin bedste side, hvis den h�nger forkert p� v�ggen. Med vores tips til oph�ng af fotokalenderen, f�r din Pixum kalender ogs� den opm�rksomhed, som den har fortjent.\nDen rigtige placering til din Pixum fotokalender\nI f�rste omgang er placeringen af din fotokalender et sp�rgsm�l om synsvinkel. Sp�rg dig selv, hvor din kalender vil passe bedst. Ligeledes spiller kalenderens st�rrelse en rolle.\nV�lg en placering p� v�ggen, hvor du har god plads og let kan komme til. Vil du anvende kalenderen aktivt, skriver du altid aftaler og lign. ind i kalenderen. Men selv hvis kalenderen blot skal tjene som v�gpynt, vil det v�re en fordel at du let kan komme til kalenderen for at bladre om til n�ste m�ned.\nOph�ng af Pixum fotokalenderen: Vores bedste tips\nNu er det bare med at komme i gang. Der findes forskellige metoder til oph�ng af kalenderen:\nS�m: Med den klassiske metode g�r du aldrig helt galt i byen. S� l�nge din v�g er fast nok, anvender du et eller to s�m til oph�ng af kalenderen. Fordelen ved et s�m er det lille hul, som det efterlader i v�ggen. Det kan du s� altid, n�r kalenderen ikke mere skal h�nge der, fylde til igen med kit.\nRawlplugs: Bor et passende hul i v�ggen, inds�t den passende rawlplug og h�ng kalenderen op med en skrue. Denne metode er mere stabil end metoden med s�m, men betyder ogs� mere arbejde.\nTegnestifter: De lette og sm� kalendere kan du h�nge op med tegnestifter. Men s�rlig stabil er denne metode ikke, og hver gang du vil bladre om til n�ste m�ned, skal tegnestiften fjernes.\nTape: Med speciel tape fastg�res din kalender p� v�ggen. Der kan med denne metode v�re taperester, n�r tapen senere fors�ges fjernet. Metoden er derfor mest velegnet til glatte overflader.\nLav nu din egen fotokalender. Kalenderen kan h�nges op p� hvilken som helst v�g.


Sex Modne Kvinder ældre Damer Sex / Pikring escord\nfrække kvinder på er uden tvivl. De steder blev jeg virkelig overrasket over, hvor nemt det faktisk er at finde frække modne kvinder online. Her finder du frække modne damer.\nModne Kvinder og Moden Sex - Gratis Porno, Sex Film Modne Kvinder populære videoer Modne kvinder - Pornofilm med erfarne modne damer - Gratis Modne Kvinder og Moden, sex - gratis pornofilm i kategorien, modne Kvinder og Moden, sex. Ældre kone gør en hurtig sex bagfra med sin mand. Her Finder du Frække Modne Damer (Opdateret 2019) Sex Grannies - Ældre Kvinder - Porno Videoer 29:46, i love it (del 2 vimeo 1:38, succesjægerne daygamer i Danmark Ung fyr laver sex i hemmelighed med en moden kone. Modne Kvinder og Moden, sex - Nøgne, damer og, sex på Stranden - Nøgne Piger på Webcam.\nYouTube 0:41, det tænker kvinderne om The Game YouTube, dreng blinkende penis, Jokes om mænd Ældre barmfagre Sexbomberne mor knepper ikke hendes unge søn. Jeg ønskede at se en sex film, men jeg foretrækker røven af min mor. See more videos for Sex Modne Kvinder Ældre Damer Sex Producerer eller sælge indlejret. Modne Kvinder videoer vises about dette site.\nEldre damer - Porno Aid Kanal - Beste Gratis Eldre damer Modne Kvinder og Moden Sex (side 2) - Gratis Porno, Sex Brug venligst kontakt formularen nedenfor for fjernelse indhold undersøgelse. Modne Kvinder Mest viste porno Sex med modne kvinder- her finder du os! Der kan findes modne kvinder lige fra relativ unge mødre og unge koner til sex med middelaldrende kvinder eller endda porno med ældre damer. Det er svært at sætte fingeren på, hvornår en kvinde er moden, men som udgangspunkt starter gruppen af modne kvinder på 30-35 års alderen og afgrænses inden kvinderne bliver helt gamle.\nDu må i øvrigt gerne fortælle, at jeg ikke ser så overrasket ud i virkelighden, som på mit profilbillede jeg ved ikke hvorfor alle syntes det er så sjovt at kommentere på herinde. Tag det som en slags miniguide til, hvor vi gemmer. Hvis du er ung er det muligvis sværere at finde en interesseret Cougar. Jo da, jeg er da klar på lidt af hvert. Det er hvertfald her jeg vurderer du med størst sandsynlighed vil finde frække modne damer / kvinder, som er friske på lidt af hvert.\nIndhold, i Danmark kan det være virkelig svært at finde frække modne kvinder, som jeg selv. Resultater: 970,112, forslag: moden dansk cougar mor og dreng pov mature nl modne damer mode modne kvinder mature threesome vporn, igår 11:36, tXXX moden, fetish, onani, igår 11:51. Se også sex mellem gammel og ung, hvor enten kvinden eller manden er ældre. Det er nemlig relativt forskelligt, hvad den enkelte søger, men det er selvfølgelig noget i kan snakke om i chatten. De er desværre som udgangspunkt anonyme på siden.\nSom udgangspunkt kan de bare skrive løs, ved dog ikke helt, hvor mange der er tale om :O. De steder blev jeg virkelig overrasket over, hvor nemt det faktisk er at finde frække modne kvinder online. Ellers så ødelægger du det altså for den næste og ikke mindst dig selv. Eller kig forbi modsætningen til de modne kvinder, teenage sex. Med andre ord er det derfor en ret alsidig side, som rummer relativt mange muligheder hvis du spørger mig så tag et kig derinde, du vil højst sandsynligt opleve, at du får en uforglemmeligt oplevelse og om ikke andet lærer nogle nye mennesker at kende. Hvis de vil vide lidt om mig, så hedder jeg Nanna og har en søn. Hej Lise_P1980, jo jeg er altid klar på at snakke med nye søde mennesker. Så bare rolig du skal nok komme til at se de frække modne damer på siden! Derfor har jeg nu lavet en guide til, hvor vi gemmer os henne.\nVitMagyarLimba keelCatalàMalti, modne Kvinder populære videoer: 00:06:15 00:35:35 00:16:23 00:06:05, dele en sofa med hot milf scene3. Men jeg skal da prøve at svare dem alle. Se også den fra American Pie opfundet kategori milf, der betyder (Mom I would like to fuck - mor jeg vil kneppe!) eller de helt gamle damer i bedstemor sex. Aug 5:38, storbarmede blondine Shasta kneppes af en livredder. Maj 9:18, to skolepiger Kitty og Aubry Adams tages på fersk gerning i lesbisk sex af læren Casey Pink. I denne kategori finder du gratis sex video med modne kvinder.\nMen er du ældre og søger en på din egen alder er det nok et mere oplagt valg. Det er dog KUN indtil du selv opretter en bruger. Lige nu søger jeg både noget fast og noget lidt mere frit og sjovt. Mar 6:06, storbarmet moden babe Brooke Hunter dyrker sex med en fyr på et hotelværelse. Her kommer lige en lille teaser for dem du kan vente. Du kan se et lille billede af mig her. Vi frække modne kvinder vil jo gerne findes af jer. Apr 7:36 Moden kone Alexis Fire tager sin mand i at være utro med babysitter Jasmine Lynn Af underkategorier til modne kvinder kan nævnes kone sex, der enten er opsat som rollespil eller som en knep-min-kone scene. Find også DVD sex med modne kvinder og HD porno med modne kvinder. Også selvom vi finder hinanden på en dating side.\nJeg synes hvertfald at siden kan noget helt specielt i forhold til hvilke andre muligheder der. Her er folk generelt ældre, hvilket kan være både en fordel og en ulempe for dig. Der kan findes modne kvinder lige fra relativ unge mødre og unge koner til sex med middelaldrende kvinder eller endda porno med ældre damer. Og ja, du har gættet rigtigt, jeg er en fræk og moden kvinde. Apr 9:25 Moden rødhåret kvinde afprøver nogle dildoer og giver blowjob Analsex. Aug 7:00 Ubarberet moden kvinde Dixie Lennon i gruppesex med 3 mænd Blowjobs. Jeg vil inden jeg yderligere forklarer nedenstående muligheder specielt fremhæve som virkelig er de mest fantastisk steder at finde nogle frække modne kvinder.


Guldmedaljen - Movellas\naf Charlotte Holm Juul, fredag 3. august, 2012\nSkriv en OL-historie og vind en Samsung Galaxy Y smartphone!\nOL er skudt i gang, og vi vil derfor gerne læse DIN historie om at vinde eller tabe guldmedaljen.\nReglerne for konkurrencen er enkle: Skriv en historie, der på en eller anden måde handler om kampen om guldmedaljen ved OL i London. Det kan være om optakten og den hårde træning optil, glæden ved at stå øverst på skamlen eller de mange tårer, når drømmen brister.\nDu bestemmer også selv, om historien skal være fanfaction og indeholde en eller flere af dine yndlingsdeltagerne - eller om det er dig selv, der er hovedpersonen.\nDer er som altid cool præmier til de tre bedste historier.\n1. præmie: En Samsung Galaxy Y Smartphone\n3. præmie: 2 biografbilletter til en film, du selv bestemmer\nKlar, parat, start! - og god fornøjelse...\naf Den Stribede..\n3 aug. 12


Hjælp til studie-setup - Computer - Forum - Soundcheck.dk\nDiskussionsforum / Computer / Hjælp til studie-setup\nHjælp til studie-setup\nEr der nogen der kan anbefale et sikkert, problemfri studie-setup til omkring 4-5 kilo(og gerne billigere;) bestående af computer, lydkort og evt. sequencer? Det skal primært bruges til at ligge nogle guitarspor ned samt midi trommer(DFH)\nHar i øjeblikket en ældre acer bærbar og et Steinberg CI1 lydkort+cubase 5, som overhovedet ikke er samarbejdsvillig , og det driver mig til vanvid. Jeg har også en line 6 PODxt som jeg også har brugt til lydkort.\nJeg har overvejet en stationær PC, frem for bærbar.\nHåber i kan hjælpe, da jeg har en del ideer jeg gerne vil ha lagt på "bånd"..\nMvh Kim Sørensen\nmac er vejen\njeg sad med et ligende problem for et godt år siden alt for mange idéer og ikke noget godt at indspille på...\nmin løsning blev at invester i et ok lydkort til en god pris jeg valgte mbox 2 mini da den ville kunne gøre det for mig med en XLR indgang med phantom power, og 2 indgange med jack. Den gav jeg 1000 kr for den gang med en udgave af protools le 7.4 og en håndfuld plugins.\nså skulle jeg bruge en computer der kunne klarer opgaven og der tænkte jeg tilbage på de første gange jeg var i studie hos andre folk og der brugte de Mac og så tænkte jeg det må være vejen frem.\nSå jeg gik på DBA og fandt en Powermac G5 med 5 GB ram til 1800 kr.\nda jeg så havde det jeg skulle bruge for at indspille el guitar samt bas, blev jeg enig med mig selv om at jeg også ville have stemme på så der købte jeg mig en brugt mikrofon "SE2200a" på DBA for 1200 kr - den kan i dag købes for 1400 kr i 4sound har jeg set den til.\nLydkort - 1000 kr den kan sikkeret findes meget billig i dag\ncomputer - 1800 kr\nmikrofon - 1200 kr\ni alt udstyr for 4000 kr...\njeg har så dog købt mig nogle flere plugins til sener hen samt jeg har skaffet mig et midi klaver med pads det gør det lidt sjover at lave trommer...\nhåber det kan hjælpe lidt på vej :D\nMed det begrænsede budget ville jeg ikke forsøge både at købe computer, sequencer SW og lydkort. Nu beskriver du ikke detaljeret hvad det er der går galt med dit lydkort; men CI1 burde naturligvis virke med Cubase. Så jeg ville nok koncentrere mig om en ny computer.\nHer får du mest for pengene med en stationær, evt. brugt. Lad vær med at vælge et avanceret grafikkort - brug pengene på processorkraft og RAM. Harddisk hastighed kan også betyde noget hvis man har mange spor eller virtuelle instrumenter der læser direkte fra disken. Men du kan altid købe en ekstra harddisk senere.\nJeg har kigget lidt på noget brugt Mac, da jeg har fået indtrykket af det skulle være mere driftsikkert. Dog har jeg ingen erfaring med Mac.\nDa jeg ikke er den store computerhaj havde jeg håbet på der var nogen der kunne sammensætte en pakke der med garanti kørte smertefrit fra start. Jeg har prøvet at gøre mig klogere på diverse forums ang. valg af processer, chipset, bundkort osv. men synes ikke jeg fik ordenligt svar.\nAng. CI1'eren, så ville jeg gerne beholde den, men har fået fortalt at det er meget vigtigt med den det rigtige chipset for den kører optimalt. Har også hørt at det ikke er det bedste valg, da den også får strøm via USB. Ved dog ikke om disse udsagn er rigtige. Jeg synes heller ikke steinbergs hjemmeside var til meget hjælp..\nHvis du ikke er så teknisk velfunderet er det en stor mundfuld at anvende et professionelt lydprogram. Jeg ved godt at man gerne vil have det bedste; men professionelle programmer har det med at være store og dermed noget uoverskuelige og fordi professionelle har så forskellige behov har de et hav af indstillinger. Du ville nok heller ikke bruge AutoCAD til at lave en festindbydelse.\nJeg har selv en teknisk baggrund og har fået Cubase til at virke fint. Men der har da været en del bøvl for at nå dertil. Hvis du vil have en hurtigere succesoplevelse er der mange mindre programmer som er mere intuitive og simple. CakeWalk har lavet en del igennem tiderne, GuitarPro er også ret nemt at bruge; men der er mange flere - nogle endda gratis (og købeprogrammerne er ret billige). Det er dog ikke alle som understøtter plug-ins som DFH; men prøv at undersøge markedet. Nogle har demoversioner du kan prøve først.\nStrøm via USB behøver ikke at være et problem hvis den ikke bruger så meget og har fornuftige filtre. Det er i hvert fald bedre end et lydkort inde i maskinen.


Bethard bonus 2019 | Modtag op til 500 kr. i bonus\n500 DKK Ekstrabet\nHos Bethard kan nye, dansk bosiddende kunder med NemID få et ekstrabet på op til 500 kr. på første indbetaling. Hvis du indbetaler op til 500 kr., så modtager du et ekstrabet på op til 500 kr. som velkomsttilbud.\nHent 500 DKK Ekstrabet fra Bethard her\n18+ | ludomani.dk | regler og vilkår gælder\n500 kr. i ekstrabet som bonus hos Bethard\nBethard er en forholdsvis ny dreng i klassen på det danske marked. De lancerede deres sportsbook til danske kunder i september 2018. Indtil da havde de dog allerede været tilgængelig for spillere i andre store europæiske lande. Det er en ambitiøs bookmaker, der vil tage konkurrencen op med de andre store bookmakere på det danske marked. Firmaet er svensk og har allieret sig med den største svenske stjerne, der findes, Zlatan Ibrahimovic, som er frontmand og blikfang for Bethards brand. Bethard tilbyder nye kunder muligheden for en velkomstbonus, som består i et ekstrabet på op til 500 kr. For at modtage et ekstrabet på 500 kr. skal du trykke på linket i den blå boks ovenfor, indbetale 500 kr. som den første indbetaling, og herefter omsætte de 500 kr. én gang på væddemål, der minimum er odds 1,90. Herefter bliver dit ekstrabet på 500 kr. tilgængeligt for dig, og det kan du bruge, som du vil. Der er ingen krav om, at eventuelle gevinster fra dit ekstrabet skal gennemspilles, før du kan udbetale pengene til din egen bankkonto.\nEr ekstrabet-bonussen det samme som et freebet?\nNej, denne velkomstbonus kan ikke karakteriseres som et freebet. Det er dog nemt at blive forvirret over dette, da flere bookmakere alligevel kalder sådanne tilbud for et freebet. Spillemyndigheden har nemlig slået fast, at det ikke er tilladt at bruge ordet freebet, medmindre der er tale om et decideret gratis væddemål, som det engelske ord "free", jo indikerer. Dette er ikke tilfældet ved denne startbonus hos Bethard. Her er der jo nemlig både et krav om indbetaling samt et krav om, at omsætte pengene én gang til minimum odds 1,90, før bonussen bliver tilgængelig for dig. Derfor bruger vi begrebet ekstrabet, som er mere præcist dækkende.\nI vores oversigt over kampagner kan du få overblikket over aktuelle Bethard-kampagner til nye og eksisterende kunder. Vi bestræber os på at opdatere siden, så snart vi bliver opmærksomme på en kampagne. Indtil videre har Bethard blandt andet. haft en julekalender, hvor eksisterende kunder fik mulighed for at vinde daglige præmier. Eksisterende kunder har også haft mulighed for at vinde et møde med Zlatan Ibrahimovic i Los Angeles. Hvis du vil vide mere om Bethard som bookmaker, så kan du læse vores anmeldelse af Bethard her.\nSådan bruger du din Bethard bonus\nFor at få et hurtigt overblik over hvordan du får din Bethard bonus, kan du med fordel scrolle op til toppen af denne tekst. Her har vi beskrevet hvert enkelt step, du skal igennem for at få din bonus. Første step er et følge linket i den blå boks her på siden. Herefter kan du vælge at indbetale mellem 100 – 500 kr., som vil kvalificere dig til et ekstrabet på tilsvarende værdi af din første indbetaling. Du skal dog først gennemspille dette beløb én gang til minimum odds 1,9. Når du har gjort dette, vil dit ekstrabet blive tilgængeligt. Når du har benyttet dig af dit ekstrabet, og forhåbentlig været dygtig og heldig at vinde på dette væddemål, så er gevinstpengene dine helt uden yderligere gennemspilskrav. Om du vælger at bruge dit ekstrabet på et væddemål til et højt eller lavt odds er et temperamentsspørgsmål. Nogle vil måske benytte denne ekstra mulighed for at spille til et højt odds og dermed have chancen for en stor gevinst, mens andre hellere vil gå efter en mindre gevinst. Som altid er det væsentligste dog at finde et godt væddemål, hvor du mener, at bookmakerne har lavet chancevurderingen forkert. Nedenfor har vi samlet nogle gode råd du kan benytte dig af.\nSpil kun på sportsgrene, du kender noget til.\nSpil aldrig for mere, end du kan tåle at tabe. Sæt et specifikt beløb af til betting per måned og brug aldrig mere end dette.\nOpsøg viden om de ting, du spiller på. Her på BetXpert kan du eksempelvis læse vores eksperters spilforslag. Du kan også orientere dig om statistik i vores matchcenter.\nDu øger dine chancer for at få overskud, hvis du spiller singler fremfor multikuponer. Her kan du læse, hvorfor det forholder sig sådan.\nHusk altid at læse og forstå betingelserne, inden du benytter velkomsttilbud eller andre bonusser.\nHvis du har læst på andre sider omkring bookmakerbonusser, så kan du måske sidde og tænke: "Hvad med bonuskoderne – skal jeg ikke indtaste dem?" Svaret er nej. Sagen er den, at bonuskoder og månedsbonusser ikke eksisterer hos langt de fleste bookmakere. Hos Bethard skal du derfor ikke bekymre dig om at indtaste nogen speciel kode, når du opretter dig. Du får din bonus alligevel og bliver ikke snydt for noget.\nBonuskoder hos Bethard\nNogle steder kan man stadig bruge bonuskoder som en velkomstkode eller kampagnekode, så bookmakeren ved, at du skal have en bonus. Det er dog ikke nødvendigt mere, og ofte skaber de mere forvirring end gavn. Du kan også støde på ord som kuponkode eller tilbudskode, og de dækker over det samme. Visse sider på internettet bruger disse begreber for at give det indtryk, at de har en speciel kode, som kun de er i besiddelse af. Dette er ikke sandt. Du kan blot benytte linket her, og så vil du få din velkomstbonus uden at skulle indtaste nogen kode.\nMånedsbonus hos Bethard\nMånedens bonus er en anden term, der bruges rundt omkring på internettet for at give det indtryk, at man skal skynde sig at oprette sig, inden måneden er omme. Igen er der tale om en slags vildledning. Der findes ikke noget, der hedder Bethard månedsbonus. Det hele foregår via et klik på linket her, som videresender dig til den side på Bethard, hvor du kan oprette dig helt uden brug af forskellige bonuskoder og andre koder.\nRegler og vilkår for velkomstbonussen hos Bethard\nHvem kan få denne bonustype hos Bethard?\nNye kunder hos Bethard, som er bosiddende i Danmark og er over 18 år. Dog højest én person per husstand og/eller IP-adresse.\nHvilken type bonus kan jeg få?\nVelkomstbonussen hos Bethard er et såkaldt ekstrabet på maksimum 500 kr. Det kræver, at du tilmelder dig via vores link, indbetaler 500 kr. som første indbetaling og herefter gennemspiller for samme beløb til minimum odds 1,90.\nDu kan indbetale med gængse betalingskort såsom Visa eller Mastercard. Du kan også benytte Mobilepay eller Trustly. Dog kan du ikke bruge Paysafecard, hvis du vil gøre dig berettiget til at modtage bonussen.\nMinimumsindbetalingen for at modtage velkomstbonussen er 100 kr.\nHvad er maksimumindbetalingen for at få bonus?\nDu kan maksimalt modtage 500 kr. i velkomstbonus som ekstrabet. Det får du, hvis du indbetaler 500 kr. som første indbetaling og opfylder de andre krav. Du kan godt vælge at indbetale mere end 500 kr. som første indbetaling, men du får stadig kun et ekstrabet på 500 kr.\nSkal jeg omsætte min indbetaling, før mit ekstrabet bliver tilgængeligt?\nJa. Du skal omsætte/gennemspille værdien af din første indbetaling én gang for at modtage dit ekstrabet. Du bestemmer selv, om du spiller alle 500 kr. på et væddemål, eller om du eksempelvis placerer fem væddemål af 100 kr. per styk.\nHvor højt et odds skal jeg spille for? Er der et minimumsodds?\nJa, minimumsoddset er 1,90. Det vil sige, at for at dine væddemål tæller med i omsætningskravet, så skal oddsene være på mindst 1,90.\nEr der også omsætningskrav på min eventuelle gevinst fra mit ekstrabet?\nNej, når først du har modtaget dit ekstrabet og eventuelt vundet penge ved at bruge det, så er pengene dine til at råde frit over.\nHvor lang tid har jeg til at placere mit ekstrabet?\nDu har 60 dage til at kvalificere dig til dit ekstrabet og benytte det. De 60 dage gælder fra den dag, du laver din første indbetaling. Efter 60 dage bliver dit ekstrabet og eventuelle gevinster annulleret.\nHvilket Bethard-produkt gælder denne velkomstbonus til?\nDenne velkomstbonus gælder kun til Bethard Sportsbook.\nTilbagebetaling, gn.snit 94,5%\nProject-Id-Version: Report-Msgid-Bugs-To: Last-Translator: Language-Team: MIME-Version: 1.0 Content-Type: text/plain; charset=UTF-8 Content-Transfer-Encoding: 8bit POT-Creation-Date: 2019-08-20T15:21:49+00:00 PO-Revision-Date: 2019-08-20T15:21:49+00:00 Language: da Plural-Forms: nplurals=2; plural=(n != 1); X-Domain: messages\nPrimera División - AH 97,0%\nSerie A - AH 96,9%\nBundesliga - AH 96,8%\nPrimera División - 1X2 96,8%\nSerie A - 1X2 96,8%\nBundesliga - 1X2 96,7%\nLigue 1 - 1X2 96,3%\nLigue 1 - AH 96,0%\nChampionship - AH 95,9%\nUEFA Champions League - AH 95,6%\nWTA - 12 95,6%\nEliteserien - AH 95,1%\nPremier League - OU 95,1%\nBundesliga - OU 94,5%\nEredivisie - AH 94,5%\nPrimera División - OU 94,5%\nChampionship - OU 94,4%\nEliteserien - 1X2 94,4%\nAllsvenskan - 1X2 94,2%\nLigue 1 - OU 94,0%\nLeague One - OU 93,9%\nUEFA Champions League - OU 93,8%\nAllsvenskan - OU 93,7%\nEredivisie - 1X2 93,7%\nUEFA Europa League - OU 93,0%\n1. Lig - OU 92,8%\nUEFA Europa League - 1X2 92,8%\nBundesliga - AH 92,0%\nEkstraklasa - OU 93,9%\nEkstraklasa - 1X2 93,6%\nNHL - OU 94,8%\nNFL - 12 96,7%\nNFL - AH 96,0%\nDamehåndboldligaen - 1X2 90,5%


Herrerne vinder sikkert hjemme imod HEI Håndbold – AJAX København håndbold\nHerrerne vinder sikkert hjemme imod HEI Håndbold\nAJAX København – HEI, Skæring: 32-30 (18-14)\nI sidste uges udekamp mod Køge blev sejren måske et par mål for stor i forhold til hele kampbilledet, og det modsatte var så tilfældet lørdag hjemme mod HEI, hvor sejren blev et par mål eller tre for lille, men det blev til en sikker og fortjent sejr til os efter vi fik sat os på kampen, da der var spillet ca. et kvarters tid.\nDet startede meget lige i en tempofyldt og flot spillet indledning på kampen fra begge hold, men vi fik forsvaret til at fungere i sidste halvdel af første halvleg, og det afstedkom flere kontrascoringer, ligesom angrebet spillede med højere tempo og mere direkte, end det har været tilfældet i flere andre kampe, og vi endte med en fire måls føring i pausen, og det var ikke ét mål for lille. Vi spillede bare et rigtig godt sidste kvarters tid af første halvleg!\nAnden halvleg startede desværre på samme måde som anden halvleg i Køge, hvor modstanderne scorede to hurtige mål. Men igen fik vi hurtigt rettet op, fik sat prop i forsvaret, samtidig med at angrebet fortsatte det flotte spil fra slutningen af første halvleg, og vi fik etableret en seks måls føring efter ca. 10 minutters spil af anden halvleg.\nVi spillede fint i den periode, men manglende skarphed i afslutningerne og lidt manglende kynisme i flere situationer gjorde, at vi ikke kunne komme yderligere foran, samtidig med at HEI straffede os, når vi begik fejl, og specielt deres venstrefløj var hård ved os i perioder.\nVi førte dog hele tiden med 4-6 mål og var i fuld kontrol, indtil der manglede ca. 3 minutter og foran 32-27, hvor vi fik to hurtige udvisninger kort efter hinanden, ligesom vi stressede en smule i vores angreb. Det blev dog aldrig spændende, og HEI scorede det sidste mål med få sekunder igen, hvorefter vi kunne glæde os over sejren.\nVi spillede generelt godt i store dele af kampen, og var i kontrol stort set hele vejen, men som tilfældet også var i sidste uge mod Køge, så skal vi være lidt mere kyniske, når vi har mulighed for at kunne lukke kampene helt ned. Men igen var helhedsindtrykket meget positivt, og der blev lagt yderligere lag på vores spil denne eftermiddag.


Legislation and trade 2 (DA) 2021/2022\nLovgivning, patient/kunde relation, -kommunikation og -etik 2 (DA)\nLegislation and trade 2 (DA)\nI Lovgivning, patient/kunde relation, -kommunikation og -etik 2 (anden praktikperiode) modtager de studerende læring indenfor faget, med afsæt i praksisnære cases.\n* Love vedrørende patientrettigheder og -sikkerhed samt patientens klagemuligheder.\n* Krav om og sikring af patientens informerede samtykke til behandling.\n* Love om almindelig handel og forbrugerbeskyttelse.\n* Drift af optikvirksomhed.\n* De relevante loves betydning for at agere som optometrist.\n* Psykologiske faktorer, der har betydning for op- eller nedtrapning af en konflikt.\n* Virksomhedens organisering og ledelse i relation til drift af optikervirksomhed.\n* Samspillet mellem optometri, sundhedsprofession, handel og lovgivning.\n* Håndtere patient/kundebetjening, vejledning og salg af briller, kontaktlinser og andre associerede produkter.\n* Inddrage og anvende relevant lovgivning i sin praksis.\n* Læse, forstå og foretage journalføring iht. gældende lovgivning.\n* Vurdere og vejlede patienten/kunden i valget af briller, kontaktlinser og andre associerede produkter.\n* Informere og rådgive patienter/kunder om specialprodukter.\n* Informere patienten om alternative løsninger/behandlingsmuligheder.\n* Tilpasse sin formidling af faglige problemstillinger til patienterne/kunderne.\n* Instruere hjælpepersonale i afgrænsede opgaver inden for optikervirksomhed.\n* Formidle faglige problemstillinger til fagfæller.\n* Selvstændigt tage ansvar for vejledning, efterfølgende kontrol samt evt. håndtering af klager.


Internethandel bliver fortsat mere populært - Maling og -grej til din bolig\nMasser af internet outlets tildeler efterhånden en lang række forskellige leveringsformer. Den mest anvendte er nu til dags at få leveret til et afhentningssted, hvor du så selv henter bestillingen på et valgfrit tidspunkt. Leveringsmetoden er altså i høj grad smertefri, og desuden derudover den mest prisbevidste leveringsmodel.\nEn masse internet varehuse stiller udsigt til 1 dags fragt på deres favorit varer, men vær vagtsom da det tager udgangspunkt i at bestillingen indsendes inden et givent klokkeslæt, med hensynstagen til at de sandsynligvis kan nå at få varerne sendt afsted inden lagerpersonalet drager hjemad.\nDet har vist sig at være ret fremkommeligt for almindelige dødelige at prissammenligne hos forskellige internet handler og følgelig har de fleste internet butikker set sig nødsaget til at mindske salgsværdien på en række af deres varer – til juniorer, og desuden også til damer og herrer – betragteligt, og endda nogle gange tilbyde levering uden omkostninger.\nTil gengæld kan det immervæk vise sig lønsomt at eftergå nogle enkelte forretninger på nettet efter tilbud forinden du gennemfører din bestilling, sådan at man er på den sikre side med at indhente den mest betalelige pris.\nMan må ikke desto mindre være så påvagt, at i tilfælde af at en forhandler på nettet afsætter produkter til en pris som virker ubegribelig fordelagtig, er det i nogle tilfælde være et fingerpeg om en svindel netbutik. Bestillinger med kort er ikke desto mindre inkluderet i en regel, som passer på køberen imod falske e-forretninger.\nVi slår generelt et slag for køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ kan du benytte en afdragsordning fra for eksempel ViaBill, forudsat du har i sinde at finansiere pengene i flere bidder.\nFør folk bestiller i en internet handler kan man i og for sig gøre sig bekendt med indholdet af netbutikkens regler, men det er gerne ikke særlig interessant.\nEt alternativt forslag er at finde ud af om online forhandleren er e-mærke tilsluttet, grundet at det typisk er et kendetegn for at internet butikken føjer gældende dansk lovgivning, foruden at online virksomheden af og til kigges til af fagfolk der er meget bekendte med reglerne på området. Det er en rigtig god mulighed for assistance, for så vidt du forvoldes udfordringer som følge af dit indkøb. Se mere.\nDesuden anbefales det at køberen er omhyggelig omkring de væsentligste retningslinjer der kan håndhæves i forbindelse med handlen, eksempelvis hvilken ombytningsret internet virksomheden garanterer. I den relation er det virkelig afgørende, at man stadigvæk bevarer ens kvitteringsmail, så man en anden gang kan bevise sin bestilling, uanset om du leder efter en vare til en mand eller kvinde.\nTrustpilot fører til nogle ærlige genveje til at se nærmere på en stor gruppe aktuelle konsumenters bedømmelser og derfor er det en hjælp, at du gennemsøger internet firmaets kritik inden du lægger din bestilling.\nFacebook fører til desuden fuldstændig fantastiske chancer for at få et kig ind i internet selskabets pålidelighed. Tilmed møder vi nogle forretninger på nettet som gør det muligt at offentliggøre en omtale af virksomhedens service, hvilket lige så vel bør benyttes til vurdering af hvor glade kunderne er.\nHjemmesiden er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi har aftaler med diverse internet webshops derved at vi annoncerer deres varer, og indhenter kommission under forudsætning af at en af vores besøgende udfører en ordre.


TheFinancely | Jeg ville ønske du kæmpede lige så hårdt som jeg gjorde, så vi ville stadig have en chance\nForside Kærlighed Jeg ville ønske du kæmpede lige så hårdt som jeg gjorde, så vi ville stadig have en chance\nJeg ville ønske du kæmpede lige så hårdt som jeg gjorde, så vi ville stadig have en chance\nJeg ville ønske, du var så stærk som mig, og at du havde modet til at kæmpe for mig. Jeg ville ønske, at jeg ikke var den eneste, der prøvede og gjorde alt, hvad jeg kunne, for at redde det, vi byggede i så mange år. Jeg tror, at jeg dybt inde vidste, at alt dette ville falde fra hinanden, og jeg lukkede bare øjnene foran alle de åbenlyse tegn. Jeg nægtede at tro, at den kærlighed, vi engang havde, langsomt forsvandt, og at du ikke elskede mig vanvittigt og dybt som før. Jeg ville ikke acceptere det faktum, at jeg ikke var din person for evigt.\nJeg har altid troet, at du var manden i mine drømme. Den der vil være der, når livet slår mig, når folk skuffer mig, når jeg ikke længere kan fortsætte alene. Men jeg tog så fejl. Du kunne ikke engang indrømme, at du ikke elsker mig mere. Du ville bare give mig den tavse behandling og fortælle mig, at vi ikke behøver at tale, og at du har det godt, hvis jeg bare sidder ved siden af dig. Jeg var så dum at ikke se alle disse signaler i tide. Måske viste du mig bare, at du snart vil bryde med mig, eller måske tænkte du på en anden kvinde i dit liv.\nOg på den anden side forsøgte jeg at finde ud af, hvad der skete med dig, idet jeg fortalte mig selv, at du, ligesom mig, har problemer med bagage fra fortiden, der nogle gange minder dig om, at tingene var dårlige en gang i dit liv. Jeg troede bare, at du har brug for lidt tid alene, og at du sover i sofaen og ikke kysser mig godnat betyder ikke noget. Jeg troede, at jeg var den eneste kvinde i dit liv, og at jeg er forbandet speciel. Jeg nægtede at tro, at du er træt af alt, og at du ikke vil have mig til at være en del af dit liv mere.\nMen den barske sandhed var, at du hele tiden bare tænkte på, hvordan du skulle slippe af med mig. Du ville ikke længere være sammen med mig, og jeg kunne ikke få dig til at skifte mening. Jeg kunne kun håbe, at du vil finde ud af, hvor meget jeg gjorde for dig, og at du ikke efterlader en kvinde forelsket sådan. Jeg ville have dig til at se, at jeg var villig til at gøre alt for, at vi kunne arbejde, fordi jeg elskede dig til månen og tilbage. Men på trods af at jeg var den, der forsøgte at redde alt, gav du mig simpelthen op.\nEn dag vil du ønske, at du kæmpede for hende, mens du stadig havde chancen\nDu opgav vores liv sammen, vores fremtid, vores planer og vores drømme. Du opgav et lykkeligt liv med en kvinde, der satte dig først - den kvinde, som din lykke var vigtigere end hendes egen. Og at vide, at det briste mit hjerte. I de øjeblikke, hvor jeg ville forblive alene, tænkte jeg på os og forsøgte at finde ud af grunde til, at du skulle gøre alt dette mod mig. Men uanset hvor meget jeg prøvede, kunne jeg ikke komme med gyldige grunde. Jeg var bare sur på mig selv for at give dig de bedste år i mit liv, mens du gav mig nul kærlighed.\nDu blev sandsynligvis hos mig, fordi det var praktisk for dig på det tidspunkt. Du følte dig meget bedre ved at vide, at der er en kvinde, der ville gøre alt for dig. Og du havde ikke anger for at have udnyttet mig. Du fortsatte bare med at gøre, hvad du startede og lod mig tro, at alt var i orden.\nSå når du ikke længere er en del af mit liv, besluttede jeg, at det er tid til at komme videre. Jeg indså, at jeg ikke kan leve sådan mere. Jeg ville ønske, at du kæmpede hårdere for mig, men da du ikke engang kunne gøre det, tænker jeg ikke mere på det. Jeg vil bare lade fortiden være, hvor den hører hjemme, og starte et nyt kapitel i mit liv.\nJeg vil være min egen grund til lykke og aldrig tillade nogen anden mand at kontrollere mig som du gjorde. Jeg bliver endelig min egen helt og holder op med at forvente, at du bliver en!\nSådan går du videre fra et dårligt forhold\nFor dem, der har lukket hjertet op


Referat af bestyrelsesmøde i LFHR d. 10/02-2015\nTilstede: Britt Carlsen, Heidi Søndermand, Dorte Petersen, Mie Skov, Gitte Henningsen og Stine Løje\nFraværende: Søren Stoltz, Melani Stoltz og Freja Petersen\nOrdstyrer: Britt Carlsen\nReferent: Stine Løje\nGæster: Louise Jørgesen\nStatus på medlemmer\n- Vi har 114 medlemmer pt. Der er få der mangler at betale. Heidi tager kontakt til de få.\n- Vi skal have valgt en ordstyre til dagen. Stines mor, Helle Løje, er i tankerne. Der skal sende regnskab til revisorerne, så de kan godkende det seneste 14 dage før generalforsamlingen.\nBritt får skrevet til avisen og det bliver skrevet i det månedlige nyhedsbrev.\nDer skal være tre på valg i år.\nDer skal findes en referent til generalforsamlingen da Stine er på ferie. Vi spørger Hanne Bratholm.\nDe nye vedtægter bliver sendt ud sammen med dagsordenen som også kommer med i nyhedsbrevet.\nTil generalforsamlingen starter vi al det formelle efterfulgt af en pause med kaffe og kage så slutter vi af med uddeling af pokaler mm.\nVi har besluttet at uddele en vandre kammeratskabspokal skænket af Detlef samt en klubtrøje. Bestyrelsen udpeger en i år og fremadrettet er det op til rytterne selv at nominere en eller flere gode kammerater. Der skal sendes en mail til klubben eller skrives en seddel og ligges i postkassen. Der skal skrives hvem der nomineres samt en begrundelse. Heidi vil forklare om det til generalforsamlingen.\nAl gravering af pokaler betaler klubben.\nDorte og Stine søger for at få bestilt fleecetrøje med logo på.\nDorte og Heidi uddeler pokaler mm på selve generalforsamlingen.\nHeidi står for kaffe, the og kage.\n- Der ligger en oversigt over alle arrangementer på klubbens hjemmeside under aktiviteter.\n- Louise Jørgensen meddeler at der holdes repræsentantmøde i distrikt 5 d.10. marts.\n-Louise spørger til at lave et ”riderute udvalg” som også vil have kontakt til Riderutelaug Lolland Falster. Det vil være til glæde for både halvpartsrytter og opstaldere.\n- Trivselsudvalget har talt om at afholde intromærker inden vi går i gang med ryttermærker. Louise vil gerne stå for undervisningen i ryttermærker. Louise bestiller basic mærkerne til intromærkerne.\n- Projektet med Tv2 East blev ikke til noget.\n- Stenholtgaard Rideudstyr giver 10% ved fremvisning af gyldigt medlemsskabskort dog ikke på i forvejen nedsatte varer. Heidi bestiller kortene inden for de næste par dage.\n- Klubben køber en masse kaffe ind og har på lager, så vi pludselig ikke står uden kaffe til div. arrangementer.\n- Mie forslår at vi sender et lille klip ind fra klubben til TV2, som kan blive vist i deres små reklamer som seerne selv sender ind. Mie mangler en underskrift på at man giver samtykke om at billeder fra klubben må komme på internettet mm. Britt undersøger hvordan vi skal forholde os til det.\n- Louise har en forespørgelse på at købe stævneprogram fra DRF samt at købe mere ponygames udstyr. Heidi vil gerne have en prisliste på stævne programmet. Der er grønt lys for at købe mere pony games udstyr. Louise spørger også til at købe et stort anlæg med højtaler og mikrofon som kan bruges til stævner m, så der er lyd på hele centret. Prisen lyder på lidt over 19.000kr. Louise undersøger markedet.\n- Stine spørg til at oprettet en facebook gruppe for bestyrelsen til kommunikation. Dorte er enig med at der er mangel på intern kommunikation. Stine opretter en lukket gruppe og tilføjer bestyrelsesmedlemmerne. Gruppe skal bruges til at informere internt i bestyrelsen og til at hvert bestyrelsesmedlem hurtigt kan skrive et opslag når de har haft møde i div. udvalg så alle er informeret om hvad der foregår.\n- Britt sender snareste mail ud med datoer til de kommende bestyrelsesmøder.


Optakt til Egå/InSport Challenger 2011 | Squash Online\nOptakt til Egå/InSport Challenger 2011\nNovember 09, 2011 — Asger Grønlund Arnklit\nI weekenden sætter toppen af dansk squash igen hinanden stævne, når Egå/InSport for tredje gang siden februar 2010 lægger baner til en Challengerturnering. Herre Mester er fuldt besat, imens Dame Mester og Herre A har henholdvis 7 og 11 tilmeldte.\nPå herresiden har flere af top20 spillerne meldt sig på banen med Kristian Frost (DK #1) som den mest prominente. Derudover stiller Morten W. Sørensen (DK #3), Phillip Tran (DK #8), Tobias Pørtner (DK #9), Danny Knudsen (DK #10), Andreas Lambert (DK #11), og Rasmus ”Silas” Petersen (DK #15) også til start. Frost må påtage sig en klar favoritrolle, hvor kun Morten W. ligner en alvorlig bejler til at snuppe titlen fra Frost. SQO forventer, at finalen bliver mellem disse to. Kampen om de sekundære placeringer bliver givetvis interessant, hvor Lambert, som i weekenden viste storform mod Morten W. Sørensen, vil være en ubehagelig kvartfinalemodstander for de fleste. Lodtrækningen bliver dog som altid afgørende for, hvordan semifinalerne bliver.\nPå damesiden mangler Line Hansen, så for en gangs skyld kommer der efter weekenden til at stå et nyt navn øverst. Blot syv damespillere har meldt deres ankomst, hvor Sally Skaarenborg (DK #3) og Dagmar Feddern (DK #4) spås at møde hinanden i finalen, dog med Sissel Trap (DK #9) som outsider. Skaarenborg har haft overtaget i de seneste møder med Feddern, men det seneste møde gik i fem sæt, hvor Feddern såmænd lige så godt kunne have trukket det længste strå. Interessant nok har både Nanna Frederiksen og vinderen af det seneste Junior Grand Prix, Millie Søndergaard, også valgt at stille op. Hvordan de klarer sig mod de mere erfarne damespillere bliver interessant at følge.\nOgså på herresiden får seniorerne selskab af juniorer, idet både Kasper Svith og Emil Grooss fra Skovbakken samt Sebastian Korsgaard, Sport92, ser ud til at skulle bide skeer med seniorerne i den bedste række.\nHerre A er ganske stærkt besat med lokale spillere, hvor Korsgaard er 1. seedet, Kristian Gram 2. seedet og Claus Nielsen og Jesper Andersen hhv. 3./4. seedet. Her vurderer SQO Jesper Andersen til at være den stærkeste, men rækken ser meget lige ud, og flere af de lavere rangerede spillere vil også kunne blande sig i toppen.\n← David og Matthew skriver historie i Rotterdam\nRasmus Nielsen tæver 3. seedet tjekke →


Naturen på dagsordenen - i nationalparkerne - PDF\nNaturen på dagsordenen - i nationalparkerne\nDownload "Naturen på dagsordenen - i nationalparkerne"\n1 Naturen på dagsordenen - i nationalparkerne Gode råd til alle, som vil arbejde for naturen Danmarks Naturfredningsforening Dansk Ornitologisk Forening Friluftsrådet WWF - Verdensnaturfonden 1\n2 Forord De grønne organisationer bag dette hæfte har i de sidste fem år arbejdet aktivt for naturen i nationalparker både lokalt og nationalt. Nu er nationalparkerne kommet. Det er også nu, de skal tage form. Med nationalparkloven har vi mulighed for at være aktive og deltage i udviklingen af noget af den bedste natur, vi har i Danmark. Arbejdet bliver spændende, men bestemt ikke let. Mange interesser er i spil, men nationalparker handler først og fremmest om at styrke naturen og give os rigere muligheder for at opleve det bedste, som dansk natur kan byde på. Med dette hæfte vil vi inspirere alle, der har interesse for naturen, til at indgå aktivt og kvalificeret i arbejdet. Det kan være lokale grønne organisationer, borgere med interesse for naturen, men også nationalparkbestyrelser, embedsfolk i kommuner, lokale politikere og andre. Der er mange måder, man kan spille med i denne proces. Lige fra at stille forslag til forvaltning af nationalparken og til direkte at indgå i praktiske projekter. Hæftet kan også bruges i forbindelse med udvikling af andre naturområder end lige nationalparker. Mange steder arbejder kommuner og staten med at forvalte og etablere andre større sammenhængende naturområder. Også her kan dette hæfte være til inspiration. Hæftet giver en kort, faglig baggrund for en række naturforvaltningsbegreber og på de overordnede processer i forbindelse med etablering og drift af nationalparkerne. Samtidig får du en lang række anbefalinger til, hvordan man kan indgå i arbejdet med den enkelte nationalpark. Disse anbefalinger er nummererede i teksten. Brug hæftet, vær aktiv og konstruktiv til glæde for den danske natur og til glæde for befolkningens naturoplevelser. Danmarks Naturfredningsforening Dansk Ornitologisk Forening Friluftsrådet WWF - Verdensnaturfonden 2\n3 Danmarks Nationalparker De danske nationalparker skal først og fremmest give den trængte natur et løft. Det er nødvendigt, for gennem de sidste mange årtier er naturen blevet presset mere og mere. Der er for lidt natur i Danmark. Den natur, vi stadig har, er for spredt og ligger nærmest som små øer i et intensivt opdyrket landskab. Der mangler store sammenhængende naturområder og korridorer, der knytter de enkelte naturområder sammen. 3\n4 Naturhensynet skal have højeste prioritet. Det mener jeg også fremgår af lovforslagets bestemmelser om formålet med og hele udvælgelsen af nationalparkerne. Jeg vil derfor også sikre, at naturhensynene får denne høje prioritet i de kommende bekendtgørelser, der skal udgøre grundlaget for de konkrete nationalparker. Tidligere miljøminister Connie Hedegaard. Fra OECD til regeringsinitiativer I 1999 lavede OECD (Organisationen for økonomisk samarbejde og udvikling) en vurdering af miljøindsatsen i Danmark. Den anbefalede, at vi undersøgte muligheden for at etablere et netværk af naturparker. Regeringen nedsatte i år 2000 et udvalg, Wilhjelm-udvalget, der året efter foreslog at etablere seks større, nationale naturområder. I august 2002 besluttede regeringen at igangsætte 2-3 pilotprojekter på baggrund af Wilhjelmudvalgets rapport. Året efter aftalte Miljøministeriet og Friluftsrådet at sætte i alt syv pilotprojekter i gang, der blev suppleret med yderligere tre såkaldte undersøgelsesområder, foreslået af Friluftsrådet. Lokale borgere satte sig sammen og drøftede, om det ville være en god ide med en nationalpark i netop deres område. I de mange slutrapporter og underrapporter er der mange ideer og forslag til at forbedre og øge naturindholdet i de kommende nationalparker. I 2003 etablerede miljøministeren og Friluftsrådet en bredt sammensat, national følgegruppe for nationalparker, der frem til 2006 koordinerede og fulgte pilotprojektarbejdet tæt. Den 1. oktober 2005 lå der ti rapporter på miljøministerens bord. De beskrev ti forslag til nationalparker: Thy, Læsø, Lille Vildmose, Mols Bjerge, Vadehavet, Møn, Kongernes Nordsjælland, Skjern Å, Åmosen og Det kulturhistoriske landskab Roskilde/Lejre. I juni 2007 blev Lov om nationalparker vedtaget af et stort flertal i Folketinget, og 23 dage senere bestemte miljøministeren sammen med forligskredsen, at Danmarks første nationalpark skulle ligge i Thy. I januar 2008 kom yderligere fire områder til - Mols Bjerge, Skjern Å, Vadehavet og Kongernes Nordsjælland. Det er godt for nationalparksagen, at der er et bredt politisk forlig bag beslutningerne. Du kan finde rapporter fra de mange pilot- og undersøgelsesprojekter, med mange gode ideer til at sikre og skabe mere natur, på Skov- og Naturstyrelsens hjemmeside: søg under pilotprojekter. 4\n5 Det vigtigste er naturen I nationalparkloven fastslår 1: Lovens formål er ved oprettelse af nationalparker at skabe og sikre større sammenhængende naturområder og landskaber af national og international betydning. Dermed fastslås og forankres det synspunkt, som skiftende ministre, grønne organisationer, udvalg, følgegrupper m.v. gentagne gange har givet udtryk for: Nationalparkerne er først og fremmest naturprojekter. I nationalparkerne skal den eksisterende natur sikres, men der skal også skabes mere natur, og naturens kvalitet skal styrkes. Parkerne skal tilmed være af en vis størrelse og være af såvel national som international betydning. Nationalparker skal ikke bare være vores nuværende naturområder, hvor man blot tilføjer en bænk og et skilt, og så er den hjemme. Du kan spille en rolle i Danmarks nye nationalparker. På de mange offentlige møder og høringer, der skal gennemføres, kan du give dit besyv med. Dit engagement giver også store glæder. At være med i en proces som den, der skal gennemføres i de kommende år, giver muligheden for være en brik i det spil, der skal ændre Danmark fra at være et lille land, fattig på natur til et land med store, spændende naturområder og korridorer, der knytter nationalparkerne sammen i et grønt netværk. Hvad er en dansk nationalpark? Formålet med de danske nationalparker er ifølge loven at: 1. Skabe og sikre større sammenhængende naturområder og landskaber af national og international betydning 2. Bevare og styrke naturens kvalitet og mangfoldighed 3. Sikre kontinuitet og muligheder for fri dynamik i naturen 4. Bevare og styrke de landskabelige og geologiske værdier 5. Bevare og synliggøre de kulturhistoriske værdier og mangfoldigheden i kulturlandskabet 6. Understøtte forskning og undervisning i områdernes værdier 7. Fremme befolkningens muligheder for at bruge og opleve naturen og landskabet 8. Styrke formidlingen af viden om områdernes værdier og udvikling 9. Understøtte en udvikling til gavn for lokalsamfundet, herunder erhvervslivet, under respekt for beskyttelsesinteresserne, og 10. Styrke bevidstheden om områdets værdier gennem inddragelse af befolkningen i nationalparkens etablering og udvikling. 5\n6 De grønne begreber Når det er vigtigt at fastholde nationalparkerne som naturprojekter, er det også væsentligt, at man er enige om, hvad man taler om. Det gælder ikke mindst, fordi vi i Danmark har uendeligt lidt af den oprindelige natur tilbage. Langt hovedparten af det, vi i dag opfatter som natur, er resultatet af tidligere tiders benyttelse. Der er derfor en række definitioner på begreber, som det kan være en god ide at sætte sig ind i, når I skal til at drøfte indholdet af jeres nationalpark. Naturkvalitet Ud fra en biologisk vurdering kan man definere naturkvalitet som et begreb, opbygget af fem elementer: Vildhed, oprindelighed, kontinuitet, autenticitet og specialisering. Den ideelle tilstand, hvor alle fem elementer er maksimalt repræsenteret, findes sandsynligvis ikke i Danmark, da den danske natur næsten overalt er påvirket af mennesket i større eller mindre grad. Et eller flere af elementerne vil derfor som regel være særlig betydningsfulde i de enkelte områder, men ikke dem alle. 6\n7 Vildhed er et udtryk for naturens frie udfoldelse uden påvirkning af menneskelige aktiviteter. Det kan fx være vandets og vindens frie dynamik eller vegetationsudviklingen i en urørt naturskov. Fang skønheden i det vilde. Vandreklitten Råbjerg Mile i Vendsyssel er stort set overladt til sig selv og vindens kræfter. I vandreklittens spor dannes næringsfattige klitsøer. Foto: Tao Lytzen. Oprindelighed er graden af uforandrethed i forhold til fx geologi, og om de tilstedeværende arter er naturligt hjemmehørende. Naturtyper, der er kommet uden menneskets påvirkning, er oprindelige, det kan være højmoser, klitheder m.m., hvorimod meget natur netop er et resultat af menneskenes aktiviteter fx. mange heder og overdrev. Kontinuitet betyder en rimelig lang varighed af de tilstedeværende naturprocesser. Hvor oprindelighed altid har en meget lang tidshorisont, kan kontinuitet godt gælde kortere tidsrum. På samme måde kan kontinuitet også være i modstrid med vildhed. Et eksempel på dette er et overdrev, hvor årelang drift med afgræsning er med til at fastholde denne særlige naturtype, hvor den uden afgræsning ville gro til og blive mere vild. I århundreder har kreaturer afgræsset enge, overdrev og strandenge og fremmet en særlig flora og fauna. Ophørte afgræsningen, ville engen og overdrevet ændres totalt. Foto: Lars Gejl. Skrænterne ved de danske kyster, som her ved Lyø sydkyst, er vild natur, der ikke påvirkes af mennesket. Foto: Poul Henrik Harritz. 7\n8 Specialisering er et udtryk for, i hvor høj grad en lokalitet rummer unikke, sjældne og/eller stærkt specialiserede arter, naturtyper, strukturer eller andre naturelementer. Mange fåtallige, rødlistede arter på en lokalitet er derfor udtryk for høj biologisk kvalitet. Naturkvalitet er ikke det samme som biodiversitet (se senere afsnit), og det er væsentligt at være opmærksom på, at hverken biodiversitet eller naturkvalitet nødvendigvis er synonymt med mange arter på stedet. Fx er højmoser, lobeliesøer og klitheder naturligt artsfattige, men kan have meget høj naturkvalitet. Klitheder er sjældne i Europa, men almindelige i Vestjylland, som her ved Lodbjerg Klitplantage i Thy. Få arter, men høj naturkvalitet. Foto: Poul Henrik Harritz. Autenticitet er graden af ægthed. En autentisk art er én, som optræder på lokaliteten af egen fri drift. Modpolen er introducerede arter. Autentiske landskaber afspejler områdets historie inkl. menneskelige påvirkninger. Ved naturgenopretning er det autentisk at lade åen selv finde sit nye leje, i stedet for at udgrave de gamle slyngninger som åen engang antog. Den store kobbersneppe kræver helt specifikke forhold i bl.a. vegetationshøjde, før den slår sig ned og yngler. Den er en autentisk art på strandenge, der plejes korrekt. Foto: Poul Reib. Antal gør en forskel Områder med store bestande af orkideer, mængder af rastende bramgæs (som her) eller store bestande af kronvildt er i sig selv værdifulde og har oplevelsesmæssige kvaliteter, der er værd at fremhæve. Foto: Poul Reib. 8\n9 Kerneområder og landskabsområder I en nationalpark vil der ofte være naturområder, der er vigtigere end andre områder. De kan passende kaldes henholdsvis kerneområder og landskabsområder. Kerneværdierne i parken Kerneområdernes helt særlige kvaliteter er bl.a. det, der berettiger oprettelsen af den enkelte nationalpark, og det er derfor udgangspunkt for naturens udvikling i nationalparken som helhed. Her skal de specielle og truede arter og naturtyper i særlig grad tilgodeses. Det bør være så store områder som muligt, og er der flere af den type af områder, bør de forbindes til en helhed. De skal være af national eller international interesse eller kunne udvikles til det. I kerneområderne vil man ofte finde vild og dynamisk natur, men også plejet natur i form af enge, overdrev, heder m.m. Besøgende bør have gode muligheder for at opleve den særlige natur i kerneområderne, men beskyttelse går forud for benyttelse. Det betyder, at dele af et kerneområde derfor i givet fald kan planlægges uden adgang, men ofte vil der i kerneområdet være fleksible adgangsforhold, der af hensyn til kerneområdernes flora og fauna kan ændres fra år til år eller efter årstider. Stier, informationstavler og udsigtsplatforme skal give gode oplevelser. Vildtreservatet med klitter og klithede syd for Hanstholm vil blive et af Thy Nationalparks kerneområder. Dele af området skal iagttages på afstand af hensyn til naturen. Foto: Poul Henrik Harritz. 9\n10 Landskabet i parken Landskabsområderne udgør de øvrige områder i nationalparkerne og skal forvaltes i sammenhæng med kerneområderne og dermed udvikles til store, sammenhængende landskaber. Natur og landskab skal påvirkes så lidt som muligt, have økologisk sammenhæng og øget biodiversitet. Landskabsområderne skal gennem naturpleje, genopretning og økologiske korridorer støtte kerneområderne og give mulighed for arters spredning. Friluftslivet skal have gode muligheder fx gennem et sammenhængende net af vandre-, cykel- og ridestier, udsigtstårne og primitive overnatningsmuligheder. Biodiversitet Biodiversitet er en mere mundret forkortelse af begrebet biologisk diversitet eller biologisk mangfoldighed. Med biodiversitet forstås mangfoldighed af alle levende organismer i alle former for økosystemer på land såvel som i ferskvand og i havet. Biologisk mangfoldighed omfatter også samspillet mellem arter og deres omgivelser i økosystemer, mikroorganismer og den genetiske mangfoldighed eller arvelige variation, der findes blandt forskellige individer og bestande af samme art (gener og genpuljer). Naturen skal være i højsædet i de danske nationalparker, men også kulturen skal formidles. Kommandørgården på Rømø er ikke blot en del af Nationalmuseet, men fortæller også om sammenhængen mellem Rømø, ældre tiders omfattende hvalfangst og den natur- og kulturhistorie, der er knyttet til naturgrundlaget i denne del af Danmark. Foto: Poul Henrik Harritz. Naturplanen CASE Lone Sondrup er landmand ved Mariager Fjord. Hun var en af de ganske få kvinder, der deltog i Wilhjelmudvalgets arbejde for en bedre og rigere natur. Da hun havde hørt fageksperterne nævne ordet naturplan gang på gang, spurgte hun, hvad det egentlig var for noget. Svaret åbnede nye dimensioner for hende. Naturplaner i landbruget er en øjenåbner af dimensioner. Med dette redskab har vi et bedre overblik over den lille natur på ejendomsniveau. Beskrivelsen af de forskellige naturelementer indgår i handleplaner, som er et brugbart redskab til at håndtere natur og produktion i balance med hinanden. Man får ganske enkelt et større ejerskab til sin natur på bedriften, når man ved, hvad man har!, siger Lone Sondrup, der hurtigt fik udarbejdet en naturplan for sin bedrift. (Citat fra Naturdebatten på Det kan ofte være oplagt at lave naturplaner i samarbejde med lokale grønne ildsjæle, der kan hjælpe landmanden med at fortælle om eksisterende og potentielle naturværdier. 10\n11 Naturplan En naturplan er et idékatalog til den enkelte landmand. Planen udarbejdes mellem landmanden og en naturkonsulent. Planen indeholder anbefalinger til, hvordan man kan tage flere hensyn til naturen på sit landbrug. Formålet med naturplanerne er at forbedre forholdene for dyr og planter i landbrugslandet og give landmanden overblik over bedriftens naturelementer. Landmanden får faglig rådgivning om, hvad der konkret kan gøres ved vandhullet, i engen eller langs læhegnet for at skabe bedre forhold for de vilde dyr og planter. Åer og ådale er de naturlige korridorer i et tæt opdyrket Danmark. Foto: Poul Henrik Harritz. En naturplan kan få landmændene til at tage mere hensyn til naturen på deres landbrug. Et væsentligt element er det ejerskab til naturværdierne, som opstår i dialogen enten med konsulenten eller de lokale grønne ildsjæle. Foto: Thyge Nygaard. 11\n12 Urskov findes ikke i Danmark, men den urørte naturskov er et godt eksempel på dynamisk natur. Foto: Bert Wiklund. Korridorer naturens egne veje I Danmark er naturen meget opsplittet, og afstanden mellem naturområder, og dermed arter og bestande, er blevet alt for stor. Et af målene med etablering af nationalparker er at bryde denne udvikling og genskabe noget af den tabte sammenhæng. En korridor er en forbindelse mellem arters mulige levesteder. Korridorerne består af strukturer i landskabet, der gør det muligt for de forskellige arter at sprede sig til andre mulige levesteder, og dermed give mulighed for at udveksle gener. Forskellige arter har behov for forskellige typer af korridorer. Små arter har typisk dårlig spredningsevne og har derfor behov for korte afstande til nabobestande. Korridorer kan både være sammenhængende landskabselementer eller en mosaik af småbiotoper, der kan fungere som trædesten i et opbrudt landskab. Dynamisk natur En righoldig natur er et resultat af de mange dynamiske sammenhænge mellem opvækst, tilgroning og henfald. Man skal forestille sig mange forskellige stadier repræsenteret på én gang i en mosaik i både tid og rum. Den intensive udnyttelse af det danske landskab gennem mange århundreder har givet en natur, der er opsplittet, forringet og med en dynamik, der er stærkt påvirket af menneskelig aktivitet. Ofte er områderne fastholdt i samme situation af diverse naturplejeforanstaltninger. De enkelte naturområder er derfor skrøbelige, da de kun kan opretholdes gennem en plejekrævende indsats. Med store sammenhængende naturområder i de kommende nationalparker får vi en mulighed for at skabe en naturnær dynamik, som af sig selv giver en naturlig variation og mangfoldighed, uden at man nødvendigvis skal pleje naturen for at opnå lige den tilstand, man ønsker. Derved opnås også en mere robust og langsigtet sikring af biodiversiteten. Udfordringen vil være i stigende grad at lade naturens egen frie udvikling finde sted. En tilgroning gennem fri succession kan være et dynamisk element, som man med fordel kan supplere med en afgræsning med store græsædere i indhegnede områder. Dermed er det muligt at opretholde store, træløse strandenge, ferske enge m.m. 12\n13 Dexter-køer vejer mindre end andre kvægracer og er velegnede til naturpleje på våde arealer. Foto: Thyge Nygaard Plejet natur Men også den plejede natur er et vigtigt element i de kommende nationalparker. Kulturlandskaber med ekstensivt udnyttede arealer indeholder en lang række spændende naturtyper. Naturtyper, som både er meget artsrige, og som er typisk danske. Mange af sådanne naturtyper vil det være hensigtsmæssigt at fastholde gennem forskellige plejeforanstaltninger, og husdyr vil ofte spille rollen som naturplejere. Mange af nutidens mest artsrige naturtyper er skabt gennem et tusindårigt samspil mellem mennesker og natur. Under en langvarig, gradvis kultivering af den dynamiske natur er en lang række arter indvandret i området og har etableret faste vokse- og levesteder i den danske natur. Kategorier for beskyttet natur Den internationale naturbevarelsesorganisation IUCN (World Conservation Union) har opstillet en række kategorier for beskyttet natur. Kategorierne spænder fra strengt beskyttet, urørt natur til løst beskyttede kulturlandskaber. Nationalparker er kategori II IUCN s kategori II er i dette hæfte tilpasset danske forhold. I de fleste tilfælde vil kun kerneområderne i en dansk nationalpark leve op til kravene i IUCN s definition af en nationalpark, der lyder sådan: Naturligt land- eller vandområde, udpeget for at (a) beskytte den økologiske helhed af et eller flere økosystemer for nuværende og fremtidige generationer, (b) udelukke udnyttelse eller erhverv som er skadelig for formålet med udpegningen af området, og (c) skabe et fundament for åndelige, videnskabelige, uddannelsesmæssige og rekreative muligheder, som alle skal være miljømæssigt og kulturelt forenelige. Samspillet mellem land og hav bliver et væsentligt indhold i den foreslåede nationalpark i Vadehavet. Foto: Poul Henrik Harritz. 13\n14 Græsrødderne gør en forskel Mange mennesker lærer naturen at kende gennem forskellige former for friluftsliv. Foto: Bert Wiklund. I kan gøre en stor forskel, hvad enten I er aktive i en grøn forening eller arbejder på egen hånd. Jeres viden, engagement og ildhu i samspil med myndigheder og andres indsats er med til at styrke kvaliteten af de danske nationalparker og gør nationalparker til noget nyt i den danske naturforvaltning. Det vil også være naturligt at samarbejde med andre lokale miljø- og naturforeninger, der er aktive i området. Overvej også at etablere et mere formaliseret samarbejde i form af jævnlige møder foreningerne imellem. Er der uenighed, så brug tid på at blive enige, så det er ét samlet forslag, der fremlægges for nationalparkbestyrelsen. Det giver større indflydelse. I kan overveje at invitere andre end natur- og miljøorganisationer. Friluftsliv, sport og andre interesser kan der måske også opnås enighed om. 14\n15 Få indflydelse Fra miljøministeren har udpeget en nationalpark, kan det tage op til tre år, før nationalparken er etableret, og den grønne snor klippes. Alene høringsperioderne varer ét år. Selv hvis alt flasker sig, skal I regne med mindst halvandet års arbejde. I kan få indflydelse hele vejen igennem. Men det kan være fornuftigt at skrive sig bag øret, at processen kan deles op i flere faser: Anbefalinger 1 Hold fast i fokus! Det er vigtigt at holde fast i, at hovedformålet med nationalparkerne er naturen. Det er naturen, der skal forkæles og løftes op det er den som skal være i fokus. Det udelukker naturligvis ikke, at de andre elementer fra lovens formål tilgodeses. 2 Tænk visionært! Tænk stort store naturområder, stor diversitet af dyr og planter, store fugletårne, store oplevelser. Nationalparkerne skal give de besøgende store og flotte naturoplevelser, der ikke kan findes andre steder end i nationalparkerne. Tænk gerne for stort fra begyndelsen. Det er godt at have noget at give af hvis det bliver nødvendigt. 3 Søg samarbejde! Find sammen med andre ligesindede mennesker og foreninger. Måske er der nogle, der vil hjælpe jer undervejs uden selv at deltage i møder, men i stedet indgå i en baggrundsgruppe, som I kan kontakte. 4 Vind venner! Ofte er succesraten for en indsats bestemt af kontakter mennesker imellem. Er du på god fod med skovrideren, viceborgmesteren, den lokale landmand eller skovejer så dyrk det! Stik hovederne sammen og fasthold kontakten. Uventede alliancer kan være guld værd til møderne. Uventet gensidig støtte kan være dét, der bryder hul i muren. 5 Fængende formidling! Natur er også noget, pressen interesserer sig for. Jo mere lokal en sag er, jo større interesse i lokalbefolkningen. I bør derfor overveje, om I har oplevet noget, der kan have interesse for avisen, lokal-tv eller nær-radioen. Det kan være en god naturoplevelse, eller en god beslutning til gavn for naturen, I har drøftet og vedtaget undervejs i arbejdet. 6 Vælg jeres kampe med omhu! Hellere stå fast på nogle få og afgørende punkter end at være kendt som dem, der evig og altid bare siger nej. Pressen elsker konflikter. Tænk jer godt om, før I kalder til kamp i en given sag, måske kan konflikten klares på en anden måde. 7 Sæt høje mål arbejd realistisk! Sæt høje mål vær ambitiøs. Men når det ikke er muligt umiddelbart at nå det ambitiøse mål med det samme, så sæt delmål, der peger frem mod det ideelle, og arbejd frem mod det ideelle over en længere årrække. Tag et eller nogle få skridt, hvis ikke andet er muligt og sørg for, at det er muligt at arbejde og forhandle videre efter det/de første skridt. CASE Tre familier, der bor på en ø i Det Sydfynske Øhav, har selv iværksat afgræsning med får på nogle ubeboede holme, der igennem mange år er groet til. Når får og lam slagtes, bliver kødet solgt til andre beboere på øen eller hos økologiske slagtere. Samarbejdet omfatter også kommunen, der stiller en kofærge til rådighed, så dyr kan sejles til og fra de ubeboede holme. Den korte bevoksning giver flere ynglende vadefugle og dermed øget artsdiversitet. Fårene sejles af sted. Foto: Marianne Krag Petersen 15\n16 Parken trilles igang Morgenstemning fra Agri Baunehøj. Nationalparker skaber flere besøgende og dermed ofte en bedre økonomi for den lokale befolkning. Foto: Lars Maltha Rasmussen. Når miljøministeren efter politiske forhandlinger med forligskredsen peger på et område som nationalpark, begynder det egentlige arbejde med oprettelse af en nationalpark. Formelt starter processen med en forespørgsel hos de berørte kommuner, som skal give deres tilsagn om samarbejde. Herefter vil ministeren komme med et forslag til nationalparkens formål, målsætning og afgrænsning i form af et udkast til bekendtgørelse. Høringsfasen varer i første omgang fire måneder. Er der fremkommet væsentlige indvendinger i første høringsfase, kan der eventuelt komme en anden høringsfase på fire måneder. I høringsfasen skal I forholde jer til følgende overordnede temaer: Formål og afgrænsning Målsætninger for nationalparkens udvikling Rammer for planlægningen Sammensætningen af nationalparkbestyrelsen Efter en eller to høringsfaser udsteder ministeren en bekendtgørelse for nationalparken. Der etableres en selvejende fond for hver park. Fonden får en bestyrelse og i den skal berørte organisationer være repræsenteret. Bestyrelsen har det økonomiske ansvar og kan købe, forvalte og sælge fast ejendom, købe landbrugsarealer, afholde udgifter til information og oplysning og meget mere. Danmarks Naturfredningsforening, Friluftsrådet, landbruget samt stat og kommune er automatisk repræsenteret i bestyrelsen. Der oprettes også et nationalparkråd hvor organisationer og foreninger og enkeltpersoner med interesse i nationalparken samt erhvervsliv skal være repræsenteret. Mange flere foreninger og enkeltpersoner vil kunne sidde i nationalparkrådet. Det bliver en stor forsamling, men den er vigtig, for det er her, mange af de kreative, gode ideer kan fødes. Den første, store opgave for bestyrelsen bliver at udarbejde en nationalparkplan. Den skal beskrive nationalparkens etablering og udvikling og indeholde beskrivelser af nationalparkens natur-, landskabs- og kulturhistoriske værdier og stille mål op for, hvordan de kan styrkes og udvikles. Planen skal også opstille mål for udvikling af friluftsliv, formidling og erhverv i nationalparken og beskrive, hvordan målene kan indfries. Inden nationalparkplanen kan vedtages, skal det sikres, at lokalsamfundet er blevet hørt og at lokalbefolkningen får mulighed for at komme med forslag og idéer til planen. Dette skal ske ved at sende planen ud til debat i fire måneder. 16\n17 Anbefalinger 8 Skyd myterne ned! Der er mange myter om de danske nationalparker. Nogle frygter et aflukket naturreservat, hvor lokalbefolkningen skal gå rundt i folkedragter og med halm i træskoen og skovejere og landbrug er bange for, at de ikke kan overleve på grund af mange restriktioner. Hvis det er muligt, kan det være en god ide at fortælle, at der i arbejdet med nationalparker ikke lægges op til tvang, men derimod til frivillige aftaler med private lodsejere. En nationalpark vil ikke affolke, men befolke lokalsamfundet med nytilflyttere og løfte det økonomisk pga. flere besøgende og overnattende gæster. 9 Find frem til kernen! Find den helt unikke natur i parkforslaget. Det skal i så høj grad som muligt leve op til IUCN s kriterier (se side 13 ). Er der tale om unik og sjælden natur, der lever op til EU s naturbeskyttelsesdirektiver? Er området tilstrækkelig stort? Kan det udvides ud i landskabsområderne? Kan det via korridorer forbindes til andre kerneområder i parken? I hvilken grad kan kerneområdet tåle menneskelig færdsel? Hvis i mindre grad, hvordan kan det så formidles for de besøgende? 10 Arbejd konkret! I denne fase bør I gå foran med helt konkrete mål. Gør det i form af præcise målsætninger, fx I år 2011 skal arealet med rigkær være fordoblet til 45 hektar, eller I år 2020 skal der yngle mindst 75 par viber på engarealerne mellem byen og fjorden. 11 Styrk naturkvaliteten! Se på de enkelte områder i nationalparken i lyset af de begreber og definitioner, du har læst om i dette hæfte. Det kan være en god metode til at afklare, hvilken type forvaltning der giver det største udbytte i et forvaltningsområde. Hvad skal der til for at løfte naturkvaliteten i et område af nationalparken? Vildhed: Er der områder, der er egnede til at udlægge som områder uden pasning og pleje, men blot underlagt naturens egen udvikling og dynamik? Oprindelighed: Er der områder for naturpleje eller andre foranstaltninger, der fx vil frem hæve områdets geologiske historie? Kontinuitet: Er der områder, der i særlig grad har behov for pleje for at fastholde det i et ønsket udviklingsstadie? Autenticitet: Er der områder i nationalparken, der i særlig grad har behov for pleje for at udrydde introducerede eller invasive arter? Specialisering: Er der områder, der skal plejes specielt med henblik på at fremme sjældne og truede arter? Kvantitet: Er der områder, der skal forvaltes på en anderledes måde, så det fremmer antallet også af almindeligere planter og dyr? Korridorer: Hvilke tiltag skal igangsættes for at binde kerneområderne bedre sammen, så forskellige planters og dyrs behov i forhold til spredning imødekommes? Skal der etableres sammenhængende beplantninger og hegn? Skal der etableres trædesten, fx mindre beplantninger eller små vandhuller? 17\n18 Anbefalinger 12 Se landskabet! Uden for kerneområderne ligger landskabsområderne. Hvilke naturtyper findes her? Hvordan kan de blive større, og hvordan kan færdsel ske i landskabsområderne? Hvordan kan dele af landskabsområderne udvikles til kerneområde? Det er i landskabsområderne, at der ligger de største muligheder for at forøge naturkvaliteten. Det er også værd at se på naturen og landskabet uden for den kommende nationalparkgrænse. Her kan skabes sammenhæng til den natur, der ikke ligger inden for parkgrænsen, og her kan måske skabes forbindelser til andre nationalparker. 13 Vis visionerne! Det kan være en god ide selv om parken ikke kan ses endnu at invitere nøglepersoner med på tur. Fortæl om jeres ideer for kerne- og landskabsområderne og hvor, I vil have korridorer. 14 Den grønne entreprenør! I har sikkert et hav af ideer til, hvordan parken skal forvaltes. Det er en god ide, selv at gennemføre og måske finansiere mindre projekter. Det kan være nye vandhuller i landskabsområder, etablering af udsigter ind over kerneområder, en oplevelsessti for børn ved nationalparkcenteret, et græsningslaug, der passer et engområde og overdrev eller en økobase, hvor besøgende kan låne eller leje lup, le, kikkert, bestemmelsesbøger m.v. Alt dette skal naturligvis følge nationalparkplanen og aftales med bestyrelsen. Foreningslivet i Dan- CASE mark er under forvandling. Før i tiden meldte man sig ind i en forening, men flere og flere vil hellere yde en konkret indsats. Fugleværnsfonden under Dansk Ornitologisk Forening ejer en række fuglerige naturområder. De fleste af dem bliver passet og plejet af en gruppe frivillige medlemmer, der hellere vil arbejde praktisk end teoretisk. Her er det arbejdsgruppen ved fugleområdet Tryggelev Nor på Langeland, der efter endt arbejde stolt stiller op til fællesfotografering. Foto: Helle Hjort. 18\n19 Er der fugtige områder og mose i nationalparken, vil en lille sti af planker betyde, at det bliver muligt at komme til steder, hvor man ellers vil blive pladdervåd. Det er enkelt at lave sådanne plankestier, og det er med til at kanalisere færdslen, så folk følger stien og ikke går rundt på kryds og tværs og dermed forstyrrer meget mere. I mindre vådområder er det en oplagt ide for en arbejdsgruppe af frivillige. Foto: Allan Gudio Nielsen. På flere af Fugleværnsfondens ejendomme er det lokale frivillige arbejdsgrupper, der står for pasning af fugletårn og omgivelser, som her ved Gundsømagle Sø, hvor Bent Bartrum er i fuld gang med leen. Foto: Fugleværnsfonden. 19\n20 Se en mår. CASE Danmarks Naturfredningsforening har i flere år bedt sine medlemmer holde øje med, om der er skovmår i de nærmeste skove. Det er sket ved at have tilsyn med en eller flere fælder. Et arbejde, som en enkeltperson ikke nødvendigvis har tid til, men er man flere, går det lettere samtidig med at man får en god skovtur ud af det. Arbejdet foregår sammen med private skovejere, og undersøgelserne danner baggrund for en ny forvaltningsplan for skovmåren (www.dn.dk/dyr). Anbefalinger 15 Grønne og landmænd hjælper hinanden! Ofte bliver de grønne foreninger og landbruget fremstillet som hinandens hovedfjender. En nationalpark vil formodentlig rumme landbrug i sine landskabsområder, og såvel inden for som uden for områderne vil landmænd tænke over deres fremtid. Måske vil dyrkningen blive mere naturnær, ekstensiv og i nogle tilfælde økologisk. Behovet for, at landmanden skal lave en naturplan, bliver en realitet. Hjælp ham med det! Gå sammen med én eller flere landmænd og find frem til, hvordan I kan samarbejde. Landmanden har sine ideer, og I har jeres. I kan fjerne buske og træer fra overdrev og plante skærmende træer og buske foran betonbygningerne og den tidligere gylletank. Landmanden kan lave en sti med jeres hjælp igennem landskabet. 16 Benyt jeres specialviden! Arranger guidede ture, hvis I har tid og overskud. For gæsten er mødet med den lokale ofte noget af det, der gør størst indtryk! Hvis I har speciel viden om bestemte plante- og dyregrupper, så kan I indgå i fx naturovervågningsprojekter. Per Baand fra Danmarks Naturfredningsforening er en lokal ildsjæl med stor viden om Skjern Å. En viden han øser af som guide for mange grupper hvert år. Foto: Nick Leyssac, Danmarks Naturfredningsforening. 20\n21 Anbefalinger 17 Aktiv for en dag! Foreningsverdenen ændrer sig. Flere og flere gider ikke længere et traditionelt foreningsmedlemsskab, men mange vil hellere yde noget i form af praktisk arbejde. Gi dem muligheden. Invitér alle til at deltage en dag med at rydde bjørneklo, slå med le, fælde træer, hamre et borde/bænkearrangement sammen. Mulighederne er mange, og det er sjovt at arbejde praktisk også med folk, man ikke har mødt før. Op lille træ mere en 100 mennesker hjalp heden, da Danmarks Naturfredningsforening i Halsnæs arrangerede naturpleje på Melby Overdrev. Foto: Thyge Nygaard. Johannes CASE Bang er ornitolog og frivillig naturaktivist, der ikke blot har været aktiv for en dag. Det er alene på grund af hans indsats, at der nu yngler op mod 90 par hvinænder i Danmark. I 1980-erne begyndte Johannes Bang at sætte kasser op i træerne ved Esrum Sø. Det gav fuld valuta til begrebet at gøre en forskel. Gennem et stædigt og vedholdende, praktisk arbejde med at bygge, opsætte og undersøge et stort antal hvinande-redekasser lykkedes det for Johannes, at få hvinanden til at yngle i det område, der nu bliver nationalpark Kongernes Nordsjælland. En god dialog med det lokale statsskovvæsen er naturligvis også blandt forudsætningerne for det vellykkede resultat. Fotos: Ole Andersen og Kenneth Johansson. 21\n22 Anbefalinger 18 Gå ind i driften! De lokale organisationer bør være synlige i arbejdet. Det giver en vis respekt fra samarbejdspartnere og besøgende, hvis de indgår i pleje og drift. Det kan være alt fra maling af fugletårn og genopfriskning af info-skilte til høslæt og kamp mod invasive arter. 19 Kogræsserforeninger! En meget konkret måde at gå ind i driften af en nationalpark er at danne en kogræsserforening. Kogræsserforeninger er et fællesskab om at pleje et areal med græsningsdrift. I stedet for at det er en landmand, som fører tilsyn med dyrene, er opgaven fordelt på medlemmerne, som typisk også deles om vedligeholdet af folde o.l. Til gengæld får medlemmerne kød med god smag og store oplevelser med dyrene, naturen og fællesskabet. Kogræsserforeninger er velegnede til små arealer, hvor tilsynet ellers gør, at græsningen bliver relativt dyrt for landmanden. Igennem de sidste 20 år er mange kogræsserforeninger vokset frem. I dag er der ca. 55 foreninger, og antallet øger støt. Kogræsserforeninger er en god måde at vise, hvad engagerede borgere også kan gøre i en nationalpark. Læs mere om kogræsserforeninger på En kogræsserforenings opgave er bl.a. at føre tilsyn med dyrerne. Til gengæld får medlemmerne kød med god smag og store oplevelser med dyrene, naturen og fællesskabet. Fotos: Mikkel Jungersen. Anbefalinger 20 Husk sammenhængen! Det er nu, tiden er inde til at tænke ens egen nationalpark ind i en større sammenhæng. Hvordan skal korridorer anlægges for at få sammenhæng mellem nationalparken og de større, sammenhængende naturområder uden for parken? Er det muligt at koble forskellige nationalparker sammen gennem korridorer, der også kan anvendes af friluftslivet, så det bliver muligt at vandre fra park til park? Danmarks Naturfredningsforenings afdelinger har arbejdet med landskabelige og naturmæssige sammenhænge i deres Fremtidens Natur i kommunen. Hæfterne er en god måde at konkretisere visioner for natur og landskab. Se mere på Hørsholm4.indd :26:45 22\n23 Hvor kan man hente hjælp? Danmarks Naturfredningsforening Masnedøgade 20, 2100 København Ø. Tlf Mail: Kontaktperson: Nick Leyssac Dansk Ornitologisk Forening Vesterbrogade , 1620 København V. Tlf Mail: Kontaktperson: Michael Borch Grell Friluftsrådet Scandiagade 13, 2450 København SV. Tlf Mail: Kontaktperson: Eigil Larsen WWF Verdensnaturfonden Ryesgade 3F 2200 København N Tlf: Mail: Kontaktperson: Tommy Dybbro Tekst: Poul Henrik Harritz i samarbejde med Tommy Dybbro (WWF Verdensnaturfonden), Michael Borch Grell (Dansk Ornitologisk Forening), Eigil Larsen (Friluftsrådet) og Nick Leyssac (Danmarks Naturfredningsforening). Billeder: Udover de allerede krediterede: S.1 og 24: Jan Skriver, S.3: Lars Malta Rasmussen, S.4 og 12: Mikkel Jungersen, S.6: Kenneth Johansson, S.14: Thyge Nygaard, S.17: Lars Gejl. S.22: Lone Gudiksen Møller. Hæftet kan også downloades fra de fire organisationers hjemmesider: Grafisk design: Lone Gudiksen Møller (Danmarks Naturfredningsforening) Oplag: ekspl. Denne publikation er støttet med Tips- og lottomidler til friluftslivet. 23\n24 24 Naturen på dagsordenen - i nationalparkerne Gode råd til alle, som vil arbejde med naturen\nFra lokale tanker til biologisk mangfoldighed\nAF PIA RINDOM Nationalparker i Danmark: Fra lokale tanker til biologisk mangfoldighed Efter to års forundersøgelser er forventningerne til de fremtidige nationalparker i Danmark store. På en temadag i\nNationalpark Kongernes Nordsjælland (Lidt om Esrum Kloster) - Den lange vej; om etableringsprocessen - Hvad er særligt ved NP KN? (i forhold til andre danske nationalparker) - Effekt (erhvervsliv, grundejere


Badeværelsehåndvask i god kvalitet\nNår man indretter badeværelse og tiden er kommet til at vælge badeværelsehåndvask, så er her et godt tip: hos den danske møbelforretning Lepong har de lige nu et super flot udvalg inden for kategorien badeværelsehåndvask, og helt sikkert også en som vil passe godt ind på jeres badeværelse. Uanset hvilken badeværelsehåndvask I vælger, er der tale om et kvalitetsmøbel, som er lavet til at blive brugt flittigt, såfremt at man sørger for at vedligeholde det. Og så kan det altså ikke understreges nok gange hvor utrolig mange flotte design man kan vælge imellem, når man shopper badeværelsehåndvask hos Lepong disse dage. Klik selv ind forbi, og tag et kig hvis du stadigvæk ikke helt er overbevist.\nComputerborde i både klassisk og mere moderne designs\nForuden badeværelsehåndvaske, kan du naturligvis også vælge imellem en masse andre flotte møbler til badeværelset og resten af boligen. Det gælder også hvis du mangler et nyt computerbord / skrivebord til hjemmekontoret. Her er der flere smarte og funktionelle computerborde du kan vælge imellem, der alle har flotte design, som vil passe godt ind i en moderne og velindrettet bolig. Designmæssigt har man både mulighed for at vælge mere klassiske typer computerborde, men bestemt også mere moderne og nytænkende af slagsen. Det er sådan set bare at klikke ind i kategorien computerbord hos Lepong, og tage et kig på det flotte udvalg. Der vil næsten med garanti være et computerbord som falder i din smag.


Lytte til Berørth Podcast\nBerørth – en podcast om at være i livet\nBerørth er en podcast for dig, der tvivler og søger mening og gerne vil være noget for andre. Den er for dig, der har mod på at gå nysgerrigt og tillidsfuldt ind i samtaler med nogle, der for alvor ved noget om leve det her liv med de sorger og glæder, der rammer os alle. Samtalerne vil handle om, hvordan vi kan være gode ved hinanden ved at finde frem til det, vi er fælles om. Især det at tro, som nogle gør, men ikke alle, og så den kristendom, som er overalt omkring os. Jeg kan ikke love, at du finder alt det, du søger. Men jeg kan love, at du både vil blive berørt og blive klogere.\nKategorier: Religion og åndelighed\n”Den svære kærlighed” hedder den seneste bog ud af langt over 30 styk, som den svenske præst Peter Halldorf, 63 år har skrevet. Bogen, der netop er udgivet på dansk, er lille og tæt og handler om, hvor sammenvævede, vi mennesker er. Faktisk er vi så tæt på hinanden, at vi ikke eksisterer uden andre. Det gør ikke kærligheden lettere, snarere tværtimod, men netop derfor må vi undersøge den, mener manden, som jeg netop har været på retræte med.\nEfter en vandring ved Hammershus på Bornholm satte vi os og talte en god halv time om et råd, han engang gav mig. Et råd, jeg gerne vil dele med andre. Fordi det hjalp.\nBliv, hvor du er og gør godt derfra, opfordrede den tænksomme og vidende pinsepræst.\nHan er selv i alle årene rejst ud, men altid vendt hjem igen for at inddrage den nye viden i det liv, han lever i Sverige.\nDette med at tro, at alt er bedre, mere interessant, vildere og dybere et andet sted, er et grundlæggende træk i mennesket, mener han. Men rastløsheden kan vendes til det gode, hvis man husker at vende hjem.\nGlemmer man sine rødder, vil man til at gå for meget op i det ydre. Det gælder også troen, hvor man kan komme til at fokusere på de ydre udtryk for troen fremfor selve kernen af troen. Derfor her Peter Halldorf i mere end 30 år arbejdet på at få trukket mere af den tidlige kristendom ind i den moderne hverdag.\nAt læse Peter Halldorfs bøger – den seneste og ”At drikke dybt af ånden” blandt andet - er for mig som at spise og drikke åndelig føde og væske. Sådan er det også at tale med ham og at være på retræte med ham. Jeg håber, at også vil få glæde af denne cirka 35 minutter lange samtale med Nordens store og samtidig stille og rolige stemme.\n27 - Rødder: Peter Halldorf\n26 - Morgendialog: Daniel Nørgaard\n25 - (om)sorg: Ann Sofi Lægsgaard Andersen\n24 - Bøn: Anders Gadegaard\n23 - Buddhisme: Silje Kvamme Bjørndal\n22 - Krig og Corona: Henrik Reintoft Christensen\n21 - Stress: Lotte Lyngby\n20 - Dødsdag: Niels Christian Hvidt\n19 - Søster Christiane\n18 - Tro: Helene Hägglund\n17 - Udefra: Ingrid Ribe-Nyhus\n16 - Fødsel: Annette Molin Brautsch\n15 - Udefra: Paula Gooder\n14 - Udefra: Joel Halldorf\n13 - Privathed: Isabella Arendt\n12 - Udefra: Joan Taylor\n11 - Kvinder: Marianne Aagaard Skovmand\n10 - Udefra: Tom Egeland\n9 - Synd: Kristian Bøcker\n8 - Udefra: Alf Kjetil Walgermo\n7 - Køn: Peter Skov-Jacobsen\n6 - Udefra: Cynthia Bourgeault\n5 - Nåde: Sasja Mathiasen\n4 - Udefra: Thomas Sjödin\n3 - Opstandelse: Lene Højholt\n2 - Videnskab: Eske Willerslev\n1 - Trailer: Berørth\nFlere danske %(religion og åndelighed)spodcasts\nBibelen Leth fortalt\nMaries Rum - om tro og eksistens\nBible Books in 30 Minutes\nVejen gennem Bibelen\nKabbalah of the Soul\nMore internationale religion og åndelighed podcasts