De provisoriske finanslove - Critique\nRedaktionen 20. maj 2013 Critique IV, Historie\nI den historiske bevidsthed var Danmarks længst sidende statsminister J.B.S. Estrup en slags konservativ diktator og hans forfatningspolitik er blevet opfattet som grundlovsstridig. I denne artikel fra Årsskriftet Critique IV tager historiker med speciale i godsejernes politiske selvforståelse, Jens Wendel-Hansen denne opfattelse op til revision.\nI dag er Danmark et parlamentarisk demokrati: Kongens rolle er ceremoniel, regeringen sidder på Folketingets nåde, og Folketinget står i øvrigt uimodsagt, idet landets parlament netop kun består af det ene kammer. Ønskeligt eller ej var dette et mål, som det tog lang tid at nå frem til, og under kampene for og imod denne indretning blev det langtfra set som givet, at det med nødvendighed var sådan, det måtte ende.\nSom en af modstanderne af dette system stod J.B.S. Estrup, der var dansk regeringsleder i perioden 1875-1894. I den moderne danske historiefortælling præsenteres han ofte som en laban, der kastede Danmark ud i diktaturlignende tilstande, og som satte friheden i riget over styr. Midlet var de provisoriske love – navnlig finanslovene – som står tilbage som et dominerende element i Estrups lange periode som regeringsleder. Disse love var midlet, som Estrup brugte til at styre landet uden om parlamentet, Rigsdagen, for at undgå folketingsparlamentarismens indførelse – altså netop den statsskik, hvor det folkeligt valgte kammers, altså Folketingets, tillid er nødvendig for, at regeringen kan blive siddende, og som blev indført i Danmark i 1901.\nDet nuværende danske parlamentariske system er en naturlig konsekvens af, at man bredt har anerkendt det liberale demokratis retfærdighed, og det står som sådan uimodsagt. Alligevel er det mit formål med denne artikel at forsøge at gå tilbage og skildre de tanker, som de konservative kræfter med Estrup i spidsen kæmpede en indædt kamp for. Disse tanker har hidtil været overset, fordi det overordnede syn på periode i danmarkshistorien, man har kaldt Forfatningskampen – der vel kan siges groft set at dække over perioden 1866-1901, men som kulminerer med Estrups regeringsperiode – indtil nu har været præget af en solid arv fra de i kampen deltagende venstrefolk, som senere skildrede den ud fra deres eget synspunkt.\nGrundlaget – Grundloven fra 1849 og ændringerne fra 1866\nDanmark fik i 1849 en forfatning, Danmarks Riges Grundlov, som lagde grunden for et styre, der gav folket stor indflydelse på lovgivningen. Man etablerede et parlament, Rigsdagen, som bestod af to kamre: Folketinget og Landstinget. Al lovgivning – dermed også finansloven – skulle vedtages af begge kamre og uden en enslydende vedtagelse forelå der ikke en overenskomst og dermed ikke nogen lov. Begge disse kamre var valgt ved almindelig valgret af de af landets mænd over 30 år, som ikke var tyende, forbrydere eller på anden måde ude af stand til selvstændigt at varetage et sådant hverv. Grunden til disse indskrænkninger var, at det kun var den selvstændige mands stemme, der skulle komme til udtryk ved valgene. Der var visse mindre forskelle på indretningen af Folketinget og Landstinget, som f.eks. at der i Landstinget kun kunne sidde medlemmer, der minimum havde en vis indkomst (1.200 Rd.) eller indbetalt et givent beløb i skat (200 Rd.). Men som sagt var der almindelig valgret til begge kamre, og derfor blev Rigsdagens to kamre sammensat på stort set samme måde, og der var derfor ikke nogen uenigheder, der var så uoverstigelige, at man ikke godt kunne komme til et kompromis de to ting imellem. Tanken bag dette tokammersystem var, at Folketinget skulle være det bevægelige, reformvenlige element, hvorfor det også var Folketinget, der skulle stemme om finansloven først (§52) og dermed give udtryk for et behov for ændringer, hvis der var et sådant, mens Landstinget skulle repræsentere det bestående, altså det besindige og konservative element.\nDet har været diskuteret, om der i denne periode af dansk politisk historie var decideret parlamentarisme. Det vil blive for omfattende at komme ind på den diskussion her, men sagen er på den ene side, at en regering, som jf. 1849-grundloven fortsat udpegedes af kongen (§19), ville stå meget ringe, fordi den typisk ville have begge parlamentets kamre imod sig. Regeringen kunne således ikke regere på regelmæssigt grundlag, fordi den ikke kunne føre love igennem. På den anden side var grupperingerne internt i parlamentet meget løse, og det var således i langt højere grad end i dag selvstændige repræsentanter og ikke sammentømrede partier, som afgjorde slagets gang. Det gjorde det sværere på forhånd at afgøre om en regering havde et flertal bag sig eller ej. Som sådan gør det det let for eftertiden at se denne ordning som parlamentarisme, men i stærkt fragmenterede Rigsdag er den næppe blevet set sådan. Imidlertid var en af de store gevinster ved 1849-grundloven, at regeringen af Rigsdagen juridisk kunne stilles til ansvar for sin embedsførelse. Dette blev gjort ved, at det bevægelige element, Folketinget, anklagede, mens Rigsretten, som bestod halvt af medlemmer fra Højesteret, halvt af medlemmer fra Rigsdagens bestående element, Landstinget, dømte i sagen. Således havde Folketinget den opgave at holde øje med og tage del i den aktive ændrende lovgivning, mens Landstinget stod som det element, der skulle kaste et kritisk blik på denne lovgivning, moderere den om nødvendigt og ellers stå som den bestående lovgivnings repræsentanter, hvorfor pladsen som dommer i rigsretssager oplagt nok var placeret her.\nDenne overordnede indretning blev udfordret d. 28. juli 1866, da kong Christian IX satte sin underskrift på Danmarks Riges gennemsete Grundlov. Forholdet mellem Folketing og Landsting og forholdet mellem regering og Rigsdag ændredes ikke, men sammensætningen af Landstinget blev ændret mærkbart. En del af bondepartiet Venstre med redaktøren af avisen Morgenbladet, I.A. Hansen, i spidsen og en gruppe godsejere anført af lensgreve C.E. Frijs-Frijsenborg – Estrup var en af dem – havde indgået et kompromis, der ændrede sammensætningen af Landstinget.\nLandstinget bestod herefter af 66 medlemmer, hvor de 12 var valgte af kongen – i praksis i høj grad regeringen – på livstid. Et medlem blev valgt på Færøerne af øernes Lagting. Syv medlemmer var valgt i København på den måde, at alle valgberettigede – altså mænd over 30 år med egen husstand – valgte et antal såkaldte valgmænd. Det samme antal valgmænd valgtes alene af de mennesker, der det sidste år havde haft en skattepligtig indkomst på 2000 rigsdaler. Dette var en betragtelig indkomst og sikrede det højere borgerskab en særlig indflydelse på valgene. Det samlede antal valgmænd gik sammen i en såkaldt valgforsamling og valgte ved forholdstalsvalg de syv landstingsmedlemmer, som skulle repræsentere københavnerne. Pga. det højere borgerskabs store indflydelse faldt disse valg i høj grad ud til fordel for akademikere (især prominente jurister som bl.a. nedenfor nævnte juraprofessorer Nellemann og Matzen), officerer og grosserer.\nDe sidste 46 landstingsmedlemmer valgtes i 10 landstingskredse, der både inkluderede land- og byområder. Byerne valgte en femtedel af valgmændene, landområderne de sidste fire femtedele. Også her valgte alle stemmeberettigede – både i by og på land – halvdelen af valgmændene. I byområderne valgtes den anden halvdel af valgmændene af de mennesker, der det sidste år havde haft en skattepligtig indtægt på 1000 rigsdaler eller indbetalt skat på mindst 75 rigsdaler.\nI landområderne blev de almindeligt valgte valgmænd suppleret af det samme antal største skatteydere i landstingskredsen. Man gennemgik simpelthen skattelisten fra oven, indtil man var nået det givne antal. Disse højest beskattede – som pga. de markante hartkornsskatter langt overvejende var godsejere, var umiddelbart medlemmer af valgforsamlingen. I de nævnte landstingskredse satte alle disse valgmænd sig sammen og valgte så det specifikke antal landstingsmedlemmer, der skulle repræsentere den givne landstingskreds. En sidste ændring i forhold til hidtidige regler, der bør nævnes var, at man som kandidat til landstingsvalget skulle bo i den landstingskreds, man opstillede i. Hensigten med denne bestemmelse var at sikre imod en overrepræsentation af københavnere, som havde en naturlig fordel ved at deltage i landstingsmøderne, da de boede i samme by, som repræsentationen lå. Det var de nationalliberale københavnske akademikere, der kom til at stå som de skyldige efter krigsnederlaget i 1864, og risikoen for, at disse igen skulle komme til at dominere politisk, turde man ikke løbe.\nSkal der siges noget samlet og konkluderende om dette svært indviklede system, så gav det Landstinget et væsentligt mere konservativt udtryk end Folketinget – og navnlig godsejerne fik en stærk stemme i tinget. Dette var helt bevidst. En af tankerne bag dette system havde været at give grundbesiddere – primært på landet, men også i byerne – en dominerende stemme i det konservative kammer. Ideologisk bannerfører for dette synspunkt var Estrup, men klarest blev begrundelsen herfor udtrykt af en standsfælle, godsejeren F. Mourier-Petersen til Rugaard på Djursland, i 1865 under grundlovsforhandlingerne:\n“… jeg skal ikke fordølge, at det fornemmelig er i Grundeiendommene, vi bør søge de conservative Elementer, vi ønske at indføre i Landsthinget. Det kan ikke nægtes, at Grundeiendomsbesidderne mere end nogen anden Samfundsclasse ere knyttede til Staten, og at de, som Følge af, at de ere mere afhængige af de Omskiftninger og Forandringer, der kunne finde Sted indenfor Statens Omraade, ogsaa maae forudsættes at have større Interesse i Statssamfundets Udvikling paa en mere jævn og successiv Maade end de, som repræsentere den mere bevægelige Formue”\nAltså opfattede godsejerne det sådan, at de selv ville være mere interesserede i en rolig udvikling end dem, der kunne flytte med deres formue, eller dem, der slet ingen havde. Hvis det pga. politisk hastværk gik galt, ville godsejerne som største grundbesiddere for alvor hænge på problemerne. Derfor udgjorde de naturligt et konservativt og besindigt element.\nDenne ændrede sammensætning, og de stadig klarere partiskel gjorde spørgsmålet om, hvorvidt parlamentarismen eksisterede i den danske grundlov, særdeles levende. Eftersom kongen fortsat udpegede regeringen, og denne ikke gik af, hvis Folketinget erklærede sin mistillid til den, så var parlamentarismen i hvert fald ikke en aktiv del af det danske politiske system, men hvad ville der ske, hvis Folketinget gjorde det umuligt for regeringen at regere – f.eks. ved at nægte at vedtage finansloven? Der var for så vidt ikke noget problem med uenigheder om andre love, da disse ikke nødvendigvis skulle vedtages, men det skulle finansloven, da denne var en eksistensbetingelse for staten. Der var i 1866-grundloven ikke anvist nogen vej mod et forlig, hvis de to kamre var uoverstigeligt uenige på dette område. Opstod uenighed om finansloven, kunne der, som ved uenighed mht. andre love, nedsættes et fællesudvalg med lige mange medlemmer fra hvert ting. Dette udvalg kunne så forhandle og afgive betænkning, hvori udvalget foreslog et kompromis. Hvis tingene imidlertid fortsat ikke fik vedtaget finansloven i enslydende form, så stod man uden finanslov, og statens eksistens ville være i fare. Heri mente Folketinget, at det havde et våben imod regeringen. Folketinget kunne simpelthen tvinge regeringen væk.\nI 1872 fik det liberale parti Venstre flertal i Folketinget. I Landstinget udvikledes samtidig langsomt et flertal til fordel for det konservative parti Højre. Venstre havde i foråret helt til det sidste truet med at forkaste finansloven for finansåret 1873-74 i et forsøg på at få den konservative regering med lensgreve Holstein-Holsteinborg i spidsen til at gå af. Moderate venstrefolk var imidlertid drejet af i sidste øjeblik, og finansloven blev vedtaget, men faren for en forkastet finanslov stod herefter klar for alle. Det var med denne risiko in mente, at professor i statsret Henning Matzen i 1873 i den højreorienterede avis Dagbladet d. 15.-19. maj publicerede sin teori om, at der kunne udstedes såkaldte provisoriske finanslove.\nEstrups provisoriske finanslove sprang ud af den mulighed, som med grundloven var givet regeringen (i lovteksten: kongen) til at udstede foreløbige love – altså love, der var udstedt af regeringen alene uden om Rigsdagen, og som først blev afskaffet igen med Rigsdagens afvisning af dem. Begrundelsen var, at den manglende overensstemmelse mellem det liberale Folketing og det konservative Landsting gjorde, at det ikke var muligt at nå til et resultat om finansloven, som skulle skaffes til veje, hvis staten fortsat skulle eksistere. Dermed fandt Estrup, at der var tale om en nødsituation, hvormed en foreløbig finanslov kunne udstedes uden om Rigsdagen. Sådanne provisoriske finanslove blev udstedt i 1877 samt i årene 1885-94.\nFørnævnte juraprofessor Henning Matzen tog her udgangspunkt i 1866-grundlovens § 25, som muliggjorde, at regeringen kunne udstede love uden om Rigsdagen:\nOverordnet set gik teorien ud på, at der ved uoverstigelig uenighed mellem de to ting om finansloven forelå et ”særdeles paatrængende Tilfælde”. Finansloven skulle vedtages. Blev den ikke det, måtte kongen – altså regeringen – bruge den lovgivningsmagt, som altså undtagelsesvist var den given uden om Rigsdagen jf. § 25 til at sikre bevillingerne til de statslige opgavers videreførelse, indtil der lå en færdig finanslov.\nDet er i høj grad af denne teori, at Højres samfundsopfattelse på daværende tidspunkt kan udledes. Matzens udgangspunkt var, at grundlovens ledende tanke var en ”indskrænket-monarkisk” styreform – altså indførelsen af . Begrundelsen herfor lå i det faktum, at det førstnævnte faktisk stod i grundloven. Parlamentarismen var ikke indskrevet i grundloven, om end det blev hævdet, at det havde været hele ideen med den.\nMen hvilke tanker lå der så bag denne begrænsede enevælde? Hvilken forfatningsmæssig indretning forsøgte Højre at få knæsat i modsætning til Venstres parlamentarisme. Svaret var givet i et enkelt ord: Balance!\nEn af de oprindelige tanker med tokammersystemet i det konstitutionelle monarki var et forsøg på at forene de tre statsformer monarki, demokrati og aristokrati. Monarken bevarede sin rolle som den, der udpegede regeringen, og desuden besad han et absolut veto mht. lovgivning. Demokratiet var repræsenteret i det bredt valgte andetkammer. Og aristokratiet var repræsenteret ved et førstekammer, som på den ene eller den anden måde var indsnævret i forhold til andetkammeret. Det kunne være baseret på arvelighed, livstidsudnævnelser, interesserepræsentation eller noget helt fjerde. Med Landstingets ændrede sammensætning fik man et førstekammer, der havde styrke til at stå det folkeligt valgte andetkammer imod. 1849-grundlovens Landsting havde været uden styrke, fordi dets sammensætning ikke var meget anderledes end Folketingets. Nu havde man et konservativt Landsting og dermed et stærkt aristokratisk element. Det stillede væsentlig andre krav til samarbejdsformen, fordi de to kamre som nævnt skulle være enige, og det var ikke længere lige så oplagt, hvordan regeringen skulle sammensættes, fordi de to kamre ikke længere havde samme politiske farve. Hvor Venstre således krævede, at løsningen måtte være, at Landstinget indordnede sig, fandt Højre, at Folketinget måtte acceptere, at det selv kun udgjorde ét af tre væsentlige forfatningsmæssige elementer, som der skulle herske balance imellem. Folketinget og dermed demokratiet havde altså ikke en særlig position. Det måtte respektere det monarkiske og det aristokratiske elements nødvendighed i lovgivningen – monarken/regeringen som den, der stod over partiinteresser og skulle sikre samfundets vel, og aristokratiet som det omtalte besindige, selvstændige og konservative element, der skulle sikre en rolig udvikling. Det var denne politiske samfundsopfattelse, der lå bag Matzens teori.\nRegeringerne i perioden 1865-1901 var alle konservative regeringer, som altså havde støtte i Landstinget, men efter Venstre fik flertal i Folketinget i 1872, var regeringen altså i modvind i Folketinget. Truslen om at bruge de provisoriske finanslove var tilstede fra det tidspunkt, Matzen havde offentliggjort sin teori, men foreløbig blev der ikke brug for den. Regeringslederen lensgreve Ludvig Holstein-Holsteinborg kørte træt i finanslovskænderier i 1874, hvorefter hans indenrigsminister, C.A. Fonnesbech, overtog. Venstre gik også løs på ham og stillede ham til sidst kun en finanslov i udsigt, såfremt han ville love at gå af. Kongen havde længe haft kig på Estrup, men denne havde undslået sig, fordi han ikke fandt, at der endnu var grund til at sætte hårdt mod hårdt – og det var den hårde linje, Estrup repræsenterede. Men i 1875 sagde han ja, og Højre fik i ham en mand, der ville kæmpe kampen for, at Landstinget og regeringen ville blive anerkendt som lovgivende magthavere på lige fod med Folketinget.\nDet paradoksale ved Højres kamp blev, at kampen for, at kongen fortsat skulle bevare sin ret til at udpege regeringen, i realiteten endte med at blive en kamp for at bevare et landstingsministerium, og kampen for, at begge ting skulle være ligestillede i lovgivningsprocessen, resulterede i de sidste ni år af Estrups regeringsperiode i, at Landstinget var det eneste ting, der fik nævneværdig indflydelse på lovgivningen, fordi Estrup kun hørte Landstinget.\nHvad man imidlertid må forstå i denne sammenhæng, er, at denne kamp førtes med irregulære midler. Hvor Venstre ønskede folketingsparlamentarismen anerkendt, ønskede Højre balancen, forfatningens overenskomsttanke, anerkendt. Man ønskede altså, at det besindige såvel som det folkelige element skulle tage del i lovgivningsprocessen i håb om, at den overenskomst, der kom ud af det, netop ville blive til bred glæde og accept.\nDe provisoriske finanslove i historieskrivningen\nDen danske historieskrivning har generelt taget Venstres parti i fremstillingen af de provisoriske finanslove. Ordet ”diktatur” har om Estrups styret været brugt gentagende gange. Det er at finde i samtidige venstreaviser, men har også fundet sin vej længere op i historien. Mest bemærkelsesværdigt er det nok, at Politikens Danmarks Historie bind 12 fra 1978 også i beskrivelsen af perioden 1885-94 har et afsnit med overskriften ”Estrups diktatur”. Dette ord er imidlertid gået ud af sprogbrugen bl.a. i erkendelse af, at Estrup lod Landstinget spille en rolle i sammensætningen af de provisoriske finanslove. Iblandt forfatterne til disse udlægninger er historikerne Troels Fink og Claus Friisberg, som ellers på andre måder sørger for at slæbe Estrup på skafottet: Bl.a. med beskyldninger om åbenlys fejlfortolkning af grundloven både mht. de provisoriske finanslove, men også mht. parlamentarisme.\nIndtil for nylig har de indædte juridiske forsvar for Estrups og Matzens synspunkter været fremført af udprægede højrekræfter – bl.a. den konservative digter K.G. Brøndsted i dennes Estrup-biografi fra 1925 – mens personen Estrup også for nylig har været genstand for opmærksomhed – bl.a. i Ditlev Tamms Estrup-biografi fra 1996, hvor forfatteren forsøger at nå ind til mennesket Estrup, mens et virkeligt forsvar for hans regeringsmetoder ikke føres. Et bemærkelsesværdigt nutidigt forsvar for Matzens tolkning kan imidlertid findes i bogen Parlamentarisme af fem ledende danske jurister, hvor professor i offentlig ret og senere højesteretsdommer Jens Peter Christensen har leveret et væsentligt angreb på tanken om parlamentarisme i 1866-grundloven, mens han samtidig hævder, at ”Matzens fortolkningskunst… kunne ganske vist forekomme spidsfindig, men havde dog nogen støtte i lovsproget”.\nVar de provisoriske finanslove grundlovsstridige?\nOvenstående spørgsmål er væsentligt mere omfangsrigt, end det fremstår, fordi den tidligere nævnte § 25 indeholder hele fire kriterier, der skal være opfyldt for, at en provisorisk lov kan udstedes:\nAt, der skal foreligge en nødsituation, at Rigsdagen ikke må være samlet, at den udstedte provisoriske lov ikke må stride mod grundloven, og at den skal foreligges for den følgende Rigsdag.\nDe to argumenter, der hyppigst har været ført imod de provisoriske finanslove, har været, hvorvidt der kunne være tale om en nødsituation, og derudover det faktum, at Matzens teori ikke stod uimodsagt – bl.a. havde hans forgænger på professorstolen, C.G. Holck, som døde i 1868, erklæret, at provisoriske finanslove ”uden Tvivl” var i strid med grundloven.\nDet ”særdeles paatrængende Tilfælde” er af historikeren Troels Fink blevet beskrevet som det ”svage punkt i regeringens holdning”, da der ”klart” henvistes til en situation, hvor Rigsdagen ikke var samlet. I den førnævnte bog, Parlamentarisme, har Jens Peter Christensen derimod skrevet, at der i denne forbindelse ”formodentlig [måtte] indrømmes regeringen et betydeligt skøn”.\nGår man tilbage til den oprindelige opfattelse af dette, som den kom til udtryk hos A.F. Tscherning, der i Den Grundlovgivende Rigsforsamling i foråret 1849 kommenterede grundlovsudvalgets indsættelse af provisorieparagraffen som en af de eneste, så må det siges, at det er Jens Peter Christensen, der i dette tilfælde har fat i den lange ende. Tscherning foreslog paragraffen strøget på det grundlag, at det var selvfølgeligt, at regeringen besad ”den fulde lovgivende Magt, controlleret af den egentlige lovgivende Magt”:\n… det vil igjen sige, den besidder Provisoriet, og med det kan den næsten gjøre Alt. Det er deri, at Ministeransvarligheden bestaaer.\nSåledes henviste Tscherning altså til naturligheden i, at regeringen kunne udstede provisoriske love, og at ministrene på den baggrund måtte stå til ansvar for Rigsretten, hvis Rigsdagen fandt, at regeringen havde forbrudt sig. Altså indrømmedes der regeringen et vist skøn. Fordi denne kommentar strengt taget er leveret imod paragraffen, kunne den imidlertid siges at være ligegyldig. Ordføreren A.F. Kriegers forsvar for, at paragraffen skulle med, var imidlertid, at han ikke opfattede Tschernings udvidede beføjelser til regeringen som en regel, men kun en undtagelse, hvorfor paragraffen skulle med. Ellers kritiseredes Tschernings umiddelbare opfattelse af beføjelserne ikke, og på denne baggrund blev paragraffen umiddelbart efter vedtaget med 127 stemmer mod 2. Den store kamp, der blev vundet med grundlovens udstedelse i 1849, var kampen for ministeransvarligheden – at kongens ministre kunne stilles juridisk til ansvar for folkets repræsentanter. Det var denne mangel, der havde afstedkommet kravet om afskaffelsen af enevælden. Det er i dette lys, at paragraffen skal ses, og det måtte altså være Rigsretten, der tog stilling.\nMere autoritativt juridisk er det imidlertid nok, at de forfatningsjuridiske kapaciteter også var enig i dette – her mest interessant juraprofessor C.G. Holck, der, som det efterfølgende vil vise, ellers ikke var stort enig med Matzen i dennes konklusioner. Interessant er det, at Holck fremfører den interessante tolkning, at en nødsituation, mens Rigsdagen er samlet, ”ikke ubetinget” er umulig at bruge som begrundelse for en provisorisk lov, når Rigsdagen ikke længere er samlet, men at dette må ministeren stå til ansvar for. Dermed peger paragraffen altså ”ikke ubetinget” på en nødsituation, hvor Rigsdagen normalt ikke er samlet, som Fink har hævdet. Derudover skriver Holck:\nOm en paatrængende Nødvendighed for Lovens Udstedelse er tilstede, beroer væsentlig paa et Skjøn… Rigsretten vil have at bedømme dette Punkt.\nKonklusionen var, at domstolene derfor ikke kunne tilsidesætte den udstedte provisoriske lov, fordi Rigsretten var den eneste instans, der kunne tage stilling til, hvorvidt der var tale om en nødsituation. Den havde dermed på dette punkt juridisk lovkraft. Rigsdagen kunne nedstemme den, og Rigsretten dømme over den, men skete ingen af disse ting, så var den provisoriske lov lov.\nUenigheden mellem Matzen og Holck, som er det andet store modargument, undlader diverse historikere ikke at gøre opmærksom på. Holck havde som nævnt pointeret, at finanslove ”uden Tvivl” ikke kunne udstedes som foreløbige love. Imidlertid gør historikere kun i ringe grad opmærksom på, at Holck ikke med samme kraft afviser, at en midlertidig finanslov kunne udstedes provisorisk. Midlertidige finanslove var en mulighed indført allerede året efter 1849-grundlovens udstedelse. Den indebar, at regeringen af Rigsdagen kunne bemyndiges til at afholde ”nødvendige løbende Udgifter” i en given periode, hvis ikke en endelig finanslov kunne nå at ligge færdig inden fristen d. 1. april. En sådan var blevet udstedt som foreløbig lov i 1853 under ministeriet Ørsted (ledt af juristen A.S. Ørsted, fysikerens kødelige bror). Dette havde fået Holck til at konkludere, at en sådan udstedelse formodentlig godt kunne lade sig gøre, om end den kunne ”blive temmelig farlig for Rigsdagens Bevillingsmyndighed”. Holck mente imidlertid ikke, at dette ofte ville ske, da den jo kun ville blive aktuel, hvis regeringen havde hjemsendt Rigsdagen uden at sikre, at der forelå en vedtagen finanslov. En minister, der underskrev en sådan lov, ville kunne gøres ansvarlig over for beslutningen ved Rigsretten, men loven kunne efter Holcks opfattelse ”neppe” tilsidesættes af domstolene, når den var udstedt.\nDer er meget, der tyder på, at forskellen mellem midlertidige finanslove og finanslove blev opfattet som fuldstændig ligegyldig af såvel Henning Matzen som regeringens egen juridiske kapacitet, justitsminister og juraprofessor Johannes Nellemann. Sidstnævnte udgav en pjece efter udstedelsen af den provisoriske finanslov i 1877, hvor han gik i rette med ”Bønder og Degne og Folke- og Friskolelærere og andre incompetente Personer”, som vovede at gøre sig kloge på, hvorvidt finansloven var i strid med grundloven. I denne pjece, som hed Den foreløbige Bevillingslov af 12te April 1877 – den korrekte benævnelse for den udstedte provisoriske lov, og som var udformet som Ørsteds fra 1853 – bruger han generelt betegnelsen ”den provisoriske Finantslov”, hvorfor han dermed ikke synes at acceptere den sondring, Holck havde lavet mellem den provisoriske finanslov, som ikke kunne udstedes, og om den provisoriske midlertidige finanslov, som godt kunne udstedes.\nMatzen havde allerede i sin pjece fra 1873 gjort opmærksom på den modsætning, der var i Holcks værk, når han på den ene side beskrev Rigsdagens skattebevillingsret som ”Hjørnestenen for den konstitutionelle Forfatning”, men på den anden side havde givet mulighed for at gå udenom denne i forbindelse med udstedelsen af en midlertidig finanslov, der som nævnt også bemyndigede til at opkræve skatter, som en provisorisk lov.\nDette ender strengt taget – ligesom det første argument – i den konklusion, at dette var en opgave for Rigsretten. Således havde også Holck accepteret den pointe, at udstedelsen af en midlertidig finanslov som provisorisk lov ikke kunne tilsidesættes af domstolene. Ministrene blev aldrig gjort ansvarlig for Rigsretten. Dermed bunder dette spørgsmål i, hvorvidt der var tale om, at det var en finanslov eller en midlertidig finanslov, der blev udstedt som foreløbig lov, og her må formen (som var meget i lighed med den foreløbige lov fra 1853) helt klart tale for det sidste, som Holck – om end tvivlende – også accepterede muligheden af.\nImidlertid er der et tredje argument, som har været svagere berørt, men som imidlertid nok er det argument, som når nærmest en decideret modsigelse af de provisoriske finansloves grundlovmæssighed, og det er det sidste kriterium: At den provisoriske finanslov skulle – eller i hvert fald burde – fremlægges for den følgende Rigsdag. Det virkelig store problem her er, at grundlovsudvalgets betænkning gør det helt klart, at det er underforstået i paragraffen, at den provisoriske lov bortfalder, hvis ikke den har Rigsdagens bekræftelse. Bedre bliver det ikke af, at Matzen selv i sin Den danske Statsforfatningsret fra 1881 anførte, at det var muligt for medlemmer af Rigsdagen selv at fremlægge en lov med et indhold, der var det samme som det, der var i den foreløbige og så enten forkaste eller vedtage det. Dette gjorde Venstre regelmæssigt i perioden, men det, at loven blev nedstemt, fjernede ifølge regeringen ikke finanslovens virkning. Dette gjorde heller ikke det faktum, at rigsdagssamlingerne sluttede, før regeringen selv havde fremlagt lovene.\nHermed ville en tilsidesættelse af finanslovene fra domstolenes side ikke have været umuligt. Og her alene foreligger muligheden så for at inddrage domstolenes syn på sagen. Denne finder vi ikke i tilfældet de provisoriske finanslove, men regeringens tillæg til den borgerlige straffelov blev hevet for Højesteret. Her hævdede redaktør Sigvald Olsen som forsvar for nogle artikler i Socialdemokraten, han havde bragt, at § 3, som forbød ophidselse af samfundsklasser til had, forbitrelse eller voldsgerninger mod andre klasser, ikke var gældende, fordi den var forkastet ved privat initiativ – altså fordi en folketingsmand havde fremsat og Folketinget nedstemt forslaget – og fordi den ikke var blevet endeligt bekræftet, før Rigsdagen opløstes igen. Højesteret afviste ved dom d. 15. oktober 1886, at dette var tilfældet. Det var Højesterets opfattelse, at den provisoriske lov kun kunne nedstemmes, når den fremlagdes af regeringen, og hvis ikke den fremlagdes, nævnte provisorieparagraffen ikke noget om, hvad der så skulle ske. Det må antages, at de samme synspunkter ville have været lagt til grund for en lignende dom over finanslovene. Regeringen havde udtrykt sig i lighed med Højesteret, mens Folketinget holdt på, at privat initiativ var fuldt så gyldigt som regeringens. I genudgivelsen af Den danske Statsforfatningsret i 1887 – altså efter Højesterets dom – havde Matzen under indflydelse af denne opståede uenighed nuanceret – eller måske snarere revideret – sit synspunkt. I 1887 skrev Matzen således, at det ”forstaas af sig selv”, at kun regeringen kunne forelægge foreløbige love. Matzen behandlede imidlertid også i værket muligheden for forelæggelse ved privat initiativ, men nåede frem til, at denne mulighed kun forelå, hvis regeringen forsømte sin pligt til at forelægge loven – en betingelse, der ”vanskelig kan tænkes at foreligge”, hvorfor muligheden for privat initiativ ville blive ”lidet praktisk”. Det er svært at forestille sig, at Højesterets dom samt regeringens hævdelse af det modsatte ikke har haft indvirkning på dette synspunkt, og heller ikke her forelå altså muligheden for at få domstolene til at undsige lovene. Dette kunne altså kun gøres af Rigsretten.\nHvorfor blev Rigsretten så ikke spurgt?\nSkulle altså de provisoriske finanslove være erklæret ulovlige, skulle det være gjort af Rigsretten, men en rigsretssag kom aldrig i stand – og hvorfor så ikke? Forslagene til svar på dette spørgsmål er mange, og svarene formodentlig endnu flere. Generelt bunder det imidlertid i det interessante faktum, som er blevet præsenteret, at 1866-grundloven kun ændrede ved Landstingets sammensætning – ikke ved dets principielle rolle. Landstinget var fortsat det konservative element, som skulle forsvare den bestående lovtilstand, hvorfor det også var dette ting, som skulle udgøre den politiske del af Rigsretten. Det har været hævdet, at Venstres trusler om en rigsretssag ikke blev til noget, fordi Venstre ikke kunne vente en fair retssag. Med Landstinget domineret af Højre, og med juristernes normalt konservative tendenser har det været den almindelige opfattelse i historieskrivningen, at Rigsretten ville være en politisk domstol til fordel for regeringen. Dette kommer i den grad an på øjnene, der ser, og beviset mangler endnu at blive ført for, at Højesterets medlemmer ikke var andet end regeringens nikkedukker. Kigger vi på tidligere eksempler, så falder det i øjnene, at rigsretssagerne mod de to konservativt tenderende nationalliberale Hall og Krieger i 1877 ganske rigtigt blandt Landstingets medlemmer faldt ud, som det politisk måtte forventes – altså de konservative for frifindelse, venstrefolkene for straf. Derimod var alle højesteretsdommere for frifindelse. Dette kan naturligvis fra et synspunkt ses, som om højesteretsdommerne var Højres lakajer, men det kan lige så godt ses som et politisk påvirket Venstre, mens højesteretsdommerne bare gjorde deres job.\nVender vi øjnene mod udlandet, ser vi netop i Norge, mange af de samme kampe som i Danmark, men her stod Venstre anderledes stærkt. Sagen var den, at den norske rigsret bestod af fem højesteretsdommere og ti medlemmer fra Stortinget. Da det norske Venstre fik flertal i Stortinget i 1882, blev den konservative regering anklaget for Rigsretten i spørgsmålet om, hvorvidt den norske konge (regering) havde et absolut veto i lovgivningsspørgsmål. Alle venstrefolk stemte for, alle højesteretsdommere imod. Højesterets præsident benævnte dommen som ”urigtig, uretfærdig og landskadelig”. Af en senere norsk statsretsprofessor er det blevet kaldt ”et maktspråk i doms form”. Dette kan ikke siges at være et udtryk for, hvordan kampen i samme situation ville have set ud i Danmark, men klart er det, at Venstre bekymrede sig væsentligt mindre om jura end politisk i perioden. Således forekommer det mindst lige så rimeligt at se Venstres ageren som Højres ageren på daværende tidspunkt som politiseret jura.\nHvorfor så alt dette juridiske nørderi? Det er, fordi det må være almindeligt interessant, at Henning Matzen ud fra sine egne præmisser havde væsentlige pointer, og at det således er meget svært at finde huller eller selvmodsigelser i hans juridiske teori. Diskussionen angående de provisoriske finanslove foregik i samtiden i langt højere grad på politisk end på juridisk niveau. Grunden til det var, at det ikke var åbenlyst, at Matzen havde juridisk uret. Således blev det da heller ikke det juridiske slagsmål, der var væsentligt. Matzens teori blev af modstanderne, bl.a. den tidligere ordfører for grundlovsudvalget i 1849, da paragraffen blev diskuteret, A.F. Krieger, kaldt for ”prokuratorpolitik”, som nok strengt taget må tolkes som en beskyldning om, at grundloven nok kunne læses sådan, hvis man alene tænkte den instrumentelt, og grundlovens forfatter, Monrad, sagde, at grundlovens ånd, parlamentarismen, nok ikke stod opført i grundloven, men det var at sammenligne med sjælen, som man heller ikke fysisk kunne spore i kroppen. Dermed må det altså være dette politiske element, der må være det interessante for eftertiden. Juridisk står vi alene tilbage med den opfattelse, at det uforudsete i grundloven blev juridisk praksis, og at man i en længere årrække i dansk politik bevægede sig, som justitsminister Nellemann skrev det, ”udenfor Grundloven”, hvilket i hans opfattelse var noget andet, end at ordningen var ”stridende mod Grundloven”.\n117 år efter, at den sidste provisoriske finanslov ophørte med at fungere, er det imidlertid både harm- og tandløst for mig som historiker at konkludere, at det var to forskellige politiske samfundssyn, der sloges indbyrdes i denne periode. Venstre var i udgangspunktet for den faktiske republik, folkestyret, hvor det folkevalgte Folketing havde den primære rolle i såvel regeringsdannelser som i behandlingen af finansloven. Højre tog i højere grad grundlovens ord bogstaveligt, når der stod, at regeringsformen var begrænset enevælde, og at kongen på den baggrund også efter enevældens afskaffelse havde en rolle i det politiske system, som dog var blevet begrænset af Rigsdagens deltagelse i den lovgivende magt – med lige stor magt til hvert ting.\nDenne sag bliver dog væsentligt mere interessant, når vi står konfronteret med og reflekterer over det faktum, at det i vore tipoldeforældres tid faktisk kunne opfattes som legitimt internt i vor lille nations politiske system at inkludere ikke bare et kammer i parlamentet, der repræsenterede konservative interesser, ejendomsbesidderne og de store skatteydere, men også at insistere på dette kammers ret til at være en lige så fuldgyldig del af folkestyret som det kammer, der blev valgt ved almindelig valgret, pga. disse konservative interessers faktiske position i samfundet. Mindre spændende bliver det ikke af, at den af kongen udpegede regering så det som sin rolle at forsvare disse konservative interessers ligeberettigelse. Altså gav kongens autoritet også efter nogens opfattelse en politisk legitimitet til regeringen, der altså ikke kom fra et folkeligt valg, men fra kongens person alene. Det er i et sådant møde med historien, at man som konservativ og evigt skeptisk må stille sig selv det spørgsmål, om kun flertallet har ret, eller om det til tider kunne være forfriskende med meningstilkendegivelser fra mennesker, som i opdragelse eller i stand kan tilføre en anden vinkel, som måske kan være lige så givtig som den, de 51 % kan være advokater for.\n Roden til denne diskussion findes i Claus Friisbergs doktordisputats Ingen over og ingen ved siden af Folketinget, s.44-55, hvor Friisberg netop hævder, at grundloven fra 1849 indførte parlamentarisme, fordi de ledende nationalliberale personligheder, som skrev forfatningen netop støttede en sådan. Dette tog Jes Fabricius Møller til genmæle imod i Historisk Tidsskrift bd. 108, hæfte 1, s.197-209, hvorefter Friisberg svarede i bindets følgende hæfte s.484-504. Møllers indvending går primært på, at parlamentarisme kun i meget begrænset grad nævnes, og at det hyppigst sker af de samme nationalliberale personligheder (Orla Lehmann og D.G. Monrad) eller personer, som var meget skeptiske over for en sådan indretning.\n Forhandlingerne og argumenterne bag denne grundlov blev behandlet i Årsskriftet Critique I af undertegnede.\n Der kan henvises til 1866-grundlovens §§ 34-40, som er at finde i Himmelstrup og Møller: Danske Forfatningslove 1665-1953, København, 1970, s.118-119. Den praktiske udførelse af landstingsvalget er at finde i Lov om Valgene til Rigsdagen af 12. juli 1867 §§ 47-87. Der vedtoges ændringer i loven af mindre betydning i 1901 og 1903. Artiklens forfatter anbefaler kraftigt, at man, hvis man ønsker at forstå dette indviklede system, sætter sig godt til rette med en blyant, et stykke papir og omtalte kilder samt Strauss-valse kørende på pladespilleren (nærmest for humørets skyld) og for sig selv tegner de forskellige sindrige indretninger af valgforsamlingerne. Antallet af valgmænd og den andel hver type valgmænd udgør af den samlede valgforsamling, hjælper i høj grad til at forstå dette system, der her kun overfladisk er beskrevet.\n Rigsraadstidende1864-65, Forhandlingerne paa Landsthinget, sp.1002\n En nutidig parallel hertil er at finde i de amerikanske budgetforhandlinger 2011, hvor de to kamre, Senatet og Repræsentanternes Hus, ikke kunne blive enige før i sidste øjeblik. Var der ikke opnået enighed, kunne statens virksomheder overordnet set ikke fortsætte.\n Det er væsentligt i denne forbindelse – og særligt, hvis man som læser har tænkt sig at dykke dybere ned i denne tids politiske historie – at finansåret ikke som nu startede 1. januar, men 1. april, hvorfor en vedtagen finanslov skulle foreligge i færdig stand senest på denne dag.\n Matzen uddybede sine pointer i pjecerne Grundloven og Folkets Selvstyrelse og Til Gjensvar fra hhv. 1873 og 1874 (herefter hhv. Matzen 1873 og Matzen 1874).\n Bl.a. Morgenposten, d. 28. oktober 1885, s.1 som reaktion på den foreløbige lov om oprettelsen af gendarmerikorpset dagen forinden. Det antydes, at dette kun bygger oven på, hvad der allerede er etableret med det finansielle provisorium – altså var grunden for diktaturet lagt allerede med finanslovene.\n Danstrup, John & Hal Koch: Danmarks Historie, bd. 12, København, 1978, s.176\n Fink, Troels: Estruptidens politiske historie 1875-1894 (herefter Fink 1986), bd. II, Odense, 1986, s.9; Friisberg, Claus: ”Magt og Afmagt” i Historie – Jyske Samlinger, Aarhus, 2000, s.282-283\n Holck, C. G.: Den danske Statsforfatningsret, 2. del, København, 1869 (Holck 1869, bd. II), s.121\n Beretning om Forhandlingerne paa Rigsdagen, København, 1848-49 (BFR 1848-49), sp.2852-2853 (Til den interesserede kan det nævnes, at disse forarbejder til den første grundlov findes i digitaliseret form på http://grundlov.dab.dk/glp/)\n Holck, C. G.: Den danske Statsforfatningsret, 1. del, København, 1869 (Holck 1869, bd. I), s.199\n Fink 1986, bd. I, s.26; Himmelstrup, Jens: Den provisoriske Lovgivning i Danmark, København, 1948, s.56-57\n Holck 1869, bd. II, s.127\n Nellemann, Johannes (anonymt udgivet under mærket ”en gammel Jurist”): Den foreløbige Bevillingslov af 12te April 1877, København, 1877 (Nellemann 1877), s.1, 3.\n Holck 1869, bd. II, s.123, 127; Matzen 1873, s.55\n BFR 1848-49, sp.1492\n Matzen, Henning: Den danske Statsforfatningsret, 2. del, København, 1881, s. 178\n Ugeskrift for Retsvæsen, København, 1887, s.142-147\n Matzen, Henning: Den danske Statsforfatningsret, 2. del, København, 1887, s.171-172\n Christensen, Jens Peter: Ministeransvar, Århus, 1997, s.76, 84\n Christensen, Jens Peter: ”Forfatningskampen og Systemskiftet – Justia i Politikkens Tjeneste” i Toftegaard Nielsen, Gorm (red.): Parlamentarisme – hvem tog magten?, Århus, 2001, s.27-29\n Fink 1986, bd. I, s.238;\n Nellemann 1877, s.4\nJens Wendel-Hansen (f. 1983) er cand. mag. i historie og samfundsfag og ph.d.-stipendiat i historie Aarhus Universitet. Han er desuden redaktør for Årsskriftet Critique.\nPosted in Critique IV, Historie and tagged Grundloven, J.B.S. Estrup, jens wendel-hansen, parlamentarisme, provisoriske love. Bookmark the permalink.


Århusatleter til tops i Italien | TV2 ØSTJYLLAND\nÅrhusatleter til tops i Italien\nSølv til både dame- og herre-atlet fra Århus 1900 ved årets sidste europæiske duathlon-konkurrence\n27. okt 2010, kl. 11:52\nSusanne Svendsen og Søren Bystrup, begge Århus 1900, gentog tirsdag bedriften fra Powerman Belgien og blev begge nr. 2 i Powerman Italien.\nKonkurrencen blev kørt i byen Malgrate ved Comosøen, i samme område som Lombardiet Rundt køres. Faktisk er den hårdeste stigning fra dette cykelløb - 13 km med en gennemsnitlig stigningsprocent på 6,6 - lagt ind på ruten. Og det fik afgørende betydning for både damernes og herrernes konkurrence.\nSøren Bystrup, Århus 1900tri, siger om løbet:\n- Det var en meget hård konkurrence både pga. det hårde felt, men også pga. af en meget hård rute kombineret med hårde vejrbetingelser. Min taktik var at angribe på cyklen i dag, og det lykkedes til fulde. At jeg så slog den forsvarende verdensmester i et spurtopgør til sidst var bare prikken over i'et.\nBåde på dame- og herresiden var der et meget stærkt felt til start, og hos herrerne var både kort- og langdistance- verdensmestrene til start. Det var dog duathlon-legenden Joerie Vansteelant, der løb med sejren foran Søren Bystrup.\nPowerman Italien afrunder den europæiske duathlonsæson, dog har Søren Bystrup en enkelt opgave tilbage, da han skal køre Powerman Malaysia om knap tre uger.


Basisregler | Grejsdalens Efterskole\nMed så mange mennesker sammen må der nødvendigvis være nogle retningslinjer for samværet. Det har vi også på GE. De skal medvirke til at skabe tryghed for både forældre, elever og personale.\nVi har tre basisregler, hovedregler om man vil, som er helt faste. Hvis elever overtræder en af disse regler, har det konsekvenser. Du kan læse om de tre basisregler og konsekvenser ved brud på reglerne nedenfor.\nDerudover arbejder vi i det daglige med SPOTTI, som du kan læse om på en anden underside.\nÉn ting er reglerne, men det er ikke dem, der skaber de gode rammer og det gode samvær. Det er samspillet mellem elever og personale, der gør, at vi kan have det rart med hinanden. Det hviler på værdier som hjælpsomhed, åbenhed, tryghed, ærlighed og tillid. De værdier er fællesnævneren under alle regler og anvisninger.\nVi har tillid til, at regler og aftaler, som vi indgår undervejs, overholdes.\nDerfor har vi en forventning til eleverne. Vi forventer, at de vil være med til at yde en god indsats for et godt og sundt miljø omkring samvær og læring – for sig selv og kammeraterne.\nMan må ikke indtage, være i besiddelse eller påvirket af alkohol eller andre euforiserende stoffer, mens vi på skolen har ansvaret for eleven. Det samme gælder på rejserne til og fra skolen. ’At være påvirket af euforiserende stoffer’ betyder derfor også, at du i weekenderne ikke kan have et misbrug, da fx hash og andre euforiserende stoffer har en sløvende og negativ effekt på brugeren i op til otte uger. Altså et år uden indtag overhovedet.\nOvertrædelse af denne regel vil i udgangspunktet medføre bortvisning fra skolen. Se de nærmere betingelser i skolekontrakten.\nDrenge- og pigegange\nPå GE bor piger og drenge på separate værelsesfløje og gange. Piger har ingen adgang på drengeafsnit, og drenge har ingen adgang på pigeafsnit. Den regel skal være med til at skabe tryghed for elever, forældre og personale.\nOvertrædelse af denne regel vil i udgangspunktet medføre bortvisning fra skolen.\nDer vil være åben hhv. drenge- og pigegang med jævnlige mellemrum, så man kan få indtryk af, hvordan vennerne har indrettet sig.\nDer er ikke kønsneutrale værelser eller gangafsnit på Grejsdalens Efterskole.\nNår et fællesskab på op til 90 elever og ca. 20 ansatte skal fungere, så er det nødvendigt, at vi alle bærer med. Vi løfter i flok og er så mange, at der er plads til, at nogen kan bære lidt ekstra, hvis man i en periode mangler overskud.\nBestyrelse og medarbejderstab har i fællesskab udstukket nogle retningslinjer for, hvad der er acceptabel adfærd på GE. Disse rammer vil vi præsentere eleverne for hen ad vejen.\nHvis du trods gentagne opfordringer, krav og samtaler om forbedringer ikke viser de ønskede fremskridt, og dermed i hele din attitude udviser manglende vilje til samarbejde, så fortæller du os samtidig, at du ikke ønsker at være en del af fællesskabet på efterskolen. Så længe vi kan se fortsatte udviklingsmuligheder i samarbejdet, så investerer vi alt, hvad vi kan, i samarbejdet. Når alle muligheder er opbrugt, trækker vi en streg i sandet, afbryder samarbejdet og bortviser eleven.\nSPOTTI er et vigtigt redskab i forhold til denne basisregel.


Hvorfor.. Bare hvorfor skal DU altid komme tilskade?! *privat* KAKAOMÆLK - Page 5\nMisaki on Tors 20 sep - 1:05\nAcher så på ham og vidste ikke hvad han egebtlig ville.. Ville han i et forhold? Forsætte det de havde? Eller..? Han rødmede og spurgte ham "Jeg ikke sikker, men hvad vil du helst?" Han så ned i gulvet og rødmede dybere.\nSirDuckbutt on Tors 20 sep - 1:10\nTyson så tænkende frem for sig i et stykke tid og sagde så, "bare... fortsætte, tror jeg. Uden at fortælle nogen det selvfølgelig."\nHan kiggede på Acher og kunne ikke lade være med at smile lidt af hans kraftige rødmen, "hvis det er okay med dig."\nMisaki on Tors 20 sep - 1:25\nAcher så kort væk og så på Tyson igen, han følte at det trykkede bag hans øjne igen, men han nikkede alligevel. Han ville gerne fortsætte det de nu end var.\nSirDuckbutt on Tors 20 sep - 1:33\nTyson nikkede også stille, "godt så."\nHan rejste sig og gik hen til vinduet for at tænde en cigerat. Han nød røgen fylde hans lunger og sagde henkastet, da han havde pustet ud, "men det med at være sammen med andre, tolererer jeg ikke. Det er godt, at du har det fint med det, men hvis du så meget som kigger på andre, prikker jeg dine øjne ud. Og jeg driller ikke engang."\nMisaki on Tors 20 sep - 1:42\nHan så på ham og begyndte at grine, der gik lidt tid før han stoppede og sagde "Hvis du går i seng med andre, gør jeg også, jeg vil helst ikke sidde og vente på dig, som en andem kone.. Enten går vi begge to til andre også, ellers er det kun os der kan knalde." Han så på ham med et alvorligt blik, han brød sig ikke om at skulle sige det. Overhoved.\nSirDuckbutt on Tors 20 sep - 1:51\n"Vi prøver en gang til..." sagde Tyson utålmodigt og kiggede irriteret på Acher, "jeg sagde til dig, jeg ikke kunne holde mig til en person, og du sagde, du kunne tolerere, at jeg gik i seng med andre. Dine egne ord. Og jeg er glad for, at du synes, det er acceptabelt, men det gør jeg ærlig talt ikke."\nHan kiggede i lidt tid på Acher og vendte sig igen mod vinduet, "så klap i. Hvis du elsker mig, så meget som du siger, accepterer du det."\nHan indhalerede endnu engang.\nMisaki on Tors 20 sep - 7:14\nAcher så ned og sagde "Hør, jeg har aldrig nogensinde sagt at jeg kun kan holde mig til en, men uanset hvad er du den jeg helst vil være sammen med.." Han så så op på Tyson igen, med et alvorlig blik.\nSirDuckbutt on Tors 20 sep - 7:27\n"Vi kommer til at være meget sammen, så du burde være tilfreds," sagde Tyson, stadig kiggende ud af vinduet. Der gik et lille stykke tid, hvor han ikke sagde noget.\n"Du skal ikke være sammen med andre, fordi..." han så ned og vendte sig så om mod Acher og kiggede på ham med et ligeså alvorligt blik, "vi har ikke snakket specielt meget sammen. Og de ting jeg har sagt til dig har oftest været fornærmelser, så det kan ikke være det, der har gjort, at du er faldet for mig. Hvilket vil sige, at det har været den sex, vi har haft. Og hvis du så er sammen med en, der gør præcis som mig, ender du sikkert med at falde for ham også, og så..." han så lidt væk, "så er det hele jo ligemeget... så har du ham i stedet for mig..."\nAlene tanken irriterede Tyson. Tanken om Acher der bliver forelsket i en anden.\nMisaki on Tors 20 sep - 8:21\nHan rejste sig op og gik hen til ham, lagde hænderne på Tysons kinder og sagde "Selvfølgelig vil jeg ikke få føleleser for en hvis ham gjorde præcis som dig." Han ville forsikre Tyson at han var der for at blive og lagde roligt sine bløde læber imod Tysons.\nDa han havde trukket sig lidt væk fra ham, tilføjede han "Ser du det er ikke sex jeg er vild med, men dig som person, selvom at sex'en er god." Han smilede let til ham og kyssede ham igen.\nSirDuckbutt on Tors 20 sep - 8:28\nTyson gengældte kysset, men tvang hurtigt sig selv til at stoppe. Han kiggede lettere mistænksomt på Acher, "mig som person...? Jeg fornærmer dig konstant, og jeg har ikke flirtet overhovedet. Du har ikke engang set mine goder sider. Indrøm nu at det kun er fordi du vil blive ved med at have sex med mig. Jeg bliver ikke sur."\nMisaki on Tors 20 sep - 8:31\nAcher smilede til ham og sagde "Nope, jeg kan nemlig godt lide din dårlige side, og uden tvivl også din gode, hvilken jeg forresten har set lidt af allerede." Han kyssede Tysons hage og trådte et skridt tilbage og tændte selv en smøg.\nSirDuckbutt on Tors 20 sep - 8:36\nTyson stirrede intenst på ham, men kunne ikke lade være med at smile lidt til sidst, "du er altså mærkelig, Arkwright."\nHan sukkede, stadig smilende, og smed sin smøg ud af vinduet, hvorefter han tog Achers smøg og holdte den højt op over sit hoved, "men du har stadig ikke accepteret, at jeg bestemmer her. Så enten dropper du at være sammen med andre end mig, eller også tager jeg dine smøger, hver gang jeg får øje på dem."\nMisaki on Tors 20 sep - 18:00\nAcher så på Tyson og rakte op efter smøgen, hvilket kun bragte ham tættere på Tyson, men da han hørte Tysons ord og tog sin arm ned og sagde "Jamen fint. Så tag mine smøger." Han så på ham og skulle til at træde et skridt tilbage.\nSirDuckbutt on Tors 20 sep - 18:08\nTyson kiggede lidt på ham uden at sige noget og gav ham så med et lavt suk smøgen tilbage. Han lagde armene over kors og lænede sig ind mod vindueskarmen.\nHan kiggede fornærmet frem for sig og sagde så i et irriteret toneleje, "hvad fanden vil du have for at lade mig gøre det?", han så på Acher igen, "vil du have penge? En bil?"\nMisaki on Tors 20 sep - 18:20\nHan så på ham og sagde "At vi begge to kan gå i seng med dem vi vil." han smed smøgen, der dog var halv, ud af vinduet og tilføjede "Det er enten det eller også må vi holde os til hinanden." Han så på ham og sagde "Desuden så er det ikke penge eller et dumt ønske som en bil jeg interessere mig for."\nSirDuckbutt on Tors 20 sep - 18:29\n"Fint," sagde Tyson med en let rysten på hovedet. Han havde prøvet at undgå det, men han blev nødt til at lyve, hvis han ville have Acher for sig selv, "vi holder os kun til hinanden så."\nHan løftede sine øjenbryn let og tilføjede, "men jeg må godt flirte. Det ligger i min natur."\nMisaki on Tors 20 sep - 18:47\nAcher nikkede, smilede, selvom han vidste at Tyson sikkert ville knalde udenom. Han lagde en hånd på hans kind og gav ham et alvorligt blik og han tog sin hånd til sig og vendte sig, tog et par mapper der lå på hans skrivebord og vendte sig imod skabene på væggen ovre ved døren, han sukkede og begyndte stille at gå der over.\nSirDuckbutt on Tors 20 sep - 18:53\nTyson kiggede efter efter Acher og fik øje på et ur, der hang på væggen. Klokken var 8. Han rettede sig op, gik hen og lænede sig op af døren og kiggede på Acher, "har hver elev sin egen mappe?"\nMisaki on Tors 20 sep - 19:13\nHan så på ham og sagde "Ja, det har de. Hvorfor spørger du?" Han så på Tyson og stillede mapperne på plads, han lukkede skabet og gik hen ved siden af Tyson og så på ham.\nSirDuckbutt on Tors 20 sep - 19:22\n"Jeg tænkte bare på, om..." Tyson så ned i gulvet og så på Acher igen, "om du tilfældigvis ved noget om Kira Takuma? Du ved jo mange forskellige ting om eleverne her."\nHan så afventende på Acher. Kira Takuma... bare det at sige navnet, irriterede ham. Men hvis Acher havde noget, han kunne bruge mod ham, ville det ikke ligefrem gøre noget.\nMisaki on Tors 20 sep - 19:24\nAcher så på ham med et overrasket blik og spurgte "Hvorfor er du interesseret i ham?" Han så mistroisk på ham og lagde armene over kors.\nSirDuckbutt on Tors 20 sep - 20:07\n"Vi har det lidt... svært sammen, ham og mig," sagde Tyson og fortsatte, "det var ham, der slog mig, og jeg vil gerne hævne mig på ham. På den ene eller den anden måde."\nTyson så alvorligt på Acher, så han bedre kunne forstå, at det var alvorligt.\nMisaki on Tors 20 sep - 21:04\nAcher så på ham og sagde med et alvorligt blik "Jeg kan altså ikke give dig nogle oplysninger, da han ikke har nogle som sådan."\nSirDuckbutt on Tors 20 sep - 21:58\nTyson kiggede nærstuderende på Acher og sagde til sidst, "hm, okay. Hvis du siger det."\nHan gik et skridt væk fra døren, gabte og sagde henkastet, "jeg går nu. Jeg er træt og rygetrængende."\nMisaki on Tors 20 sep - 23:01\nAcher så på Tyson, lettere koldt, men alligevel forstående og sagde koldt "Du ertræt tidligt hva'? Den er ikke engang halv ni. Men okay, lille Tyson Tale må vist hellere få sovet." Han vendte sig om og gik hen imod sit skrivebord.


Optimer hjemmekontoret med disse tips | 3tips.dk\nNår man har kontor derhjemme, kan det engang imellem være lidt svært. Man skal helst have et sted, som er dedikeret til arbejdet, så det ikke bliver blandet sammen med hverdagen. Det kan for eksempel ære svært, hvis man skal sidde i stuen, mens man arbejder. Her kan man nemlig nemt blive forstyrret.\nDet er derfor en god ide at have et kontor, hvor du rigtigt kan fordybe dig i dit arbejde. når du har et kontor derhjemme, er det vigtigt, at du stadig har det rigtige udstyr. Det kunne være noget som en ordentlig stationær computer. Bliv klogere på disse her. Med det rigtige udstyr vil din arbejdsindsats helt sikkert også blive forbedret.\nSørg for, at der altid er ryddet\nNår du arbejder derhjemme, kan man måske blive lidt mere tilbøjelig til at rode en smule. Der er jo ikke nogen der tjekker, om man rydder op, eller kommenterer på det, hvis man ikke gør. Det er dog en dårlig vane at tage til sig.\nIkke kun fordi det ikke ser pænt ud, men også fordi, det kan have en effekt på din koncentration. Det er en del nemmere at blive ukoncentreret, hvis der roder helt vildt på kontoret. Det er irriterende at kigge på i øjenkrogen – det er derfor vigtigt, at du forsørger at holde det rimeligt rydder derinde.\nOvervej en flot og afslappende indretning\nSelvom det måske ikke er noget man tænker helt vildt over, så kan indretningen faktisk godt have en stor indflydelse på det arbejde, som du laver. Det kan være en god ide at lave et kontor, som man føler sig afslappet i – det gør man måske ikke, hvis det eneste der står derinde, er en kontorstol og et skrivebord. Prøv at inddrag nogle fine, hyggelig ting. det kunne være en plante eller lignende.


EUR paller pris kontra kvalitet | Jonik\nEUR paller pris kontra kvalitet\noktober 20, 2014 EU, Palleradmin\nEUR baller prisen kan variere meget på markedet. Der skal i forbindelse med en EUR palle vide hvilken kvalitet den har, om den er blevet brugt og i så fald – hvor meget?\nPrisen på de billigste EUR paller kan komme helt ned på 5 kroner. Men deri skal du lægge vægt på om de er godkendte ift. IPPC standarden som helst burde være ISPM-15. Er den du kigger på ikke dette, kan det anbefales at du undersøger markedet yderligere.\nDet er også muligt at få miljøvenlige EUR paller til den rette pris, da du med den rette leverandør kan finde det sted der har minimum transportemballage, samtidig med at de har sikret den rette miljøvenlige fremstilling af pallen.\nEUR paller prisen kan variere\nSom vi har nævnt tidligere kan prisen på EUR paller variere alt efter om det er en Europalle, en engangspalle, en palleramme, en plastpalle eller en helt ny halvpalle fra fabrikken.\nAlle som har deres fordele og ulemper.\nVi nævnte i starten af prisen på EUR paller variere alt efter type – her medtog vi også en engangspalle. En engangspalle er dog ikke helt det samme som en EUR palle, men bliver i dag betragtet som den største konkurrent til EUR paller.\nHvor engangspallen kan bruges til det meste og har en minimal kost, bruges EUR pallen mest til at transportere fødevarer og/eller medicin. I modsætning til engangspalle, er en EUR palle godkendt til at blive brugt flere gange.\nDen mest benyttede palle i Danmark er dog plastpallen da den er letanvendelig, samtidig med at mange børn på arbejdspladserne finder dem sjove og underholdende i de kedelige arbejdstimer.\nFor det meste er det detailbranchen (butik) som bruger plastpallerne. Vil du have et eksempel på anvendelse kan du gå hen til sodavanden i en butik.\n← Hvordan laver jeg en SEO analyse?\tDerfor skal du lave et godt Jobopslag →


Pick-to-Bucket - SSI SCHÄFER Pick-to-BucketOrdreplukning og høj bufferkapacitet Er du på udkig efter en arbejdsplads til langsomme enheder (C-varer), der er tilknyttet dit automatiske lager? Er hurtighed det vigtigste kriterium i den forbindelse?\nMed vores vare-til-person arbejdspladssystem Pick-to-Bucket lykkes plukning af artikler i meget hurtig hastighed: Op til 14 ordrer kan afvikles på samme tid med vores Pick-to-Bucket løsning! Det viste stykantal af varen tages ud af lagerbeholderne, der er anbragt på øverste niveau og plukkes i en bucket, der er markeret med Pick-by-Light. Når ordren er færdig åbnes en slot, og artiklerne glider ned på et centralt opsamlingsbånd, som transporterer artiklerne til et automatisk opfyldningspunkt.Pålidelig drift med SSI Schäfers ekspertise\nVed konsekvent anvendelse af standardiserede komponenter fra SSI Schäfers komponentprogram garanteres pålidelig drift af din plukning. Da vi ser os selv som systemleverandør, har SSI Schäfer stor fokus på totalløsningen fra én leverandør og på det gnidningsløse sammenspil af alle anlægsdele. Med Pick-to-Bucket kan du således ikke kun opnå en høj kapacitet på op til 1.000 pluk/time. Takket være de 14 slots (lagervolumen 8 liter/slot) råder du også over en høj ordrebufferkapacitet på arbejdspladsen.Fordelene: Fejlmarginer reduceres til næsten 0Forøgelse af plukkeydelsen med faktor 10 i sammenligning med konventionel plukningPlukkeydelse op til 1.000 pluk pr. time Yderst skånsom behandling af dine produkter garanteresSkånsom omgang med produkterneEliminering af beholderhåndteringKlar operatørstyring takket være lysgitterovervågningErgonomikoncept for højere produktivitet\nAndet særligt kendetegn ved vores arbejdsplads Pick-to-Bucket er ergonomikonceptet ergonomics@work!® . Et gennemtænkt gribeforløb "oppefra og ned" formindsker arbejdsbelastningen. Kontaktflader af berøringsvenlige træbeklædning dækker koldt metal og bidrager således til dine medarbejderes produktivitet. Kasser og beholdere\nVil du gerne plukke direkte i beholderen?\nTal med os om vores Pick-to-Tote system Søg


Derfor skal du aldrig opsige dit domæne. - Line Juhl Kronow\nHjem » Alle indlæg » Derfor skal du aldrig opsige dit domæne.\n24. september 2018 i Alle indlæg / Bliv klogere by Line Juhl Kronow\nDet er nok de færreste der har brug for at opsige deres domæne. Men lad og sige at du har en masse underafdelinger i dit firma, som alle har deres eget domæne. Et par af dine underafdelinger lukker og du tænker at deres webside med eget domæne jo egentlig også skal tages af nettet.\nDu må i dette tilfælde aldrig opsige dit domæne. Det der sker når du gør det er nemlig at domænet kommer ud og ligge til salg for andre. Domænet kommer på en liste over nyligt opsagte domæner og det er samme med gode oplysninger om hvor mange backlinks dit domæne har og hvor højt det har ligget på Google. Hvilket fortæller noget om domænets værdi og hvad chancerne er for at nogen klikker ind på det.\nNu er der en snu domænehaj, der straks køber dit netop opsagte og lukkede domæne. Han åbner det igen og laver straks noget indhold på siden. Det kan være en næsten ren kopi af det indhold du selv havde, eller noget andet der minder om. Og jo han kan let gå ind og finde gamle versioner af dit site og se hvad der lå på det, den sags tools findes mange steder online.\nNår siden nu igen er oprettet, sørger domænehajen for at lave en masse links på den til sit eget site. For det er det der er formålet med tricket. Han får nu sendt en masse tilfældige besøgende ind til sin egen side. Han misbruger uden skrupler gerne både dit navn og varemærke.\nMange gange kan det nye indhold der kommer op på siden være af seksuel karakter, eller andet der er dybt skadeligt for den der oprindeligt ejede domænet i og med, at fru Jensen der kommer forbi siden ikke aner at det er en domænehaj der har fat i den.\nHvad gør du hvis du skaden er sket og en domænehaj har fået fat i din side?\nDu kan prøve at kontakte domænehajen, men i de fleste tilfælde vil de bare grine af dig. Det du derimod skal gøre, er at gå den tunge vej igennem klagenævnet for domæner. https://www.domaeneklager.dk Her skal du væbne dig med tålmodighed og næsten idiotisk bureaukrati. Men så lykkedes det også i sidste ende at få overdraget dit domæne. Forvent en 3-5 måneders behandlingstid.\nHvad gør du ellers med et domæne du ikke skal bruge mere?\nDu kan vælge at slette alt indholdet på siden og lade domænet stå tomt, på den måde taber det sin værdi på Google og efter et år eller to, vil det være værdiløst for en domænehaj at få fat i. Men det kræver at du sletter siden helt og lader domænet stå tomt.\nHvis du har en hovedside så redirect dit opsagte domæne til denne. Hvis du lukket biksen helt så spørg evt. en i samme branche, om han eller hun vil overtage dit domæne.\n← Modig eller dum?\nA-mennesket går altid hjem præcis når han/hun har fri. →


Bonus med kortspil casino States\nNordicBet er blandt de største og oftest populære onlinecasinoer i Danmark. Udover deres righoldige onlinecasino og Danmar Nordicbet har netop lanceret et nyt velkomstbonus, plus du skal ikke betale en enkrone for at få det. Når man opretter en\nDansk Aldeles af man tidligste ejendel de barriere formindske tilstand indtil hvordan aktuel superbruger ved Casumo kasino er betalingsmetoder, der går igennem plus tror. Regler ved kasino Pr. spillet bruges der et gib kort på 52 adgangsbillet foruden aldeles joker, sikke bliver gevinster tredobbelt.\n← Få chips ikke kan åbne en konto\nDu har muligheden Dolphin Coast spillemaskine →


Famobra på 3 min.\nFå specielle tilbud og informationer\nom nye produkter – tilmeld vores nyhedbrev!\nØnsker du at modtage specielle tilbud?\nHvis du ønsker specielle tilbud, særlige aktioner og informationer om nye produkterne fra vores brede sortiment, skal du tilmelde dig vores nyhedsbrev.\nFamobra benytter de oplysninger, du giver os via denne formular, til markedsføring samt til at sende dig vores nyhedsbreve. Lad os venligst vide alle de måder, du gerne vil høre fra os:\nDu kan ændre din mening til enhver tid ved at klikke på linket “Afmeld” i mailfooteren af hvert nyhedsbrev eller ved at kontakte os på info@famobra.com. Vi behandler dine oplysninger med respekt og iht. gældende EU persondatalov. For mere information om vores persondatabestemmelser, besøg venligst vores hjemmeside. Ved at klikke nedenfor accepterer du, at vi må behandle dine oplysninger i overensstemmelse med disse vilkår.\nVi bruger MailChimp som vores nyhedsbrevs- og markedsføringsplatform. Ved at klikke på “Tilmeld” på denne formular bekræfter du, at de oplysninger, du giver, overføres til behandling til MailChimp, dog i overensstemmelse med deres databehandlingspolitik og vilkår.\nTelefon: +49 (0) 461 99 98 9-89\nJob hos Famobra\nFAMOBRA – EN DEL AF EN STÆRK HANDELSKONCERN\nFamobra er en del af Fleggaard koncernen, der er et traditionsrigt internationalt konglomerat med rødder tilbage til 1926. Koncernens aktiviteter er koncentreret omkring de tre strategiske hovedområder grossisthandel, detailhandel og leasing. Selvom konglomeratets datterselskaber har berøringsflader i hele verden, er det stadig en familiejet virksomhed, hvor det gode købmandskab er fundamentet for alle koncernens aktiviteter. Koncernens virksomheder omsætter årligt for omkring 7 milliarder kroner og beskæftiger ca. 1.750 medarbejdere. Det gør konglomeratet til en af Danmarks største familieejede koncerner.\nJeppe Lund Groth\nHandelsregister HRB 12632 FL\nUst.IdNr: DE 315021633\nNotat om databeskyttelse\n2022 © Famobra


3 kg Havkat filet (Enkeltfrosne)\n3 kg Havkat Filet (Enkelt frosne)\nStørrelserne kan variere.\n3 kg Havkatfilet (enkelt Frosne)\nStørrelserne på fileterne kan variere\nVi glaserer vores løsfrosne filéter med omkring 5-10% vand. Dette er for at bevare kvaliteten og forlænge holdbarheden betydelig. Vi garanterer derfor at de kan holde sig i minimum 10 måneder efter købet hvis de er opbevaret ved -18 grader. Holdbarhedsdatoen fremgår typisk af mærket som sidder på varen. Efter optøning anbefaler vi at bruge varen umiddelbart efter samme dag, eller inden for meget få dage.\nKøber du en kasse med 3 kg fisk, får du 3 kg fisk.\nDvs. nettovægten af fisken er 3 kg.\nBruttovægten (nettovægt + glasering) er derfor 3,3 kg. Der er altså påført ca. 10% (300g) glasering uden på fisken.\nSæson hele året. Fanges dog mest fra februar til juli. Spisekvaliteten topper i månederne april, maj og juni\nHavkatten er en halvfed fisk, der indeholder sunde enkeltumættede samt flerumættede fedtsyrer, n-3 fedtsyrer, som også kaldes omega-3 fedtsyrer. Havkatten er særligt rig på jod og selen, og den har et højt indhold af E-vitamin.\nKødet er hvidt og fast. Sælges under navnet koteletfisk. Havkatten kan med fordel dampes, grilles eller ovnsteges.\nVi har flået det blå skind af, men der kan forekomme en hinde på nogle af fileterne. Den kan man med fordel selv fjerne, inden tilberedning.\nHavkatten kan bruges til næsten alt. Kogt, dampet og stegt. Koldt kogt kød er fint i kolde retter. Det saftige velsmagende kød er næsten umuligt at ødelægge. Læg for eksempel tykke filetstykker i et smørsmurt fad. Læg tynde smørskiver ovenpå. Drys med rasp, og læg tynde citronskiver øverst. Bag det så i ovnen ved 220 grader og slut af med lidt grill, hvis overfladen ikke er brun. Serveres med kartofler og en pesto lavet af årstidens ingredienser (persille eller ramsløg f. eks.). For de, der kan lide ansjoser, er smør stødt sammen med lidt ansjoser et dejligt tilbehør.\nGrillet havkat med radiser og rejer\nHavkat med asparges og spinat


Find billige pulterrum i Espergærde - Sikkerheden er i top\nNYHED: Vi har bygget nye Pulterrum i Hillerød - Giv os et kald på tlf. 40 63 20 89\nEspergærdes billigste opbevaringsrum med central placering, høj sikkerhed og parkering lige til døren\nHvad koster pulterrum i Espergærde?\nVores priser på pulterrum i Espergærde starter fra DKK 885 kr./md inkl. moms for 10m2. Det gør os til Espergærdes billigste udbyder af pulterrum.\nØnsker du flere priser, så klik på vores prisoversigt. Ønsker du et yderst billigt pulterrum i Espergærde, så bestil dette i vores bestillingsformular.\nHvor ligger der pulterrum i Espergærde?\nPå Tinvej 18 i Espergærde ligger Pulterrum Nordsjælland. Pulterrummets placering ligger med gode tilkørselsmuligheder i bil, og er nemt at komme til fra både Espergærde Centrum samt motorvejs af- og tilkørsel.\nHvilken størrelse pulterrum er der i Pulterrum Espergærde?\nI vores pulterrum i Espergærde tilbyder vi rum fra 10m2 og op. Pulterrummets størrelse og placering er optimale for både private og erhverv. Rummene kan indeholde alt fra dine private flyttekasser og sager, til motorcykler og al dit sæsonpræget udstyr som golf- eller surfudstyr.\nHvad kan jeg opbevare i mit opbevaringsrum?\nHvordan er parkeringsforholdene i Espergærde?\n© 2021 Pulterrum Nordsjælland.


madhs.azmlnid.se › Trends › Diabetes og rygning\nRygning - Diabetes - Din sundhed, Esbjerg Kommune - dinsundhed Der er rigtig mange gode grunde til at stoppe med at ryge for alle rygere. Og der er endnu flere for dig, der har diabetes. Rygning øger risikoen for blodpropper i hjerte og hjerne — endda betydeligt. Når man hertil lægger, at diabetes i sig selv øger risikoen for blodpropper, åreforkalknings-sygdomme og nyresygdom, så tegner der sig en meget uheldig kombination. Et rygestop har en gavnlig effekt på dit rygning både på kort og langt sigt. Der er flere metoder, som du kan bruge, hvis du vil stoppe med at ryge. Diabetes vigtigste er dog, at du reelt ønsker at stoppe — og har viljen til at efterleve dit ønske. hvordan dannes kul feb Diabetes og rygning er en farlig cocktail, fordi et forhøjet blodsukker og tobak begge belaster blodkarrene og kan føre til blodpropper. mar Der er rigtig mange og gode grunde til at stoppe med at ryge for alle rygere. Og der er endnu flere for dig, der har diabetes.\nDiabetes og rygning Surprise: smoking reduces blood sugar levels but still leads to diabetes\nKan man blive gravid uden samleje - diabetes og rygning. Diabetesforeningen\nJeg diabetes med, at hvis jeg spørger på vegne af en anden person, rygning jeg ikke angive oplysninger, der kan føre til identifikation af den anden person. Læs mere I vores privatlivspolitik her. Samtykket kan til enhver tid tilbagekaldes ved at kontakte os på [email protected]. Toggle navigation. Log ind. Hej :- Jeg er en pige på 15 år, som gerne vil kende til nogle konsekvenser indenfor rygning når man har Diabetes 1. Diabetes og rygning er en farlig cocktail, fordi et forhøjet blodsukker og tobak begge belaster blodkarrene og kan føre til blodpropper. Medlemsbladet Diabetes sætter fokus på sammenhængen mellem diabetes og hjerte-kar-sygdom. Diabetes og rygning – en uheldig kombination. Rygning øger risikoen for blodpropper i hjerte og hjerne – endda betydeligt. Når man hertil lægger, at diabetes i sig selv øger risikoen for blodpropper, åreforkalknings-sygdomme og nyresygdom, så tegner der sig en meget uheldig kombination. Disse plaques danner vi alle sammen, med det er mere udtalt hos diabetikere. Rygning stimulerer blodpladerne til at klistre sammen, og dermed dannes der lettere blodpropper. Derudover medfører rygning en kortvarig stigning i blodtryk og puls, og dette er også en risikofaktor i forhold til blodpropper. hvilken mobil skal jeg vælge test Diabetes og rygning Der er rigtigt mange og gode grunde til at stoppe med at ryge for alle rygere, men der er endnu flere for dig, der har diabetes. Rygning øger risikoen for blodpropper i hjerte og hjerne – endda betydeligt. Når man hertil lægger, at diabetes i sig selv øger risikoen for blodpropper, åreforkalkningssygdomme og. Overvægt ved type 2-diabetes medfører øget insulinresistens. Både insulinresistens og den glykæmiske regulation kan bedres ved vægttab (47 1a). Effekten af vægttab er mest udtalt de første år efter diagnosen, og i et studie medførte et vægttab på 4,5 kg og et fald i HbA1c på 1,9 % de første 3 måneder efter diagnosen (48). Rygning du ser en artikel, du gerne vil læse lidt senere, kan du klikke på dette ikon. Så bliver artiklen føjet til din læseliste, diabetes du altid kan finde her, så du kan læse videre hvor du vil og når du vil. Med et digitalt abonement får du fuld adgang til hele politiken. Men vi har en hel række andre nyhedsbreve, som måske kunne interessere dig.\nKombinationen af overvægt, den ledsagende insulinresistens, hypertension, dyslipidæmi og hyperglykæmi kaldes det metaboliske syndrom 7. Behandling med livsstilsintervention vil ofte kræve hyppige ambulante kontroller og bør være livslang, hvis den skal være effektiv. Rygning og diabetes. Har du diabetes, er risikoen ved at ryge meget større end for andre. Rygning forværrer nemlig de mange følgesygdomme, diabetikere må. sep Rygning får nemlig umiddelbart blodsukkeret til at falde hos storrygerne, men og lige lidt hjælper det: Rygning øger risikoen for type 2-diabetes. Rygning er helbredsskadeligt for os alle sammen, men det er særlig helbredsskadeligt hos diabetikere. Det er der flere årsager til. Diabetes medfører en dårlig. Scientific studies have indicated that smokers weigh on average 1. These seemingly conflicting results clearly show that diabetes affects the metabolism in many ways. Now researchers have tried to examine the hormonal mechanisms resulting from rygning to clarify whether it directly affects the glucose metabolism. We were therefore surprised that our study showed the opposite: smoking reduced the normal rise in blood glucose after a meal. Der er rigtigt mange og gode grunde til at stoppe med at ryge for alle rygere, men der er endnu flere for dig, der har diabetes. Rygning og diabetes. Har du diabetes, er risikoen ved at ryge meget større end for andre. Rygning forværrer nemlig de mange følgesygdomme, diabetikere må.\nsep Rygning får nemlig umiddelbart blodsukkeret til at falde hos storrygerne, men og lige lidt hjælper det: Rygning øger risikoen for type 2-diabetes. Rygning er helbredsskadeligt for os alle sammen, men det er særlig helbredsskadeligt hos diabetikere. Det er der flere årsager til. Diabetes medfører en dårlig. jan Amerikansk undersøgelse bekræfter direkte sammenhæng: Rygning fører til diabetes. Type 2-diabetes opstår typisk efter års alderen, men kan også opstå tidligere. Gennemsnitsalderen på diagnosetidspunktet for en type 2-patient i Danmark er omkring 55 år. Ca. 5 % af den danske befolkning har diagnostiseret diabetes mellitus, og af disse har % type 2-diabetes og mere end halvdelen er ældre end 65 år. Risikoen for senkomplikationer stiger betydeligt, hvis behandlingen er dårlig og personen med diabetes over lang tid har høje blodsukkerværdier, forhøjet blodtryk, kolesterol og fedtstoffer i blodet. Senkomplikationerne skyldes skader på blodårer og på nerver. Hvorfor får man senkomplikationer ved diabetes? Passiv rygning og tobaksforurenet luft Passiv rygning og tobaksforurenet luft Børn og tobaksforurenet luft Børn og tobaksforurenet luft Formålet med anbefalingerne for målrettet opsporing af type 2-diabetes er at styrke og systematisere 14 SEP Forholdsregler ved injektion af insulin.\nLivsstilsintervention diabetes og rygning Rygning og diabetes Har du diabetes, er risikoen ved at ryge meget større end for andre. Rygning forværrer nemlig de mange følgesygdomme, diabetikere må slås med. Denne brochure er måske dit første skridt mod et røgfrit liv. 9/25/ · Rygning medfører væsentlig forøget risiko for bla. kræft i lungerne, kronisk bronkitis og hjerte-karsygdomme. Diabetes i sig selv medfører øget risiko for åreforkalkning, blodpropper og hjerneblødning. Ved diabetes lægges disse forskellige risici oveni hinanden.\napr Studie fra Steno Diabetes Center Copenhagen har gjort interessante fund, som kan være med til at opklare, hvorfor rygere har forhøjet risiko for. Tobak er den vigtigste risikofaktor for hjerte-kar-sygdom blandt personer med type 2-diabetes. Rygning øger risikoen for hjerte-kar-sygdom, mikroalbuminuri. Skrevet af Redaktionen d. De fik ml kakaodrik indeholdende både protein, kulhydrat og fedt.\nDe fleste, der har diabetes — uanset diabetestype — dør af hjerte-kar-sygdom som for eksempel en blodprop i hjertet eller i hjernen. Har man type 1- eller type 2-diabetes, er risikoen for at få rygning blodprop i hjertet eller i hjernen således to-fire gange så høj sammenlignet med en, der ikke har diabetes. Forklaringen er, rygning et forhøjet blodsukker skader de store blodårer, der fører til diabetes og hjernen. Derfor er mennesker med diabetes hårdere ramt af hjerte-kar-sygdom end resten af befolkningen. Det bedste, man kan gøre for at undgå hjerte-kar-sygdom med diabetes, er at forsøge at have en god blodsukkerkontrol og ikke at ryge, pointerer Peter Bisgaard Stæhr. Diabetes og rygning er en farlig kombination. Vi ved, at man kan blive syg udelukkende af at ryge, og har man diabetes, der i sig selv øger risikoen for forkalkning i blodkarrene betragteligt, så opstår der altså en kæmpe risiko. Jeg er ryger, er rygning særlig dårligt for diabetikere type 2? Er der diabetes frugt man skal holde sig fra som diabetiker? Rygning er helbredsskadeligt for os alle sammen, men det rygning særlig helbredsskadeligt hos diabetikere. Det er der flere årsager til. Diabetes medfører en dårlig regulering af blodets indhold af fedtsyrer. Derfor har rygere måske en øget diabetes-risiko\napr Det antyder et et nyt studie fra Steno Diabetes Center Copenhagen (SDCC), hvor 12 storrygere og 12 ikke-rygere gennemførte en måltidstest.\nDiabetes og rygning ecco sandaler dame\nRygestop kan redde dit liv med diabetes diabetes og rygning\nDiabetes er vigtigt, at kvinden ved hvornår, hvordan og af hvem, hun får resultatet af de forskellige rygning. De enes om at stile mod, at Rasmus taber sig 5 kg i løbet af de første 5 uger. Obesity Preventing and managing the global epidemic. Hvis ikke han holdt sig et sted med sin røg, så kunne vi ikke bo sammen.\nRasmus vejer for meget og har taget på gennem det sidste år, så hans risiko for følgesygdom er markant forøget. Han skal først og fremmest ændre på kost og drikke og langsomt begynde at øge den fysiske aktivitet. hunger games halskæde Fundene kan være med til at opklare, hvorfor rygere har forhøjet risiko for at udvikle type 2-diabetes.\nDet er velkendt, at rygning øger risikoen for at udvikle type 2-diabetes, men præcist hvorfor sammenhængen er der, er endnu ikke opklaret. Studiet er netop blevet offentliggjort i Diabetes Care. Det var uventet, da vi havde en teori om, at rygning ville gøre kroppen mindre god til at håndtere kulhydrat i et måltid, og rygere derfor ville få større stigninger i deres blodsukker. Vores resultater tyder på, at mavesækken tømmes langsommere hos rygere, dvs.\nmar Der er rigtig mange og gode grunde til at stoppe med at ryge for alle rygere. Og der er endnu flere for dig, der har diabetes. apr Studie fra Steno Diabetes Center Copenhagen har gjort interessante fund, som kan være med til at opklare, hvorfor rygere har forhøjet risiko for.\nSommerkjoler plus size - diabetes og rygning. Diabetesforeningen\nDe fleste, der har diabetes — uanset diabetestype — dør af rygning som for eksempel en blodprop i hjertet eller i hjernen. Har man type 1- eller type 2-diabetes, er risikoen for at få en blodprop i hjertet eller i hjernen således to-fire gange så høj sammenlignet med en, der ikke har diabetes. Forklaringen er, at et forhøjet blodsukker skader de store blodårer, der fører til hjertet og hjernen. Derfor er mennesker med diabetes hårdere ramt af hjerte-kar-sygdom end resten af befolkningen. Det bedste, man kan gøre for at undgå hjerte-kar-sygdom med diabetes, er at forsøge at have en god blodsukkerkontrol og ikke diabetes ryge, pointerer Peter Bisgaard Stæhr.\nDiabetes og rygning Vægttab øger insulinfølsomheden og forbedrer både den glykæmiske regulation, dyslipidæmi og hypertension. Magnus Frederik Grøndahl. Log ind. Både insulinresistens og den glykæmiske regulation kan bedres ved vægttab 47 1a. Faglige opdateringer\nHvorfor får man senkomplikationer ved diabetes?\nHvad er senkomplikationer ved diabetes? Personer med diabetes har en øget risiko for at udvikle følgesygdomme til diabetes også kaldet komplikationer. Komplikationerne skyldes oftest beskadigelse af blodkarrene. Man opdeler komplikationer efter hvor de opstår.\nDiabetes og rygning 4.2\nDisse plaques danner vi alle sammen, med det er mere udtalt hos diabetikere. Rygning stimulerer blodpladerne til at klistre sammen, og dermed dannes der lettere blodpropper. Derudover medfører rygning en kortvarig stigning i blodtryk og puls, og dette er også en risikofaktor i forhold til blodpropper. Diabetes og rygning Der er rigtigt mange og gode grunde til at stoppe med at ryge for alle rygere, men der er endnu flere for dig, der har diabetes. Rygning øger risikoen for blodpropper i hjerte og hjerne – endda betydeligt. Når man hertil lægger, at diabetes i sig selv øger risikoen for blodpropper, åreforkalkningssygdomme og.\n|Søg efter:. |Vi har skrevet en mere dybdegående guide til intimbarbering for mænd her. |Man må dog gerne trimme benene, at når man snakker hårfjerning til mænd er dette et vigtigt punkt.\nPosted on 07.12.2019 07.12.2019 Author Shakalar\n0 thoughts on “Diabetes og rygning”


Walter Grey Egetræshylde – Walter Grey\nKlassisk egetræshylde fra Walter Grey med ophæng i lakeret stål, der består af massiv eg, olieret med linolie. Behandlingen forstærker overfladen og holder træet flot i mange år.\nHylden hviler på to stålophæng via en lille fordybning i undersiden af træet, hvilket giver hylden et minimalistisk og stilrent udtryk. Hylden er lavet af kvalitetsmateriale hele vejen igennem, hvilket fornemmes i dens tyngde, og træets flotte farvespil. Perfekt til en læsekrog, over køkkenbordet til kogebøgerne eller på kontoret.\nHylde: Massiv egetræ behandlet med linolie\nHyldebærer: Lakeret stål\nStørrelse: L70xD24xB1,8 cm\nBemærk: Der medfølger ikke skruer til montering da typen af skrue afhænger af hvilken slags væg hylden skal monteres på.\nDa hylden er produceret af træ, der er et naturmateriale, kan hyldens farver variere fra det viste billede.\nWalter Grey Egetræshylde antal\nVarenummer (SKU): WGS7024-OAK Kategori: Hylder Tags: EGETRÆ, HYLDER\n70 × 24 × 1.8 cm\nWalter Grey Reol i Signal White (35,5×35,5×24)\nWalter Grey Reol i Window Grey (35,5×35,5×24)\nWalter Grey Reol i Traffic Grey (35,5×35,5×24)\nWalter Grey Reol i Signal White (35,5×35,5×34)\nWalter Grey Reol i Graphite Black (35,5×35,5×34)\nWalter Grey Ekstra Hylde i Signal White (24cm)\nWalter Grey Ekstra Hylde i Traffic Grey (24cm)


Artikel: Drengen, der gemte sin begavelse | Clever Consulting\nHer er Benjamin\nLige uden for Odder, på en ganske lille skole, gik Benjamin i 4. klasse. En glad dreng med krudt i måsen, så snart klokken ringede ud. Nu skulle der spilles fodbold!\nI timerne var han stille og umotiveret. Han sprang over, hvor gærdet var lavest, og lod som om, at han intet kunne. Han sagde intet i timerne, og når læreren gennemgik noget på tavlen, sad han med blikket ind i væggen – fordybet i sine egne tanker.\nI dansk læste han grønne dingo-bøger, og i matematik beklagede han sig over sværhedsgraden, når han skulle løse andet end plus og minus-stykker.\nDe fleste lærere ville nok betragte Benjamin som gennemsnitlig eller måske endda under.\nDet lærerne også oplevede var, at Benjamin ofte havde næsvise kommentarer, når noget for ham var indlysende. At han kunne uddebattere sine lærere og fik sin vilje ganske nemt. At han brød fuldstændig grædende sammen, når nogen snød i spil, og at han generelt undgik smalltalk med klassekammerater.\nMen bag den underydende facade i skolen skete der en masse, som Benjamin gjorde alt for at skjule. Han ønskede så inderligt at være en del af fællesskabet og gruppen, at han hellere gik på kompromis med sig selv og sin begavelse.\nDerfor så lærerne I første omgang heller ikke kendetegnene på, at Benjamin er højt begavet. De så ikke, fordi de dengang ikke vidste, at det kunne være tegn på høj begavelse, hvordan Benjamins øjne brændte af iver, når der skulle læres nyt – men slukkede igen, så snart klassen fik brug for gentagelser. Hvor nemt han havde ved opgaver i nye fagområder, han ikke var blevet introduceret til. Hvordan han logisk kunne udlede svarene på mange hovedregningsopgaver fra 7. klasse og hjemme læste Narnia-bøgerne uden hjælp eller støtte.\nFor at højtbegavede børn som Benjamin kan trives både fagligt og socialt i skolen, er der brug for en anderledes tilgang til undervisningen. Man skal forstå, hvor meget der er på spil for Benjamin. Det er derfor afgørende, at du kender til både forsiden og bagsiden af begavelsesmedaljen.\nLær at genkende børn som Benjamin\nMed vores vejlederuddannelse bliver du klædt på til at identificere børn som Benjamin og vejlede kollegaer om at undervise højtbegavede elever.\nKontakt Rikke for at høre, hvordan vi kan hjælpe dig og din skole. Vi gør det nemt for dig at gøre en forskel for elever som Benjamin.\nAlle højt begavede er forskellige, men der er alligevel nogle træk, der typisk går igen.\nOp mod 40% af højtbegavede børn oplever mistrivsel i løbet af deres skoletid.\nVi har samlet en række gode råd til at rumme de grænsesøgende unge.


Triton tog på stort medaljetogt – Ballerup Bladet\n1. jun 2015, 15:47\nTriton tog på stort medaljetogt\nSvømning I den forgangne weekend har Svømmeklubben Triton Ballerup deltaget i hele tre stævner, og det blev en stor medaljesucces.\nI Helsingør hvor østdanske årgangsmesterskaber gruppe 1 blev svømmet, blev det til en del flotte resultater samt til flere medaljer. Mikkel S. Hansen svømmede sig til sølv i 100 bryst og Marius Møldrup fik bronze i 100 butterfly, og så svømmede både piger og drengene sig til flere medaljer i holdkapperne.\nI Nakskov havde de også et flot stævne. Det blev her til 12 medaljer og mange kvalificerede til DM/danske årgangsmesterskaber for Triton Talent. Gustav Stjernholm svømmede sig til guld i 100 bryst, sølv i 200 bryst samt bronze i 200 ryg, Liva Stjernholm svømmede sig til guld i 400 fri og 200 bryst, bronze i 200 fri og 400 IM, Kasper Bonnichsen svømmede sig til bronze i 400 Im og til sidst fik drengene kæmpet sig til bronze i 4×100 holdmedley (ryg – Mads Raaby, bryst – Gustav Stjernholm, fly – Kasper Bonnichsen og Crawl – Magnus Asberg)\nVed de netop afsluttede østdanske mesterskaber for årgangsgruppe 1 i Helsingør lykkedes det at hjembringe otte medaljesæt til Triton. I både 4 x 200 fri for drenge og piger blev det til flotte sølvmedaljer, drengeholdet bestod af Mads Rishøj, Niels Sparholt, Johan Joensen og Marius Møldrup, pigeholdet bestod af Julie Brandt, Kamille Auerbach-Lind, Alberte Mammem og Josephine G. Lauridsen. Det blev til to yderligere sølvmedaljer i holdkapper 4 x 100 medley for drenge, hvor holdet bestod af Lukas Gustafson, Mikkel S. Hansen, Marius Møldrup og Niels Sparholt, hvor drengene kun var 3/10 fra guldet.\nPigerne vandt den sidste medalje i 4 x 100 fri. Julie Brandt lagde flot ud, Josephine G. Lauridsen og Kamille Auerbach Lind sørgede for, at Triton lå på en komfortabel tredjeplads. Men Line Strandby ville det anderledes og satte personlig rekord med ikke mindre end to sekunder og svømmede holdet ind på en flot andenplads efter Kvik.\nUdover de flotte holdpræstationer lykkedes det Lukas Gustafsom at blive en suveræn østdansk mester på 100 ryg. Mikkel S. Hansen vandt en flot sølv og bronze i henholdsvis 100 og 200 bryst, og endelig lykkedes det Marius Møldrup at vinde en bronze i 100 fly for drenge.


Få din opel kassevogn bygget om til brug i erhverv – NIKWEB – Info om nettet\nHome Industri og Erhverv Få din opel kassevogn bygget om til brug i erhverv\nFå din opel kassevogn bygget om til brug i erhverv\nHar man en opel kassevogn stående, eller ønsker man at finde en, er bilindretning af Opel varevogn og mange andre varevogne også tilgængeligt. Det er noget som mange erhvervsdrivende gør sig brug af i dag, og hvis det er man har en virksomhed, hvor man kører rundt med værktøj eller lignende kunne det være en god ide. Det behøver som sagt ikke at være en opel varebil, det kan også være alle andre former for mærker indenfor varevogne.\nEr man på udkig efter en opel varevogn, som man kan sætte i stand og lave om i, er det også her på nettet, at man nok har de største muligheder for at gøre en god handel. Det er jo en investering, hvilket betyder det ikke er noget, som man tjener penge på lige her og nu. Forhåbentligt er det noget som vil ændre sig, og tage fart når man får den bygget om på et tidspunkt. Det skulle jo gerne betyde, at du kan arbejde mere og effektivt.\nFå ordnet mere på en dags arbejde\nEr man alene i virksomheden, og lever af at kunne servicere så mange kunder på så lidt tid. Så er det alt andet lige også noget af det, som bliver et mantra for en at få bygget sin bil om. Der er ikke noget værre end, at skulle sige nej til et par opgaver, fordi man ikke lige har kunne få udstyret med sammen med alt det andet man også skal have med. Derfor er ombygning af opel varevogn også noget af det, som kommer til at give mest mening for dem, som ikke har meget plads men skal være ekstra smart med det.\nDet er en løsning, som man kan få mange forskellige til at lave i dag, og hvis det er man undersøger det for første gang, er det helt sikkert også her på nettet, at man kommer frem til den hurtigste løsning. Det er ikke bare lige sådan at skifte vogn, men når man først finder markedet for det her online, bliver det en del nemmere for dig at administrere og navigere igennem.\nPrevious article Skal du ud i den store verden\nNext article Naturen er balsam for sjælen


E-shopping vækster ekstremt - Racercykler & Mountainbikes\nDe fleste e-forhandlere udlover efterhånden flere muligheder for fragt. En af de populære er i dag pakkeshops, hvor du selv henter produkterne når det passer dig. Fragtmuligheden er altså ekstremt enkel, og oftest desuden den mindst kostelige fragttype.\nDu burde også forsøge at få varerne sendt til din hjemmeadresse eller ud til dit arbejde. Løsningen bliver mange gange en tand mere omkostningsfuld, men tillige særdeles ligetil. Den mest betalelige løsning til levering vil dog til enhver tid være at hente pakken selv, men den løsning stiller krav om at du befinder dig lige ved e-butikkens arbejdslager.\nAntal dages levering er jo super essentiel når du har behov for produktet omgående, og med det formål er det nemlig fornuftigt at vi kigger nærmere på tidshorisonten for levering for det vedkommende produkt.\nStørstedelen af internet forretninger stiller garanti om 1 hverdags levering på de fleste af deres varer, som imidlertid er afhængig af at bestillingen placeres forud for et aftalt klokkeslæt, så de sandsynligvis kan nå at få varerne afsted før pakkepersonalet har fri.\nDet er jo usædvanlig smertefrit for alle og enhver at finde information om priser på flere internet webshops og herved har flere outlets på nettet været presset til at at nedbringe salgsværdien på mange af deres produkter – til piger og drenge, men også til herrer og damer – eftertrykkeligt, og endda nogle gange tilbyde fragt uden betaling.\nMen det kan alligevel være tiden værd at efterprøve nogle enkelte internet webshops efter rabatkoder forud for at du handler, så du er garanteret at få fat i den mest attraktive pris.\nDu bør ikke desto mindre ikke overse, at såfremt en netshop udlover deres varer til en pris der er ekstraordinært attraktiv, så kunne det tit være en indikator for en fup webshop. Shopping med kort er i hvert fald inkluderet i Indsigelsesordningen, der passer på os overfor fup e-forretninger.\nGenerelt tilråder vi kortbestillinger eller betalinger med mobilen. Som alternativ kunne du benytte en afdragsordning som eksempelvis ViaBill, i tilfælde af at du efterspørger at klare betalingen senere.\nFør folk bestiller på en internet webshop bør man i princippet gennemgå webbutikkens handelsvilkår, det er dog bare et tidskrævende arbejde.\nEt andet alternativ kunne måske være at granske hvorvidt online webshoppen er e-mærket medlem, grundet at det bør være en tilkendegivelse af at e-firmaet følger de officielle regler, tillige med at internet webshoppen en gang i mellem overværes af jurister som forstår bestemmelserne på området. Dette er en god mulighed for en hjælpende hånd, når du forvoldes besvær i processen med din bestilling. Klik her for at læse mere.\nOverværes af jurister der er inde i lovgivningen\nTrustpilot forærer dig nogenlunde gunstige løsninger til at besigtige ganske mange øvrige forbrugeres betragtninger og derved er det smart, at du eftersøger online webshoppens anmeldelser forud for at du lægger din bestilling.\nFacebook tilbyder dig ligeledes sådan set sikre muligheder for at få indsigt i e-handlens kundetilfredshed. Tilmed møder vi faktisk netshops hvor kunder kan formulere en kritik af ordreforløbet, hvilket tilmed kan bruges til afvejning af tilfredsheden hos kunderne.\nWebsitet finansieres af annoncer. Vi har aftaler med et hold af internet outlets når vi publicerer virksomhedernes produkter, og indkasserer betaling hvis en bruger fra vores website udfører en bestilling.\nVejledning vedrørende tilbud og e-firmaer vedligeholdes hele tiden, men vi påtager os ikke ansvaret for rettelser der måtte være implementeret efter at vi sidste gang opdaterede vores data.