Kalibrering af AGL-model og effekter af politikændringer - PDF\nKalibrering af AGL-model og effekter af politikændringer\nDownload "Kalibrering af AGL-model og effekter af politikændringer"\n1 d David Tønners (DØRS) Kalibrering af AGL-model og effekter af politikændringer I Dansk Økonomi, efterår 2014 anvendes en AGL-model til at analysere konsekvenserne af ændringer i dagpengesystemet især med henblik på strukturel ledighed. Dette notat dokumenterer modellens kalibrering og præsenterer effekten af forskellige politikændringer samt følsomhedsanalyser. Notatet skal ses i sammenhæng med det tekniske baggrundsnotat, der beskriver de enkelte relationer i modellen. I Dansk Økonomi, efterår 2014 anvendes en kalibreret AGL-model til at vurdere konsekvenserne for strukturel ledighed af forskellige typer af ændringer i dagpengesystemet. Modellens enkelte relationer er beskrevet i et teknisk dokumentationsnotat (jf. Tønners (2014)). I dette notat beskrives først modellens kalibrering, dvs. valg af parameterværdier, i afsnit 1.1. Derefter beskrives i afsnit 1.2 effekten af forskellige politikændringer, når den kalibrerede model anvendes. Endelig præsenteres i afsnit 1.3 forskellige følsomhedsanalyser, med henblik på at vise, hvordan ændrede antagelser påvirker de enkelte politikændringers effekt på strukturel ledighed. 1.1 Kalibrering af modellen Modellen er kalibreret til årlige værdier, og der tages udgangspunkt i en strukturel ligevægt i 2020, hvor dagpengereformen fra 2010 er fuldt indfaset. Dagpengeniveauet relativt til den gennemsnitlige lønindkomst, dvs. parameteren, tager udgangspunkt i seneste SMEC-fremskrivning af variablen BTYD, der er på 0,46 i Denne er opgjort før-skat (men efter arbejdsmarkedsbidrag), og niveauet er derfor opskrevet med en faktor 1,15. 1 Derfor er. Kontanthjælpsniveauet er sat til 65 pct. af dagpengeniveauet 2, således at. Som nævnt i det tekniske 1 Svarende til regneeksemplet i Fordeling og Incitamenter, Dette svarer til forholdet mellem SMEC-variablene ttyks og ttyd i Dansk Økonomi, forår 2014.\n2 baggrundsnotat er modellen ikke indrettet således, at det er meningsfuldt at medtage modregningen i kontanthjælpssystemet. Dagpengeperiodens længde bestemmes i modellen af parameteren. En ledig, der ikke finder beskæftigelse er i gennemsnit i hver enkelt dagpengeanciennitetsgruppe i periodelængden. Da der i modellen er inkluderet 8 dagpengeanciennitetsgrupper, skal hver af disse svare til et kvartal i udgangspunktet med en to-årig dagpengeperiode. Derfor er i udgangspunktet. Tilsvarende er, svarende til et generelt genoptjeningskrav på et år. Andelen af arbejdsstyrken, der er medlem af en A-kasse er sat til 0,8, svarende til 80 pct. Andelen af dagpengeudgifterne, der finansieres via skatter,, er sat til 0,2. 3 Modellen er kalibreret til at reproducere følgende egenskaber: En ledighedsprocent på 3 pct., omtrent svarende til fremskrivningen af nettoledighedsprocenten til 2020 i Dansk Økonomi, efterår 2014 At en tilbagerulning af dagpengereformen (dvs. en tilbagevenden til en fireårig dagpengeperiode og en genindførelse af særreglen for genoptjeningskravet for ledige, der har opbrugt dagpengeretten) forøger ledigheden med ca. 0,5 pct.point, svarende til resultatet af analyserne i afsnit II.4 i Dansk Økonomi, efterår 2014 At andelen af ledige, der modtager dagpenge, udgør 80 pct. af den samlede ledighed, omtrent svarende til fremskrivningen i Dansk Økonomi, efterår De resterende 20 pct. af ledige udgøres af to grupper o Ledige uden A-kassemedlemskab udgør 15 pct. af den samlede ledighed o Ledige med A-kassemedlemskab, der har opbrugt dagpengeretten, udgør 5 pct. af den samlede ledighed For at sikre at ledigheden udgør 3 pct. af arbejdsstyrken i udgangspunktet justeres virksomhedernes omkostning ved at holde et jobopslag,. Jo højere denne værdi er, jo lavere er arbejdsmarkedets stramhedsgrad i ligevægt, jf. free entry betingelsen i ligning (28) i det tekniske baggrundsnotat (virksomhederne vil således slå færre job op jo højere omkostningerne herved er). En lavere værdi af arbejdsmarkedets stramhedsgrad vil reducere overgangen fra ledighed til beskæftigelse for alle grupper af ledige, og jo højere vil ledigheden dermed være. Det primære håndtag til at sikre, at en tilbagerulning af dagpengereformen forøger ledighedsprocenten med ca. 0,5 pct.point, er parameteren, der beskriver, hvor højt glæden ved fritid vægtes relativt til forbrug. Tilbagerulningen af reformen er konkret modelleret som en overgang fra en situation, hvor og til en situation, hvor og, svarende til en fireårig dagpengeperiode og et genoptjeningskrav for 3 Dette svarer til fremskrivningen til 2020 i Dansk Økonomi, forår\n3 de ledige, der har opbrugt dagpengeretten på et halvt år. er generelt en nøgleparameter i forhold til, i hvor høj grad ændringer i dagpengesystemet slår igennem på ændringer i de lediges valg af søgeintensitet, jf. ligning (21) i det tilhørende modeldokumentationsnotat. En høj værdi af trækker således i retning af, at ændringer i dagpengesystemets indretning og generøsitet slår relativt kraftigt igennem på ændringer i jobsøgeintensiteten og dermed i ledigheden. I modellens kalibrering er denne parameter sat til 0,8, som er en anelse højere end i Fredriksson og Holmlund (2001), hvor den sættes til 0,7. Den sidste egenskab, fordelingen af den samlede ledighed på dagpengemodtagere mv., er primært sikret via valget af jobsøgningseffektiviteten for de enkelte dagpengeanciennitetsgrupper, dvs. parametrene,,,, og. Disse parametre er således medbestemmende for de enkelte ledighedsanciennitetsgruppers overgangsrater til beskæftigelse og derigennem for bestanden af de enkelte grupper. De anvendte værdier for,,, og er vist i figur 1, idet ledighedsanciennitetsgrupperne 9 og 10 i figuren repræsenterer gruppen af ledige, der har opbrugt dagpengeretten. Som nævnt i det tilhørende modeldokumentationsnotat er der flere forskellige måder at fortolke den høje jobsøgningseffektivitet i begyndelsen af et dagpengeforløb på. Det er ikke valgt, at lægge en præcis profil ind for overgangsraterne til beskæftigelse, men derimod kun at sikre, at overgangsraten er høj for nyledige, hvilket øger modellens empiriske konsistens. For gruppen af ledige uden A-kassemedlemskab er der sat. Figur 1 ledige 1,1 Jobsøgningseffektivitet som funktion af ledighedsanciennitet for forsikrede 1 0,9 0,8 0,7 0,6 0, NB: I udgangspunktet med en toårig dagpengeperiode svarer hvert af punkterne på x-aksen til et kvartals varighed. 9. kvartal repræsenterer gruppen af ledige, der har opbrugt dagpengeretten - 3 -\n4 Den resulterende profil for overgangsraterne til beskæftigelse og fordelingen af ledige på de enkelte dagpengeanciennitetsgrupper er i illustreret i figur 2 og 3. Overgangsraterne til beskæftigelse begynder i modellen at stige tidligt i ledighedsforløbet. Empirisk begynder overgangsraterne først at stige relativt sent i et dagpengeforløb, men det er ikke valgt at justere modellen ind efter dette. Bemærk også, at fordelingen af ledige på de enkelte anciennitetsgrupper er endogen i modellen, og derfor vil ændre sig, når der eksempelvis ændres på dagpengesystemet. Figur 2 3 Overgangsrater til beskæftigelse for dagpengemodtagere 2,5 2 1,5 1 0, NB: I udgangspunktet med en toårig dagpengeperiode svarer hvert af punkterne på x-aksen til et kvartals varighed. Når overgangsraten for den første gruppe eks. er 2,5 kan det fortolkes som, at en nyledig i gennemsnit vil befinde sig knap 2 måneder (=1/(4 + 2,5)*12) i første ledighedsanciennitetsgruppe. Med hensyn til matchingfunktionen (ligning (5) i modeldokumentationsnotatet) antages det, som det er for vane i litteraturen, at denne er af Cobb-Douglas typen, dvs.: Parameteren er sat til 0,65, i overensstemmelse med estimationsresultaterne i Dansk Økonomi, efterår 2012, hvor en matchingfunktion blev estimeret for dansk økonomi for perioderne og Niveauvariablen er tilpasset således, at antallet af jobmatch per ledig stilling svarer til 0,7, som i Pedersen (2012). 4 4 Simulationer har vist, at værdien af ikke er afgørende for effekten af ændringer i dagpengesystemet, når modellens simuleres for et givet ledighedsniveau i udgangspunktet\n5 Figur 3 35 Fordeling af dagpengeledige på de enkelte anciennitetsgrupper NB: I udgangspunktet med en toårig dagpengeperiode svarer hvert af punkterne på x-aksen til et kvartals varighed. y-aksen angiver pct. af den samlede ledighed blandt dagpengemodtagere. Derudover er der valgt følgende parameterværdier: Jobdestruktionsraten,, er sat til 0,063, hvilket er i overensstemmelse med resultaterne i eksempelvis kapitel 2 i Dansk Økonomi, efterår Husholdningernes tidspræferencerate og renten er sat til 3,5 pct. svarende til Andelen af de beskæftigedes tid, der anvendes på at arbejde, dvs. er sat til 0,5 Risiko-aversions parameteren er sat til 1, som i Fredriksson og Holmlund (2001), svarende til at elementarnyttefunktionen er logaritmisk i forbruget. Nogle empiriske studier finder en risiko-aversions parameter over 1. Som det er kutyme i litteraturen sættes, dvs. at for gruppen af A- kassemedlemmer antages det, at arbejdstager og arbejdsgiver har lige stor forhandlingsstyrke. For ikke-medlemmerne sættes arbejdernes forhandlingsstyrke en anelse højere for at sikre, at deres løn ikke afviger fra det generelle lønniveau i økonomien Produktiviteten,, er sat til 1,03, således at den samlede produktion i udgangspunktet normeres til 1. Ændringer i produktivitetsniveauet slår igennem i lønninger og ikke i ledigheden, og valget af udgør dermed blot en normering af produktionen og det gennemsnitlige lønniveau Endelig er parameteren afgørende for, hvor stor en andel af de nyledige, der lever op til det skærpede beskæftigelseskrav i den modeludvidelse, der præsenteres i afsnit 3 i det tekniske baggrundsnotat. Ved at vælge på 0,009705, sikres det, at andelen af nyledige, der opfylder det skærpede beskæftigelseskrav udgør 20 pct., svarende til den andel, der findes empirisk i afsnit II.5 i Dansk Økonomi, efterår\n6 1.2 Effekten af politikændringer I det følgende anvendes den kalibrerede model til at analysere følgende politikændringer: A) En generel stigning i dagpengeniveauet på 10 pct. for et fastholdt kontanthjælpsniveau B) En generel stigning i såvel dagpengeniveauet som kontanthjælpsniveauet på 10 pct. C) En stigning i dagpengeniveauet for ledige i første ledighedsanciennitetsgruppe på 25 pct. finansieret via et lavere dagpengeniveau for de øvrige dagpengemodtagere D) En stigning i dagpengeniveauet for ledige i første ledighedsanciennitetsgruppe på 25 pct. finansieret via højere skatter og højere A-kassebidrag E) Et lempeligere genoptjeningskrav, herunder: 1. Et lempeligere genoptjeningskrav for de ledige, der har opbrugt dagpengeretten (dvs. en genindførsel af den særregel, der gjaldt inden dagpengereformens ikrafttrædelse) 2. Et lempeligere genoptjeningskrav for alle Eksperiment C), D) og E) er nævnt i kapitel II i Dansk Økonomi, efterår Eksperiment A) består i en stigning på 10 pct. i dagpengeniveauet for alle dagpengemodtagere, finansieret via en højere skattesats og et højere A-kassekontingent. I dette eksperiment holdes kontanthjælpsniveauet uændret. Samlet stiger ledigheden med 0,34 pct.point, svarende til ca. 11 pct., jf. tabel 1. Dermed er elasticiteten i ledigheden med hensyn til dagpengeniveauet lige omkring 1 (elasticiteten angiver den relative ændring i ledigheden delt med den relative ændring i dagpengeniveauet). Den højere ledighed er primært et resultat af en reduktion i jobsøgningsintensiteten blandt de ledige dagpengemodtagere, som følge af at gevinsten ved at overgå til beskæftigelse mindskes. Den lavere jobsøgningsintensitet sætter sig i lavere overgangsrater til beskæftigelse for de ledige, og dermed en højere ledighed. Jobsøgningsintensiteten reduceres primært blandt dagpengemodtagere med lav ledighedsanciennitet, jf. figur 4. Dette skyldes, at disse kan forvente, at få størst glæde af det øgede dagpengeniveau. Såfremt de lediges valg af jobsøgningsintensitet holdes uændret i modellen medfører det højere dagpengeniveau kun en stigning i ledigheden på 0,07 pct.point, hvilket illustrerer, at lavere jobsøgningsintensitet er den primære årsag til den højere ledighed. Når ledigheden alligevel forøges for en uændret jobsøgningsintensitet skyldes det, at det mere generøse dagpengesystem skaber en tendens til et øget lønpres blandt beskæftigede med fuld dagpengeret, som udgør størstedelen af de beskæftigede\n7 Tendensen til højere lønninger reducerer virksomhedernes forventede gevinst ved at slå et job op og medfører dermed et fald i antallet af opslåede job. Sammen med det højere antal ledige 5 fører dette til et fald i arbejdsmarkedets stramhedsgrad (antallet af ledige stillinger relativt til det effektive søgeinput fra ledige) og trækker dermed yderligere i retning af lavere overgangsrater til beskæftigelse, jf. ligning (6) i det tekniske baggrundsnotat. De dårligere beskæftigelsesudsigter trækker endvidere i retning af at moderere de højere lønkrav blandt beskæftigede med fuld dagpengeret, og beskæftigede, der overgår til en ledighedsgruppe med relativt høj dagpengeanciennitet i tilfælde af afskedigelse, opnår samlet lavere lønninger. Figur 4 0,7 Søgeintensitet for forsikrede ledige 0,6 0,5 0,4 0,3 Udgangspunkt Eksperiment a Eksperiment b 0, NB: I udgangspunktet med en toårig dagpengeperiode svarer hvert af punkterne på x-aksen til et kvartals varighed. 9. kvartal repræsenterer gruppen af ledige, der har opbrugt dagpengeretten I eksperiment B) forøges dagpengeniveauet igen med 10 pct., men denne gang forøges kontanthjælpsniveauet ligeledes med 10 pct. I dette tilfælde medfører eksperimentet en stigning i ledigheden på 0,54 pct.point. I forhold til eksperiment A) reduceres søgeintensiteten nu især for de ledige dagpengemodtagere, der har høj dagpengeanciennitet, idet disse har størst risiko for at nå at opbruge dagpengeretten, og dermed i forventede termer er de ledige dagpengemodtagere, der får størst glæde af det højere kontanthjælpsniveau. Ligeledes reduceres jobsøgningsintensiteten for de ledige, der har opbrugt dagpengeretten og ledige uden A-kassemedlemskab, hvilket ligeledes bidrager til den højere ledighed. Ligesom i eksperiment A) trækker et forøget lønpres i retning af mindre jobskabelse og dermed en højere ledighed. Sammenlignet med eksperiment A) forøges lønningerne for alle beskæftigede A-kassemedlemmer. Effekten 5 Den lavere søgeintensitet blandt ledige trækker i retning af et lavere effektivt søgeinput, men denne effekt domineres dog af, at der bliver flere ledige til at søge - 7 -\n8 er størst for de beskæftigede, der ved overgang til ledighed overgår til en ledighedsgruppe med høj dagpengeanciennitet og for de beskæftigede A- kassemedlemmer, der ikke har ret til dagpenge i tilfælde af fyring. Når effekten af at forøge kontanthjælpsniveauet (dvs. overgangen fra eksperiment A) til B)) er relativt stor i forhold til effekten af at forøge dagpengeniveauet skal det blandt andet ses i lyset af, at gruppen uden A-kassemedlemskab reagerer på et højere kontanthjælpsniveau, men ikke umiddelbart reagerer på et højere dagpengeniveau. Eksperiment C) består i en omlægning af dagpengesystemet, således at ydelsesniveauet forøges for ledige i første ledighedsanciennitetsgruppe, mens det til gengæld reduceres for de øvrige dagpengemodtagere. Konkret betragtes et eksperiment, hvor ydelsesniveauet hæves med 25 pct. for ledige i første ledighedsanciennitetsgruppe, mens ydelsesniveauet reduceres 10 pct. for de øvrige dagpengemodtagere 6. Denne omlægning medfører en reduktion i ledigheden på 0,19 pct.point, primært som konsekvens af højere søgeintensitet. Den øgede søgeintensitet er mest markant for de dagpengemodtagere, der modtager en lavere ydelse og i særdeleshed for dem med relativt lav ledighedsanciennitet. For gruppen med lavest ledighedsanciennitet, der opnår et højere dagpengeniveau, er der en beskeden stigning i søgeintensiteten. Den negative incitamentseffekt som følge af det højere øjeblikkelige dagpengeniveau modvirkes således af at risikoen for at forblive ledig, og dermed opnå en lavere dagpengeydelse i fremtiden, trækker i retning af mere intensiveret jobsøgning. Da disse ledige kun forøger søgeintensiteten relativt lidt i forhold til de øvrige dagpengemodtagere, sker der en stigning i den andel af den samlede dagpengeledighed, der udgøres af ledige på første kvartal. For den betragtede omlægning, der er mekanisk finansieret, er der ikke nogen tendens til øget lønpres blandt de beskæftigede, der har fuld dagpengeret. Dette skal ses i lyset af, at beskæftigede med fuld dagpengeret godt nok kan se frem til en højere ydelse umiddelbart efter en eventuel afskedigelse, men at de samtidige tager højde for den lavere ydelse i tilfælde af længerevarende ledighed. Idet omlægningen er finansieret mekanisk og den samlede ledighed falder, vil de gennemsnitlige dagpengeudgifter ligeledes falde, hvorved dagpengesystemet reelt er blevet mindre generøst. Anvendes de lavere dagpengeudgifter derimod til at forøge dagpengeniveauet vil der være en tendens til højere lønninger, der trækker i retning af lavere jobskabelse og højere ledighed. Ligeledes vil søgeintensitet blive reduceret relativt til den mekanisk finansierede omlægning. Samlet peger modelberegningerne dog fortsat i retning af en reduktion i ledigheden. 6 Den præcise finansieringsprofil er valgt således at omlægningen er finansieret med den ledighedsanciennitetsfordeling der forefindes for 2012 tilpasset til en to-årig dagpengeperiode, jf. afsnit II.5 i Dansk Økonomi, efterår AGL-modellens ledighedsfordeling på tværs af ledighedsanciennitetsgrupper svarer imidlertid ikke fuldstændigt til denne ledighedsanciennitetsfordeling, blandt andet fordi AGL-modellen er kalibreret til en to-årig dagpengeperiode. Forskellen er dog så lille, at den betragtede omlægning også svarer omtrent til en mekanisk finansieret omlægning indenfor rammerne af AGLmodellen\n9 I eksperiment D) betragtes igen en stigning i dagpengeniveauet for ledige i første ledighedsanciennitetsgruppe på 25 pct., men denne gang finansieres det via højere skatter og et højere A-kassebidrag. Der er således ikke nogen dagpengemodtagere, der opnår et lavere ydelsesniveau. Dermed reduceres søgeintensiteten entydigt for ledige dagpengemodtagere i første ledighedsanciennitetsgruppe. Den højere dagpengeydelse i starten af et ledighedsforløb skaber desuden en tendens til øget lønpres for beskæftigede med fuld dagpengeret. Ledigheden stiger som resultat af de to nævnte effekter med 0,07 pct.point. De øvrige dagpengemodtagere forøger omvendt deres søgeintensitet en anelse. Dette skyldes, at disse tager højde for, at gevinsten ved at komme i beskæftigelse forøges, da de i tilfælde af at de når at genoptjene den fulde dagpengeret opnår et højere dagpengeniveau i tilfælde af afskedigelse. Effekten på disse lediges søgeintensitet er dog meget beskeden. I eksperiment E) betragtes et lempeligere genoptjeningskrav, således at dette forkortes fra et år til et halvt år for enten de ledige, der har opbrugt dagpengeretten (E.1), eller for alle ledige (E.2). Konkret analyseres E.1 som en overgang fra til for en fastholdt værdi af, mens E.2 analyseres som overgangen fra til. Et lempeligere genoptjeningskrav forøger den strukturelle ledighed, dels som følge af mindre intensiv jobsøgning blandt dagpengemodtagere og dels som følge af at en negativ indvirkning på virksomhedernes jobskabelse. Den lavere søgeintensitet blandt dagpengemodtagere skyldes, at et lempeligere genoptjeningskrav gør dagpengesystemet mere generøst, idet den fulde dagpengeret hurtigere genoptjenes, når en ledig kommer i beskæftigelse. Gruppen af ledige, der har opbrugt dagpengeretten forøger derimod sin søgeintensitet en anelse, idet det nu bliver mere attraktivt for denne gruppe at komme i beskæftigelse og dermed potentielt få adgang til det nu mere generøse dagpengesystem. Den øgede søgeintensitet for denne gruppe er dog kun beskeden, og gruppens størrelse er ligeledes beskeden i forhold til den samlede ledighed. Den samlede effekt vil derfor bestå i lavere jobsøgning blandt de ledige. Dertil kommer, at et lempeligere genoptjeningskrav skaber højere lønpres blandt beskæftigede med fuld dagpengeret, igen som udtryk for at dagpengesystemet er blevet mere generøst. Beskæftigede uden fuld dagpengeret vil desuden hurtigere genoptjene den fulde dagpengeret, og andelen af beskæftigede med fuld dagpengeret stiger derfor. Dette trækker ligeledes i retning af at forøge det gennemsnitlige lønniveau, da beskæftigede med fuld dagpengeret opnår højere lønninger end de øvrige beskæftigede. Det højere gennemsnitlige lønniveau bidrager til at reducere jobskabelsen, og dermed forøges ledigheden. I modsat retning trækker, at de beskæftigede, der ikke har ret til en fuld dagpengeperiode i tilfælde af fyring (herunder de beskæftigede A- kassemedlemmer, der ikke har ret til dagpenge i tilfælde af fyring) accepterer lavere lønninger, som følge af at de nu hurtigere kan se frem til at genoptjene dagpengeretten og dermed nå op på et højere lønniveau\n10 Samlet medfører en reduktion i genoptjeningskravet til et halvt år en ledighedsforøgelse på 0,06 pct.point såfremt det kun sker for de ledige, der har opbrugt dagpengeretten, mens det forøges med 0,10 pct.point såfremt det lempes for alle ledige. 1.3 Følsomhedsanalyser Der er naturligvis betydelig usikkerhed forbundet med at knytte værdier til de enkelte parametre i modellen. For at illustrere, hvordan ændrede forudsætninger omkring værdien af parametrene kan påvirke resultaterne af de ovenfor nævnte politikændringer betragtes følgende afvigelser fra den ovenfor beskrevne kalibrering: 1) En situation, hvor tilbagerulningen af dagpengereformen forøger den strukturelle ledighed med 0,33 pct.point, i stedet for 0,5 pct.point. Dette svarer til resultatet af analysen i afsnit II.4 i Dansk Økonomi, efterår 2014 når gruppen af ledige i 2009 anvendes som sammenligningsgrundlag. Modellens kalibrering justeres desuden således, at ledigheden i udgangspunktet udgør 3,2 pct. af arbejdsstyrken 2) En situation, hvor tilbagerulningen af dagpengereformen forøger den strukturelle ledighed med 0,68 pct.point, i stedet for 0,5 pct.point. Dette svarer til resultatet af analysen i afsnit II.4 i Dansk Økonomi, efterår 2014 når gruppen af ledige i 2008 anvendes som sammenligningsgrundlag. Modellens kalibrering justeres desuden således, at ledigheden i udgangspunktet udgør 2,8 pct. af arbejdsstyrken 3) En højere risikoaversionsparameter ( i stedet for ) 4) Et udgangspunkt, hvor ledigheden udgør 4 pct. af arbejdsstyrken i stedet for 3 pct. 5) En højere forhandlingsstyrke blandt arbejdere ( i stedet for ) 6) En lavere forhandlingsstyrke blandt arbejdere ( i stedet for ) 7) Et lavere kontanthjælpsniveau, således at det i udgangspunktet er 25 pct. lavere end i standardkalibrereingen Punkt 1) og 2) er oplagte at betragte, fordi der naturligvis knytter sig usikkerhed til den empiriske analyse, som modellen er kalibreret efter. 3), 5) og 6) er interessante fordi disse parameterværdier ikke bygger på empirisk evidens, men derimod er valgt udelukkende på baggrund af, hvad der er standard i litteraturen. Punkt 4) kan eks. vise konsekvenserne, hvis modellen i stedet for at tilpasses niveauet for nettoledigheden tilpasses niveauet for bruttoledigheden. Endelig er punkt 7) interessant, fordi det kan illustrere nogle af konsekvenserne af at medtage modregningen i kontanthjælpssystemet idet nogle af de ledige, der ikke er berettigede til dagpenge i praksis heller ikke vil være berettiget til kontanthjælp som følge af formue eller familieindkomst 7. 7 Det bør dog her bemærkes, at med det lavere kontanthjælpsniveau kan nedgangen i forbruget ved en overgang fra dagpengesystemet til kontanthjælpssystemet blive overvurderet, da ledige, der ikke er berettiget til kontanthjælp netop ikke er berettigede fordi de i praksis i nogen grad vil have mulighed for at reducere forbrugsnedgangen via et lavere opsparingsniveau. Dette tager modellen ikke højde for, da opsparing ikke er medtaget i modellen. Dette har betydning for modellens kalibrering idet forskellen mellem dagpenge- og kontanthjælpsniveauet er afgørende for effekten af en længere dagpengeperiode\n11 For 3) 7) er modellens kalibrering fortsat tilpasset således, at en tilbagerulning af dagpengereformen forøger ledigheden med 0,5 pct.point. For 3), 5), 6) og 7) er kalibreringen fortsat tilpasset således, at ledigheden i udgangspunktet udgør 3 pct. af arbejdsstyrken. Resultaterne af at ændre på modellens kalibrering er illustreret i tabel 1. For hver type kalibrering er vist effekten på den samlede ledighedsprocent ved de forskellige politikeksperimenter. Som nævnt er parameteren generelt afgørende for, hvor kraftigt ændringer i dagpengesystemet indvirker på de lediges søgeadfærd og dermed på ledighedsniveauet. I de to første afvigelser justeres henholdsvis ned og op for at kunne reproducere enten mindre eller større effekter af dagpengereformen. I det første tilfælde, hvor er lavere end i standardkalibreringen, vil ændringer i dagpengesystemet generelt have mindre indvirkning på ledighedsniveauet og vice versa. For disse to tilfælde betyder politikændringen i form af en generel stigning i dagpengeniveauet på 10 pct. eks. en effekt på ledigheden på henholdsvis 0,21 pct.point og 0,46 pct.point, svarende til en elasticitet på henholdsvis 0,7 og 1,6. De øvrige afvigelser fra standardkalibreringen ligger indenfor dette interval, bortset fra tilfældet, hvor ledigheden i udgangspunktet kalibreres til 4 pct. I dette tilfælde er elasticiteten på 0,6. En højere risikoaversionsparameter trækker alt andet lige i retning af at ledige reagerer mindre på ændringer og dagpengesystemet, herunder dagpengelængden. For at fastholde en ledighedseffekt af tilbagerulningen af dagpengereformen på 0,5 pct.point er derfor samtidig forøget. Den samlede effekt er, at effekterne af de betragtede politikændringer kun er marginalt forskellige fra standardkalibreringen, bortset fra eksperiment B), hvor effekten er en anelse større. Modellen er således relativt robust overfor en ændret antagelse om graden af risikoaversion, når effekten af tilbagerulningen af dagpengereformen vel at mærke fastholdes. Med et højere initialt ledighedsniveau er der alt andet lige en tendens til en større effekt af dagpengereformen, og er derfor samtidig reduceret. Den samlede effekt er, at politikændringerne har mindre effekt på ledighedsniveauet, bortset fra ændringer i genoptjeningskravet, som har en anelse større effekter. En højere forhandlingsstyrke for arbejderne gør generelt effekten af de betragtede politikændringer større, med undtagelse af ændringer i genoptjeningskravet, som bliver mindre. Det modsatte gør sig gældende for en lavere forhandlingsstyrke. At effekterne bliver større med en højere forhandlingsstyrke for arbejderne skal blandt andet ses i lyset af, at ændringer i dagpengesystemets generøsitet slår stærkere igennem på lønkravene og dermed på jobskabelsen\n12 Et lavere kontanthjælpsniveau i udgangspunktet forøger forskellen mellem dagpengeog kontanthjælpsniveauet og trækker dermed alt andet lige i retning af en større effekt af at ændre på dagpengelængden. Derfor er samtidig justeret ned. Dette bidrager til, at ændringer i dagpengesystemets generøsitet generelt har mindre effekter på ledighedsniveauet. Samtidig vil eksempelvis en generel forøgelse af dagpengeniveauet have en mindre effekt, fordi det bliver mere risikabelt for den enkelte ledige at reducere sin søgeintensitet idet understøttelsesniveauet i tilfælde af at den ledige når at opbruge sin dagpengeret er lavere 8. Effekterne af ændringer i genoptjeningskravet er til gengæld omtrent uændrede i forhold til standardkalibreringen. Litteratur Fredriksson, P. og B. Holmlund (2001): Optimal Unemployment Insurance in Search Equilibrium. Journal of Labor Economics, 19 (2), s Pedersen, J. (2012): Finanspolitik i makroøkonomiske modeller. Tønners, D. (2014): AGL-model til vurdering af effekten af ændringer i dagpengesystemet. Teknisk baggrundsnotat. 8 Effekten af en generel forøgelse af dagpengeniveauet afhænger i modellen desuden også af andre institutionelle forhold såsom dagpengeperiodens længde, genoptjeningskravet, det initiale dagpengeniveau og andelen af arbejdsstyrken, der er medlem af en A- kasse. En længere dagpengeperiode, et mere lempeligt genoptjeningskrav, et højere initialt dagpengeniveau og en større andel, der er medlem af en A-kasse trækker således alle i retning af, at gøre ledighedseffekten af at forøge dagpengeniveauet stor\n13 Tabel 1 Effekten på ledighedsprocenten i pct.point ved forskellige politikændringer og for forskellige modelkalibreringer A) B) C) D) E.1) E.2) 0) Standardkalibrering 0,34 0,54-0,19 0,07 0,06 0,10 1) Effekt af DP-reform på 0,24 0,39-0,15 0,05 0,05 0,08 0,33 pct.point 2) Effekt af DP-reform på 0,46 0,70-0,23 0,08 0,07 0,11 0,68 pct.point 3) Højere risikoaversion 0,37 0,60-0,21 0,08 0,06 0,11 4) Initial ledighed = 4% 0,25 0,49-0,17 0,05 0,08 0,11 5) Højere forhandlingsstyrke 0,46 0,67-0,23 0,09 0,03 0,06 for arbejdere 6) Lavere forhandlingsstyrke 0,26 0,46-0,16 0,05 0,10 0,15 for arbejdere 7) 25 pct. lavere kontanthjælpsniveau 0,21 0,31-0,13 0,05 0,06 0,11 i udgangspunktet NB: A) E.2) henviser til de politikændringer, der er oplistet på side 6.\nAGL-model til vurdering af effekten af ændringer i dagpengesystemet. Teknisk baggrundsnotat.\n6.10.2014 David Tønners (DØRS) AGL-model til vurdering af effekten af ændringer i dagpengesystemet. Teknisk baggrundsnotat. I dette notat beskrives den AGL-model, der anvendes til at vurdere konsekvenserne\nOKTOBER 2015 DAGPENGEMODELLEN TEKNISK ANALYSERAPPORT DAGPENGEKOMMISSIONEN SEKRETARIATET\nOKTOBER 21 DAGPENGEMODELLEN TEKNISK ANALYSERAPPORT DAGPENGEKOMMISSIONEN SEKRETARIATET Figur 1.1 Oversigt over dagpengemodellen Individniveau Makroniveau Persondata Regler og satser Statisk dagpengemodel\nKAPITEL II DAGPENGESYSTEMET\nKAPITEL II DAGPENGESYSTEMET II.1 Indledning Reform af dagpengesystemet Analyse af ændringer i dagpengesystemet Dagpenge forsikrer indkomst, mens kontanthjælp sikrer forsørgelse Dagpengereformen fra 2010\nDagpenge og ledighed. Resumé. Ivan Erik Kragh (+45) 60 68 13 05\nResumé Side 1 af 14 Indhold 1.1 Principper for ledighedsforsikring................................ 3 2.1 Fagforeningsmodel........................................ 5 2.2 Efficienslønsmodel........................................


Har du været i søvn og fundet den bedste måde at maksimere overskud og minimere risikoen ved dine forretningsmæssige investeringer på? Stop med at sy og dreje. Slap af, og gå med flowet.\nHvis din virksomhed skal vokse, skal du træffe vigtige beslutninger om, hvor du på langt sigt vil investere dine penge. Microsoft Excel kan hjælpe dig med at sammenligne muligheder og træffe de rigtige valg, så du kan tage det roligt både nat og dag.\nMy papa once told me, "Son, it's better to get your money as soon as possible and hold on it as long as possible." Senere i livet lærte jeg hvorfor. Du kan investere disse penge til en rente med rentes rente, hvilket betyder, at dine penge kan tjene flere penge – og derefter nogle. Med andre ord er det lige så vigtigt, når penge går ud eller kommer ind, som hvor mange penge, der går ud eller kommer ind.\nNUTIDSVÆRDI returnerer nettoværdien af pengestrømmene – repræsenteret i dags kroner. På grund af tidsværdien af penge er det at modtage en krone i dag mere værd end at modtage en krone i morgen. NUTIDSVÆRDI beregner den nuværende værdi for hver af serien af pengestrømme og lægger dem sammen for at få nettonutidsværdien.\nhich Office Excel funktioner kan du bruge til at beregne NUTIDSVÆRDI og IA? Der er fem: Funktionen NUTIDSVÆRDI,Funktionen NETTO.NUTIDSVÆRDI,Funktionen IA,Funktionen IAog funktionen MIA. Hvilken, du vælger, afhænger af den finansielle metode, du foretrækker, om der er pengestrømme med regelmæssige mellemrum, og om pengestrømmene er periodiske.\nBemærk!: Pengestrømme angives som negative, positive eller nulværdier. Når du bruger disse funktioner, skal du især være opmærksom på, hvordan du håndterer øjeblikkelige pengestrømme, der opstår i begyndelsen af den første periode, og alle de andre pengestrømme, der opstår i slutningen af perioderne.\nFunktionen NUTIDSVÆRDI (rente, værdi1, [værdi2], ...)\nHvis der er en yderligere pengestrøm i starten af den første periode, skal den lægges til værdien, der er returneret af funktionen NUTIDSVÆRDI. Se Eksempel 2 i hjælpemnet Funktionen NUTIDSVÆRDI.\nFunktionen XNPV (rente, værdier, datoer)\nIA beregnes via en gentaget søgeprocedure, der starter med et overslag for IA – specificeret som et gæt – og varierer derefter gentagne gange denne værdi, indtil der opnås en korrekt IA. Det er valgfrit at angive et gæt-argument. Excel bruger 10 % som standardværdi.\nHvis der er mere end ét acceptabelt svar, returnerer IA-funktionen kun det første, den finder. Hvis IA ikke finder nogen svar, returneres et #NUM! . Brug en anden værdi for dit gæt, hvis du får en fejl, eller hvis resultatet ikke er som forventet.\nFunktionen XIRR (værdier, datoer, [gæt])\nXIRR beregnes via en gentaget søgeprocedure, der starter med et overslag for IA – specificeret som et gæt – og varierer derefter gentagne gange denne værdi, indtil der opnås en korrekt IA. Det er valgfrit at angive et gæt-argument. Excel bruger 10 % som standardværdi.\nHvis der er mere end ét acceptabelt svar, returnerer FUNKTIONEN XIRR kun det første, den finder. Hvis XIRR ikke finder noget svar, returneres et #NUM! . Brug en anden værdi for dit gæt, hvis du får en fejl, eller hvis resultatet ikke er som forventet.\nFunktionen MIA (værdier, finance_rate, reinvest_rate)\nDu kan få mere at vide om brugen af NUTIDSVÆRDI og IA i kapitel 8 "Evaluating Investments with Net Present Value Criteria" og kapitel 9 "Internal Rate of Return" i Microsoft Excel Data Analysis and Business Modeling af Wayne L. Winston. for at få mere at vide om denne bog.


Book feriehuse & ferielejligheder i Afritz (Østrig) hos atraveo\nFeriehuse i Afritz & ferielejligheder i Afritz\nGennemsnitlig pris pr. uge i Afritz\nEn feriebolig i Afritz koster i gennemsnittet DKK 733 i lavsæsonen, i hovedsæsonen DKK 1.249 pr. uge. Denne prisangivelse gælder for hele boligen og ikke pr. person, og samtlige obligatoriske ekstraomkostninger er medberegnet i prisen.\nSamlet bedømmelse af Afritz\nDet skriver kunder om Afritz\n„Forfriskninger meget begrænset, kun et par stigninger muligt.“\nDenne anmeldelse af området er givet i forbindelse med bolig-nr. 411403.\tOmrådeanmeldelsen er en maskinoversættelse fra tysk. Til originalsproget\nden 25-09-2013, rejsetidsrum: Juli 2013\n„Stedet er meget rart, men der var for få indkøbsmuligheder i landsbyen.“\nDenne anmeldelse af området er givet i forbindelse med bolig-nr. 1320636.\tOmrådeanmeldelsen er en maskinoversættelse fra tysk. Til originalsproget\n„Butikker er rigeligt. Catering i landsbyen eller omgivende.“\natraveo-kunden Odette skrev\n„For evigt skal du selv tage bilen, da lokaliteten ligger lidt udenfor. For en dejlig snack er Sigi tilbagetog til aaaandra en op gåafstand. Erg lekker. Også mange muligheder i omgivelserne til at spise og alle statligt godt angivet. Gå hjem og kør dig, hvad du står over for. Til fods skal du bare gå på vej. Ruterne er rimeligt godt angivet. Kulturen skal være med i bilen, han er i den direkte miljø vinøse. For børn er han lidt til at elske. Hvad er han ødelagt rundt om huset.“\n„Bjergområde, er lille land ikke meget. Men mindre end halvdelen 'times kørsel syd er der skisportssteder for alpin meget store og nord altid fungerer og spa af Bad Kleinkirchheim (altid 30 min kørsel)\ni nærheden af C 'er en lille bar med fantastisk mad !!! og med gode priser.\nChance for at spille for børn på smukke fredelige felter (bobslæde, kælk) og muligheden for komfortable gåture på vejen.“\nDenne anmeldelse af området er givet i forbindelse med bolig-nr. 409793.\tOmrådeanmeldelsen er en maskinoversættelse fra italiensk. Til originalsproget\nFeriebyer, der grænser op til Afritz\nCa. 54 m², 1 soveværelse, 1 badeværelse, Kæledyr tilladt (maks. 2), satellit-TV, wifi, vaskemaskine, parkeringsplads


Livet i Las Vegas\nGennem de seneste fire måneder har jeg ikke vist mig så meget oppe i Søllerød Golfklub. Det skyldes dog ikke, at jeg har opgivet at spille golf, - tværtimod. I foråret kom det på plads, at jeg skulle til University of Nevada Las Vegas (UNLV) for at studere og under et fuldt ?scholarship? repræsentere universitetet på deres golf hold sammen med 6 andre piger. Siden august har jeg således befundet mig ovre nær vestkysten af USA og haft travlt med at træne golf, gå i skole og opleve en masse nyt. At komme til USA og have lejlighed til at kombinere min sport med en uddannelse har været en unik mulighed for mig.\nI starten var det hårdt at være alene af sted i noget der føltes som en hel ny verden, men det gik hurtigt med at lære nye mennesker at kende, og da golf sæsonen startede efter den første uges undervisning har der været nok at se til lige siden. Mine uger går med fysisk træning to gange klokken 6 om morgenen (støn), skole fra 8:30 til 12, golftræning om eftermiddagen og lektier om aftenen. Skole ugen er dog kun fra mandag til og med torsdag, hvilket giver en dejlig lang weekend, som så bliver fyldt ud med ekstra golftræning. Udover den regelmæssige træning har vi i alt spillet 5 turneringer i hhv. New Mexico, Washington, Californien, Las Vegas og endelig Californien igen.\nJeg er hurtigt blevet rigtig glad for at være herovre, hvor de studerende generelt er søde og imødekommende. Las Vegas er også helt specielt og efter min mening virkelig sjovt. Det er byen der aldrig sover og der har da også været tid til et par enkelte ture ned på ?The Strip? (den gade Las Vegas er kendt for med alle de store kasinoer). Vejret er også helt ideelt til golf, hvor man kan gå med shorts og polo under hele efteråret og foråret ? primært de tidspunkter jeg går i skole derovre. Sommeren kan godt blive en smule for varm (+40 gr.!), når man nu er en kold nordboer, ligesom det om vinteren sagtens kan blive ret køligt i ørkenen. I de periode er jeg dog hjemme på nogle dejligt lange ferier, så det er jo helt perfekt.\nTiden er ellers fløjet af sted og jeg skal nu allerede til at tage tilbage til Las Vegas, efter en længere juleferie hjemme i Holte. Golfmæssigt er efteråret i de nye omgivelser også gået virkelig godt. Har som sagt spillet 5 turneringer og det er gået ganske udmærket. Højdepunktet for mig viste sig at komme i vores sidste turnering i San Francisco, Californien, den 5. til 6. november. Vi spillede 36 huller den første dag, hvor jeg havde en halvsløj første runde i 4 over par, men kom godt igen med en runde i par (71), selvom vinden tog væsentlig til i anden runde. Befandt mig efter første dagen på en delt 2. plads, 3 slag fra 1. pladsen. Sidste runde blev den bedste i sæsonen for mig, da jeg kom rundt i en 69?er, 2 slag under par. Det vidste sig også at være nok til at vinde turneringen med 4 slag, hvilket jeg naturligvis var mere end glad for.\nSom følge af den sejr blev jeg i november af ?Golfweek? udnævnt til ?Player of the Week? blandt alle kvindelige spillere i hele USA. Derudover blev jeg også ?Player of the Month? i min egen ?Mountain West Conference?, - så det blev virkelig en god afslutning på 2007 sæsonen. (Collegegolf i USA er samlet i en række ?conferences? hvor man konkurrerer indbyrdes på tværs af hele USA og hvor de bedste universiteter går videre til regionale og det nationale NCAA-championship. ?Mountain West Conference? i 1.devision består af 9 universiteter i syd-vestlige USA.)\nEfter den sidste turnering stoppede holdtræningen og der blev skruet op for den fysiske træning. Derudover var den sidste tid også præget af studierne op til eksamener i midten af december. Nu har jeg så fået lov til at fejret jul og nytår hjemme og ellers bare slappet af med familie og venner. Nu vender jeg så igen næsen mod Las Vegas for at tage hul på 4 nye måneder i mit andet semester på UNLV.\nDette var så en meget kortfattet opdatering af mit liv i Las Vegas. På internettet holder jeg en mere detaljeret ?blog? omkring hvad jeg går og laver derovre med tekst og billeder på www.tkolbak.blogspot.com. Godt nytår til alle og håber at år 2008 bliver et kanon år!\nPS: Se flere fotos her...


Eksperter advarer: Disse trends får unge kvinder til at tabe håret - MX.dk\nAf Agnete Finnemann Scheel - 03/10-15 11:03; Opdateret: 03/10-15 12:01\nEksperter advarer: Disse trends får unge kvinder til at tabe håret\nStrenge slankekure, fastfood og p-piller gør unge piger tyndhårede.\n(Billede: Helga Weber)\nSidder der efterhånden flere og flere løse hår i børsten, og er din midterskilning blevet bredere, selvom du føler dig for ung til at tabe håret allerede. Så er du langt fra alene.\nEn ny undersøgelse viser nemlig, at hver femte kvinde over 25 år lider af hårtab. Langt størstedelen er mellem 54 og 64 år - men en stor del af kvinderne, nemlig hver ottende - er under 35 år.\nOfte skyldes det genetik, men strenge slankekure, forarbejdede fødevarer, stylingprodukter, stress og p-piller får også skylden.\nEkspert: Derfor kommer dislike-knappen først nu\nUndersøgelsen er britisk, men herhjemme kan danske hårspecialister sagtens nikke genkendende til de alarmerende tal.\n- Det kan du tro, jeg kan, siger Anneliese G. Brander, leder af Hårklinikken i Aarhus.\nHun har været tilknyttet klinikken i snart 10 år, og hun kan tydeligt mærke, at der er en stigende tilgang af både mænd og kvinder. Og de bliver fortsat yngre.\n- De taber ikke håret i store totter, men vi ser flere unge kvinder, hvor håret bliver tyndere, og hvor man kan begynde at ane mere af hovedbunden, siger hun til Dagens.dk\nOg det går kraftigt ud over selvværdet. Halvdelen af kvinderne i undersøgelsen har ikke lyst til at få taget billeder, mens henholdsvis 47 pct. og 40 pct. ikke vil tage til sociale arrangementer eller møde nye mennesker.\nMen en tredjedel af kvinderne søger slet ikke hjælp. For mens det ikke er lige så tabubelagt at miste håret som mand, så føler kvinderne sig forkerte, når tindingerne bliver højere og skilningen bredere.\nGALLERI: Du gætter aldrig, hvad den seneste hår-trend i Kina går ud på\nOg det bekymrer Anneliese G. Brander.\n- De tænker, at de måske bare er inde i en stresset periode, og at det vil gå over senere. Så ofte går de med det længe og får først talt med nogen, når der ikke er nogen vej tilbage, siger hun, men understreger samtidig, at det aldrig er for sent at søge hjælp.\n- Jo mere hår der er tabt, des sværere er det at behandle, men det skal være virkelig slemt, før vi ikke kan hjælpe, siger hun til Dagens.dk.\nStress er en velkendt årsag til hårtab. Men de senere år har eksperter også advaret om en stigning på grund af p-piller. I 2010 gik den amerikanske forening American Hair Loss Association ud med ønsket om, at især kvinder med hårtab i familien bliver gjort opmærksomme på risikoen ved at tage de hormonfyldte piller.\nMen også skrappe stylingprodukter, strenge diæter og fastfood er skadeligt, fortæller Anneliese G. Brander.\nRihanna får sig en ny 'tuss' - denne gang en rigtig klassiker\n- Det er ikke godt at spise mange forarbejdede fødevarer. I dag spiser mange unge hurtig præfabrikeret mad, og de tænker ikke over, om de får de vigtige næringsstoffer. Ligesom der er mange unge piger med spiseforstyrrelser, der har hårtabsproblemer, siger hun.\nDesuden fylder vi hovedbunden med parabener og hormonforstyrrende stoffer fra stylingprodukter.\nNår Hårklinikken får tyndhårede piger ind, sætter de sig derfor ned og lytter til kundens personhistorie for at finde roden til problemet.\n- Ofte kan man forebygge problemet ved at leve mere fornuftigt, lave mad fra bunden og købe svanemærkede produkter, men det kan også være genetisk betinget, og så kan man stå på hovedet og spise grønkål hver dag, uden at det nytter noget, siger Anneliese G. Brander.


Online Casino Bonus I 2021 Hent Dks Bedste Casino Bonus Her - PMSservice\nHomeUncategorizedOnline Casino Bonus I 2021 Hent Dks Bedste Casino Bonus Her\nNogle gange er der også free spins til eksisterende kunder, men dette er naturligvis ikke en type af velkomstbonus. Langt de fleste smartphones har evnen til at spille casino online, og om du har en iPhone, Android eller Windows Phone, fungerer det meget smidigt. Normalt https://borgerligt-bryllup.dk er det ikke nødvendigt at bruge en app uden blot at surfe på casinoets websted via mobilbrowseren.\nDu kan derfor være helt sikker på, at det er helt og aldeles lovligt at spille på danske licenserede online casinoer. Vi har forsøgt at gøre det så overskueligt som muligt, så du ikke skal stresse over at finde den rigtige side for dig. Klik dig igennem vores liste, for at finde netop dét online casino, som passer dine behov. Kun de sikreste, mest stabile online casinoer opfylder vores kriterier og har tilladelse til at acceptere Danske-spillere via vores hjemmeside. Hvis der af en eller anden grund går galt, kan du være sikker på, at vores venlige og ekspert kundeservicemedarbejder løser det på den hurtigste og mest effektive måde.\nHvis man ikke tilgår sin yndlings-spiludbyder via desktop eller tablet, så foregår det naturligvis via mobilen.\nTypisk vil det dog være i de danske dag- og aftentimer.\nDetta är mycket bra, 100x innsatsen for 4 og 500x innsatsen for 5 om du lander dem alene.\nAlle online casinoer har nogle regler og vilkår, som er forbundet med deres bonusser.\nDertil kan du selv vælge mellem forskellige indsatsniveauer, alt efter, hvor mange penge du er villigt til at spille for.\nDette gør sig især gældende, når det gælder de mindre kendte sportsgrene eller ligaer. Her kan det udbudte udvalg af væddemålstyper være meget varierende de forskellige sportsbooks imellem. Når det kommer til spilmuligheder kan der der dog være stor forskel.\nDette skyldes, at når du spiller på et casino med dansk licens, så er det ikke blot lovligt – det er også sikkert. For at få en dansk licens skal casinoerne først ansøge om det, og derefter skal de kontinuerligt opfylde en række meget strenge krav. I online casinoernes imponerende spiludvalg finder man ofte også live casinoer.\nMed så mange casinoer at vælge mellem, kan det være svært at skabe sig overblik over, hvor man finder de bedste tilbud og rabatter. Det gør det muligt for mig at forhandle mig frem til de mest fordelagtige tilbud og kampagner, som du ikke finder andre steder. Der findes altså ikke et endegyldigt svar på, hvor du kan finde det bedste casino. Der er mange spillere på markedet for online casino, og det kan være let at fare vild i mængden af spiludbydere. På trods af dette kender de fleste spillere stadig ikke reglerne, protokollerne og de detaljerede strategier i spillet.\nI anmeldelserne vil du kunne læse om, hvilke typer af bonusser det enkelte casino tilbyder i sin sportsbook. Du vil også kunne læse mere om kravene for de enkelte bonusser, så du opnår en bedre forståelse af bonusserne samt et bedre overblik over dem. Men, inden da anbefales det, at man gør sin research og finder lige præcis det casino, der matcher ens præferencer inden for spil, bonusser, indbetalingsmuligheder og lignende. PlayOJO byder på velkomstbonusser og kampagner uden omsætningskrav. Udvalget af spil i deres live casino er imponerende stort, så er man til bordspil med live dealers, så er 888 Casino også et fremragende valg. Efter at have oprettet din konto og have indbetaling dine penge, er du klar til at spille.\nVi tester, vurderer og anmelder online casinoer med dansk spillelicens, så spillere har et overblik over fordele og ulemper forbundet ved at spille på et online casino. Tilbagebetalingsprocenterne har været en smule mere tricky at få fingre i. Vi var egentlig af den opfattelse, at vi for eksempel blot kunne kontakte kundeservice hos casinoerne og få de samlede procenter oplyst.


Ledigt butikslejemål på Islands Brygge\nFlot butikslejemål i attraktiv kontorejendom\nIslands Brygge rummer både erhvervsområder, lejligheder, rækkehuse, caféer, butikker, cykel- og stianlæg samt grønne byrum. En bydel med både liv, lys, luft, sjæl og charme. Beliggenheden – lige ved Københavns Havn samt den fantastiske udsigt – er med til at løfte stedet og sikre stor aktivitet og et optimalt flow af kunder omkring butikken. I forårs- og sommerperioden nydes livet foran ejendommen med solbadende gæster på den grønne plæne eller ved Havnebadet, som ligger lidt længere nede ad vejen. Sturlasgade 3 kan tilbyde kommende kunder:\nButik i et attraktivt flerbrugerhus med blandt andet Lagkagehuset og Greenify som nærmeste naboer\nEt stort, regulært butikslokale med højt til loftet og mange muligheder for indretning\nGode parkeringsforhold foran butikken\nSturlasgade 3, stuen – 352 m²\nInkl. i drift kr./m2/år\n+45 20 22 84 34+45 20 22 84 34\nAxel Towers - attraktive lokaler til retail i centrum af København\nAxeltorv 2, København V\nAreal: 330 - 681 m²\nÅrlig leje: 4000 kr/m²\n330 - 681 m²


Endelig vedtagelse af lokalplan 1138 for et erhvervsområde ved JYSK i Uldum - Hedensted Kommune\nEndelig vedtagelse for lokalplan 1138 for et erhvervsområde ved JYSK i Uldum\nEndelig vedtagelse af lokalplan 1138 for et erhvervsområde ved JYSK i Uldum\nBaggrunden for denne lokalplan er et ønske om, at udvide det eksisterende lagerområde omfattende JYSK A/S Centrallager i Uldum.\nLokalplanen giver mulighed for at inddrage arealet nord for det eksisterende lagerområde op mod Haurumvej, og anvende det til erhvervsformål, herunder lager og oplag. Lokalplanens muligheder er i overensstemmelse med rammerne i den nuværende Kommuneplan 2017-2029.\nLokalplanen giver desuden mulighed for etablering af en vold mellem det nye lagerområde og nabobebyggelsen mod vest. Dette skal medvirke til at mindske eventuelle gener fra erhvervsområdet mod de nærliggende boliger.\nHerudover udlægger lokalplanen et grønt areal, som skal kunne anvendes til regnvandsbassin.\nEn mindre del af det aktuelle lokalplanområde, er i dag omfattet af Lokalplan nr. 95, som regulerer det eksisterende lagerområde for JYSK. Den del af Lokalplan nr. 95, som er omfattet af denne lokalplan, vil blive aflyst.


- 17 - Indledning: Præst\nPerspektiv - Landsforeningen af Menighedsråd\nIndledning: Præstearbejde i bevægelse – på land og i by Herefter bevæger vi os til mere landlige omgivelser. Det andet eksempel på, hvordan man har forsøgt sig med et team-samarbejde blandt præster, er nemlig fra Bjerringbro, hvor fire præster som et team betjener ti sogne. Sognepræst Bjarne Markussen fortæller om såvel proces som resultat. Artiklen giver et levende indtryk af de mange vigtige detaljer, der er i spil, når man gennemfører strukturforandringer i den landlige del af folkekirken. Efter disse kvalitative eksempler fra det virkelige liv følger en kvantitativ undersøgelse af sognepræsternes faktiske arbejdsopgaver i Århus Stift. Analysen er skrevet af sociolog og seniorkonsulent i Landsforeningen, Steen Marqvard Rasmussen. 21) Den viser, at man blandt stiftets præster kan finde ti forskellige typiske arbejdsprofiler. Under læsningen af denne undersøgelse er det nærliggende for læseren at stille sig selv det klassiske spørgsmål, "om flasken er halvt tom eller halvt fuld" – eller sagt mere direkte: På den ene side kan man sige, at sognepræstearbejdet rent faktisk giver rum for en vis specialisering i og med, at vi kan opspore ti forskellige typiske måder, hvorpå den enkelte præst kombinerer sine arbejdsopgaver. På den anden side kan man sige, at selv de mest rendyrkede måder at "specialisere sig" på ikke er særligt specialiserede. Spørgsmålet er altså kort sagt: I hvor høj grad lykkes det rent faktisk præsterne at specialisere sig? Og er denne grad af specialisering optimal? Undervejs i den statistiske redegørelse bliver typerne gjort levende af korte konstruerede menneskeskildringer af kirkekonsulent Gertrud Iversen fra www.giverconsult.dk. Bogen slutter med en artikel af Steen Marqvard Rasmussen, der fremdrager nogle få resultater fra den tyske evangsliske kirke, som har umiddelbar relevans for bogens tema. I den artikel støder vi på et nyt begreb: Præsten som "specifik generalist" – altså hverken en snæver specialist eller en diffus og af tilfældighederne bestemt generalist men netop én, der er generalist på en nærmere specificeret måde. Det kunne være en præst, der har en vifte af opgaver, som understøtter hinanden, som passer til det sted, hvor stillingen skal udfolde sig, og som passer til den bestemte person, som den pågældende præst også er. Måske kunne begrebet "den specifikke generalist" være et brugbart pejlemærke for de videre overvejelser. Det er redaktionens håb, at man efter endt læsning vil vende tilbage til de problematikker, der er skitseret i denne indledning, og se dem i et nyt og klarere lys. Jeg vil også benytte lejligheden til at takke stud.mag. Linda Hinz for at have hjulpet mig med at oversætte de tyske citater til dansk. 21) Århus-undersøgelsen bliver også offentliggjort på tysk, da den indgår i Steen Marqvard Rasmussen: Pastorale Berufstypologien in der Dänischen Volkskirche, AIM-Verlagshaus 2010. - 18 -\n- 17 - Indledning: Præstearbejde i bevægelse – på land og i by nemlig den, at der er en direkte sammenhæng mellem den øgede fokusering på målgrupper for det kirkelige arbejde og deraf følgende målsætningsarbejde i folkekirken på den ene side og behovet for en vis specialisering af præstearbejdet – som også rejser spørgsmål til deres stillingsstruktur og samarbejdsformer samt behov for efteruddannelse – på den anden side. Dertil kommer, at hele denne samlede kirkelige reformdagsorden afspejler ændringer i befolkningens forventninger til folkekirken, som er en følge af, at det danske samfund er blevet moderne og derfor præget af en vis religiøs og kulturel mangfoldighed. På den baggrund er det nærliggende at forvente, at man gør sig tilsvarende overvejelser i folkekirkerne i vore nabolande. Det er da også tilfældet, hvilket de seneste års medlemsundersøgelser i de lutherske folkekirker i Norge, Sverige og Tyskland klart vidner om. Jeg håber på et senere tidspunkt at kunne vende tilbage til disse, men da fokus her er på præstearbejdet, vil jeg nøjes med at pege på den tyske kirkeforskning, der her er langt fremme: Den tyske evangeliske kirkes første medlemsundersøgelse fandt sted i 1972, og den fjerde, der bygger på data fra 2002, blev offentliggjort i 2006, jf. Huber, Friedrich & Steinacker (Hg.): Kirche in der Vielfalt der Lebensbezüge. Bogen blev i 2008 fulgt op af Hermelink & Latzel (Hg.): Kirche empirisch. Ein Werkbuch (begge er udgivet på Gütersloher Verlagshaus), hvis formål er pædagogisk og overskueligt at omsætte medlemsundersøgelsen til nyttig inspiration inden for en lang række bestemte dele af det kirkelige arbejde. Set som en helhed fastholder de to bøger den samlede problemstilling, der i disse år lægger op til reformer i kirken: På hvilke forskellige måder er befolkningen knyttet til kirken? Hvilke sammenhænge er der mellem befolkningens forskellige livsformer og de forskellige tilknytninger til kirken? Hvilke fordele og ulemper er der ved den øgede målgruppetænkning, som er blevet kirkens mest klare strategi i forsøget på at imødekomme befolkningens forskelligartede forventninger til kirken? Hvad betyder målgruppestrategien for præsternes arbejde – såvel indholdsmæssigt som organisatorisk og ledelsesmæssigt? Hvad betyder svarene på ovenstående for kirkens struktur og for samarbejdet mellem læge og gejstlige i denne strukturs organer? Disse spørgsmål er bestemt også centrale i en dansk sammenhæng, om end svarene formodentlig i flere tilfælde vil være nogle andre. 6. Bogens opbygning Efter denne indledning lægger provst Torben Hjul Andersen ud med at fortælle om den bløde arbejdsdeling, de har udviklet mellem præsterne i Sct. Peders Sogn i Slagelse. Artiklen bevæger sig fra den konkrete beskrivelse via en vurdering heraf til mere principielle overvejelser. En af disse er muligheden for at brede perspektivet ud fra et sogn til en hel provinsby eller en bydel i vore største byer.\nPage 1 and 2: Præsten som generalist og speciali\nPage 3 and 4: Skriftserien Perspektiv på folkeki\nPage 5 and 6: Indholdsfortegnelse Ti forskellige\nPage 7 and 8: Forord gerer. Lur mig, om der ikke\nPage 9 and 10: Indledning: Præstearbejde i bevæg\nPage 11 and 12: Indledning: Præstearbejde i bevæg\nPage 13 and 14: Indledning: Præstearbejde i bevæg\nPage 15 and 16: Indledning: Præstearbejde i bevæg\nPage 17: Indledning: Præstearbejde i bevæg\nPage 21 and 22: Arbejdsdeling mellem præster 1.2.\nPage 23 and 24: Arbejdsdeling mellem præster Profi\nPage 25 and 26: Arbejdsdeling mellem præster Antal\nPage 27 and 28: Arbejdsdeling mellem præster Som e\nPage 30 and 31: Bjerringbro - en sognestruktur unde\nPage 32 and 33: - 31 - Bjerringbro - en sognestrukt\nPage 34 and 35: - 33 - Bjerringbro - en sognestrukt\nPage 36 and 37: 5. Vurdering af samarbejdet Et par\nPage 38 and 39: - 37 - Bjerringbro - en sognestrukt\nPage 40 and 41: - 39 - Bjerringbro - en sognestrukt\nPage 42 and 43: - 41 - Bjerringbro - en sognestrukt\nPage 44 and 45: - 43 - Bjerringbro - en sognestrukt\nPage 46 and 47: - 45 - Bjerringbro - en sognestrukt\nPage 48 and 49: - 47 - Ti forskellige arbejdsprofil\nPage 50 and 51: - 49 - Ti forskellige arbejdsprofil\nPage 52 and 53: - 51 - Ti forskellige arbejdsprofil\nPage 54 and 55: - 53 - Ti forskellige arbejdsprofil\nPage 56 and 57: - 55 - Ti forskellige arbejdsprofil\nPage 58 and 59: 2.1. Klyngeanalyser inde for hver a\nPage 60 and 61: - 59 - Ti forskellige arbejdsprofil\nPage 62 and 63: Figur 5: Gennemsnitsscorer for sjæ\nPage 64 and 65: - 63 - Ti forskellige arbejdsprofil\nPage 66 and 67: - 65 - Ti forskellige arbejdsprofil\n- 67 - Ti forskellige arbejdsprofil\n- 69 - Ti forskellige arbejdsprofil\n- 71 - Ti forskellige arbejdsprofil\n- 73 - Ti forskellige arbejdsprofil\n- 75 - Ti forskellige arbejdsprofil\n- 77 - Ti forskellige arbejdsprofil\n- 79 - Ti forskellige arbejdsprofil\nSocial- og pastoratsprofil Det vise\n- 83 - Ti forskellige arbejdsprofil\n- 85 - Ti forskellige arbejdsprofil\n- 87 - Ti forskellige arbejdsprofil\n- 89 - Ti forskellige arbejdsprofil\n- 91 - Ti forskellige arbejdsprofil\n- 93 - Ti forskellige arbejdsprofil\n- 95 - Ti forskellige arbejdsprofil\n- 97 - Ti forskellige arbejdsprofil\n- 99 - Ti forskellige arbejdsprofil\n- 101 - Ti forskellige arbejdsprofi\n- 103 - Ti forskellige arbejdsprofi\n- 105 - Ti forskellige arbejdsprofi\n- 107 - Ti forskellige arbejdsprofi\nTabel 21: 6 opgaver om administrati\n- 111 - Ti forskellige arbejdsprofi\n- 113 - Ti forskellige arbejdsprofi\nPræstearbejde i den tyske evangeli\nFormålet med skriftserien Perspekt\nMagazine: Perspektiv - Landsforeningen af Menighedsråd


Red Sky Beach View Villa i Koh Samui til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nPlai Laem Soi 7, Choengmon, Koh Samui, Thailand, 84320 - Se på kort\nPrivat Pool villa med 4 soveværelser og havudsigt (Private Pool Villa 4-Bedroom Sea View)\nNabolag Choengmon Choengmon Bang Por Choengmon\nMere om Red Sky Beach View Villa\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Koh Samui, så er Red Sky Beach View Villa et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nRed Sky Beach View Villa tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nAtmosfæren på Red Sky Beach View Villa afspejles på hvert eneste værelse. fladskærms-TV, ekstra badeværelse, ekstra toilet, barnestol, rengøringsmidler er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som udendørs pool, der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Red Sky Beach View Villa er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Koh Samui.\nOplys venligst ejendommen om dine flydetaljer før ankomst eller ved reservering.\nTidlig indtjekning og sen udtjekning er ikke altid muligt.\nEjendommen kræver et depositum på 500USD ved check-in.


Murer 3 tilbud Rødovre. Spar 1/3 af prisen med gratis murertilbud\nFå 3 murertilbud i Rødovre. En service fra 3murertilbud.nu\nGiv badeværelset en ny flisevæg\nDu vil gerne bestille 3 udsøgte tilbud på murer i Rødovre?\nReelle murerfirmaer i 2610 Rødovre\nFå gratis 3 tilbud på murer Rødovre\nModtag gedigne tilbud fra rutinerede murerfirmaer\nMurertilbud - Vi tager hånd om opgaven\nFå 3 Murer Rødovre tilbud\n🔨Få 3 murertilbud i Rødovre. En service fra 3murertilbud.nu\nSådan undgår man at betale i dyre domme for en villig murer i 2610 Rødovre - Benyt vores håndværkerportal i stedet. Alle vores vaskeægte firmaer værdsætter en god dialog og går op i både håndelag og ultra god service. Murereksperten Ida Vollerup slår et slag for, at man så vidt muligt bestiller flere murerpristilbud, når man lige har brug for et reelt murerfirma.\nBeslutter du dig for et af murer tilbuddene, kan du ende med ca 25 pct i fast prisnedslag på din murer opgave. Find superlet en ovenud god pris på enhver mureropgave her - tillige med absolut godt nedslag. En total gratis og kanon favorabel murer tilbudstjeneste med knaldgod prisafslag, som I kan drage fordel af.\nSavner du en venlig og ansvarsbevidst murer i 2610 Rødovre? Sådan får man landets fedeste prisoverslag på rigtige murere i for eksempel Rødovre. Sarah Tagemose i Rødovre fik på cirka 25 timer 3 knippelgode murer-tilbud og bestemte sig for tilbuddet fra det respektable firma Degn & Dreyer Entreprise A/S.\n🔨Giv badeværelset en ny flisevæg\nNår listen fjernes dagen efter opsætningen, kan fliserne i den nederste række skæres til individuelt efter forskelle i gulvhøjden. Under monteringen støttes den nederste fliserække på en fugesnor lagt langs gulvkanten. Måske skal man skære hul i flisen til fx en rørgennemføring eller et lampeudtag.\nDet kan gøres med en speciel trådsavklinge, der spændes op i en nedstryger, eller med en flisetang. Skal et rundt hul laves inde i flisen, deles den først med fliseskæreren, så skærelinjen går gennem hullets midte. Aftegn derefter hullets størrelse på flisestykkerne, og knæk det ønskede stykke af flisen bort med flisetangen. Tag små bidder ad gangen.\nDet nødvendige værktøj til opsætning af fliser:\nMejsel til nedbankning af gamle fliser\nFilsebræt til udjævning af væggen\nMed et stort spejl indbygget i væggen kommer det lille badeværelse til at se større ud. Og sætter man en pæn flisebort rundt om spejlet, så bliver det også et meget dekorativt element i badeværelset. Ved at fjerne en snes fliser fra væggen over håndvasken, bliver der plads til et spejl og eventuelt en omgivende ramme af keramiske fliseborter.\nDisse fås i mange bredder, farver og mønstre. Blandt borterne, der også forhandles under betegnelserne bordure og listello, bør man vælge en type, der har samme længde som vægfliserne, så deres fuger kommer til at passe sammen. Målene på spejlet med omgivende bortkant skal svare til et helt antal fliser.\nFor at opnå den flotteste virkning bør spejlets bredde være større end højden. Endvidere skal spejlet naturligvis centreres så nøjagtigt som muligt over håndvasken.\nAnvend denne 100 % gratis tjeneste 3murertilbud.nu og spar nemt ca 32 pct. Af og til har man ikke overskuddet til selv at ordne din mureropgave - Løsningen er er finde tre gode tilbud. Det er nemt og hurtigt at benytte vor nettjeneste og murerfirmaerne arbejder med alle slags mureropgaver i hele Rødovre.\nFå en murer, der er egnet til at stå for facaderenovering her på sitet. Det er let at hente gennemarbejdede tilbud på herværende murerservice og murerfirmaerne påtager sig alle slags mureropgaver i hele Rødovre. En pålidelig fagmand kan arbejde med fugereparationer i 2610 Rødovre.\nI løbet af rigtig kort tid modtager du gratis 3 hammerfede tilbud på effektiv murerarbejde. Udfyld kontaktformularen lige nu og modtag 2-3 fleksible tilbud fra faguddannede murerfirmaer. Find let potentielle murerfirmaer her på internetsiden 3murertilbud.nu.\nBrug sikkerhedsudstyr i arbejdet\nFærdigheder enhver murer bør have:\nBrug beskyttelsesbeklædning, såsom skikkerhedssko, og redskaber som beskyttelsesbriller for at minimere risikoen for ulykker under opførelse og afbøde enhver skade, hvis en ulykke opstår.\nLæs og forstå planer og tegninger i fremstillingsprocesser, der omfatter repræsentationer i tre dimensioner.\nAfslut mørtelforbindelser: Brug en trowel til at påføre ekstra mørtel på leddene for at glatte og afslutte dem, efter at mørtelen er delvist hærdet. Sørg for, at leddene er fulde for at forhindre fugt og andre udvendige påvirkninger fra at passere gennem væggen.\nTransport af byggematerialer: Bring byggematerialer, redskaber og udstyr til byggepladsen og opbevar dem ordentligt under hensyntagen til forskellige aspekter, såsom arbejdstagerens sikkerhed og beskyttelse mod forringelse.\nInstaller byggeprofiler: Monter en række metal- eller plastprofiler, der bruges til at fastgøre materialer til hinanden eller til strukturelle elementer. Skær dem til størrelse, hvis det kræves.\nLæs 2D-planer: Læs og forstå planer og tegninger i fremstillingsprocesser, der omfatter repræsentationer i to dimensioner.\nOpdel mursten: Brug de rigtige værktøjer til at trimme, opdele og forme mursten til brug i vægge. Brug en murerhammers til lejlighedsvis formgivning, og en hammer og mejsel til større mængder, eller når splittet skal være særligt lige.\nUndersøg byggematerialer: Kontroller byggematerialer for skade, fugt, tab eller andre problemer, inden du bruger materialet.\nFølg sundheds- og sikkerhedsprocedurer under opførelse: Anvend de relevante sundheds- og sikkerhedsprocedurer under opførelse for at undgå ulykker, forurening og andre risici.\nLav en kalklinie: Stræk en linje, der er dækket af fint, ikke-farvende kridt mellem to punkter og snap den mod en overflade for at producere en lige linje.\nSikkert arbejdsområde: Fastgør grænser for operationsstedets grænser, begræns adgangen, placér skilte og træffe andre foranstaltninger for at sikre borgernes og medarbejdernes sikkerhed.\nFantastisk tjeneste, kan kun anbefales (og jeg fik rabat).


Derfor spiser vi lam til påske | TV MIDTVEST\nMange danskere køber i disse dage påskelam, men det er i virkeligheden en forholdsvis ny tradition.\nForårslammene kommer til verden i disse dage. De ender dog ikke på påskebordet i denne omgang.\n28. mar 2018, kl. 09:33\nI dag er en af årets store shoppedage, for lige om lidt lukker butikkerne dørene i to dage, fordi påske er ovre os.\nEn af de ting, som butikkernes kølediske i dag er fyldt op med er derfor påskelam, som man traditionelt spiser påskedag. Men ved du, hvorfor vi gør det?\nFaktisk er traditionen ikke særligt gammel, for forårets lam nåede ikke at blive store nok til slagtning, inden påske.\nMen ifølge Nationalmuseet kom påskelammet til i efterkrigstiden, da det blev muligt at importere frosset lammekød fra blandt andet New Zealand. I dag kan man også opdrætte lammene i en stald, så de kan blive store nok til at blive slagtet til påskebordet.\nPåsken er på mange måder kirkens allervigtigste højtid.\nIfølge Folkekirken er påskelammet er meget stærkt symbol på Jesus, der måtte ofre sig selv for mennesket. Han bliver flere steder i Bibelen kaldt Guds Lam, ligesom lammet flere steder i både salmer og kirkekunst bliver brugt som symbol for Jesus.\nDen kristne påske har mange traditioner fra den jødiske påske, der er en af jødedommens mest centrale højtider, hvor man mindes udvandringen fra Egypten.\nLammet spiller her en stor rolle, fordi det hænger sammen med fortællingen om de ti plager, som Gud sendte over egypterne for at få faraoen til at frigive israelitterne. Som den sidste plage sendte Gud dødens engel, der skulle gå gennem landet og dræbe egypternes førstefødte sønner.\nMen for at dødens engel ikke skulle dræbe israelitternes førstefødte, så skulle de dræbe et lam og smøre blodet på dørstolperne til deres hjem.\nLæs også Danskerne slår rekord: Så mange penge brugte vi i 2017


Ejendomsfunktionær havde krav på tillæg - DI\nEjendomsfunktionær havde krav på tillæg\nEn faglig voldgift har for nylig afgjort, at den ene af to medarbejdere på Ejendomsfunktionæroverenskomsten havde krav på et funktionstillæg, fordi han i betydeligt omfang løste håndværksmæssige reparations- og vedligeholdelsesopgaver.\nTvist om tillæg\nEt forbund mente, at to medarbejdere, som arbejdede forskellige steder og med forskellige arbejdsopgaver, havde krav på et funktionstillæg efter Ejendomsfunktionæroverenskomsten.\nDa virksomheden afviste kravet, rejste forbundet sagen som faglig voldgift.\nOverenskomstens bestemmelse om tillæg\nAf Ejendomsfunktionæroverenskomsten fremgår det, at medarbejdere bl.a. skal have et tillæg på kr. 16,07, hvis deres arbejde er omfattet af bestemmelsen i § 1, stk. 3, hvor det fremgår:\n”Herudover omfatter overenskomsten medarbejdere, der overvejende er beskæftiget med håndværksmæssige reparations- og vedligeholdelsesopgaver på ejendomme, herunder pasning og tilsyn med tekniske installationer.”\nFortolkning af teksten\nDommeren i sagen fandt, at tillægget forudsætter, at ejendomsfunktionæren som anført i § 1, stk. 3, herudover – altså ud over de pasnings- og vedligeholdelsesopgaver, der er omfattet af arbejdsopgaverne i § 1, stk. 2 – overvejende er beskæftiget med håndværksmæssige reparations- og vedligeholdelsesopgaver.\nDen ene havde krav på tillæg\nDen ene medarbejder havde ejendomsfunktionæropgaver, som ifølge dommeren ikke oversteg, hvad der naturligt var omfattet af de almindelige arbejdsopgaver.\nDommeren fandt herudover, at medarbejderen ved hans egen forklaring ikke havde godtgjort, at hans arbejde overvejende har været af håndværksmæssig karakter, og allerede derfor havde denne medarbejder ikke krav på tillægget.\nDen anden medarbejder havde ifølge dommeren i betydeligt omfang udført både reparations-, vedligeholdelses- og ombygningsarbejder på forskellige avancerede elektroniske installationer i form af monitorer, betalingsautomater og rejsekortapparatur, hvorfor denne medarbejder havde krav på tillægget.\nNyheden er skrevet på grundlag af afgørelse i faglig voldgift FV2018.0166.


PLANTATION ROM, PINEAPPLE STIGGINS FANCY i Skjold Burne Vinhandel, Hedehusene - Pris: 299,00\nPLANTATION ROM, PINEAPPLE STIGGINS FANCY\nDet var en stor dag for cocktail nørder da Plantation Pineapple første gang så dagens lys. Hvad der adskiller denne ”spiced” rom fra andre i genren, er måden, den laves på. Her er ikke tilsat nogle kunstige aromaer og dine daiquiris vil aldrig blive de samme!\nDet var en stor dag for cocktail nørder da Plantation Pineapple første gang så dagens lys. Hvad der adskiller denne ”spiced” rom fra andre i genren, er måden, den laves på. Her er ikke tilsat nogle kunstige aromaer – i stedet er den omhyggeligt produceret efter en gammel opskrift på ananasrom fra 1800-tallet. Den hvide rom, Plantation 3 Stars, infuseres med ”barken” af de små, søde Victoria ananasser og infusionen destilleres efterfølgende. Imens lægges ananaskødet i Plantation Original Dark og denne blandes med den destillerede infusion. Derved får man både en utrolig (og frem for alt naturlig) ananasaroma og en skøn men afstemt sødme. Dine daiquiris vil aldrig blive de samme!\nDuft: ANANAS! Bagved frugten fornemmes varme krydderier a la nelliker og kardemomme.\nSmagsnoter: Smagen er ikke så sød, som man kunne forvente. Her finder vi endnu engang ananas, samt kanelsukker og maracujá.\nServeringsforslag: Prøv den i daiquiris, prøv den i mai tais, prøv den i Old Fashioneds … bare prøv den, også rent!\nLand: Barbabos, Jamaica


Vis novelle: Renoveringsprojekt med ekskæresten Del 1\nTilfældig historie : Masser af fremmed pik på ferien del 2\nAlmindelig sex | Dominans | Tvang - Frivillig\nHistorie id: 5173\nUdgivet: 19-08-2018 00:01:00\nDenne erotiske novelle er planlagt til at være i fire afsnit. Første afsnit er lidt længere, da scenen lige skal sættes.\n”Pling”, sagde telefonen, mens displayet lyste op. Jeg kiggede med et halvt øje på skærmen og konstaterede, at det var min ekskæreste som havde skrevet.\n”Jeg har købt den lejlighed jeg fortalte dig om :-) Men jeg er rendt ind i lidt håndværkerproblemer. Har du tid til at kigge over og give et godt råd? Kh Sandra”\n”Selvfølgelig, jeg kigger over om et kvarters tid.”\nMin ekskæreste Sandra er 27 år. Hende og jeg var gået fra hinanden for et års tid siden efter at have været sammen i flere år, men havde bevaret kontakten som venner. Hun havde brug for at finde ud af hendes liv og jeg var blevet træt af at være sammen med et egoistisk og utaknemmeligt pigebarn. Jeg burde have afbrudt det tidligere, men når man nu har adgang til en altid glatbarberet fisse der er så stram, at det føles som at trænge op i en teenager for første gang hver gang man har sex og pigen samtidig er en petit lille sag som man kan smide rundt med i sengen, ja så er man villig til at udholde meget.\n30 min senere trykkede jeg på dørtelefonen til Sandras nye lejlighed.\n”Det var du godt nok længe om”, lød Sandras stemme i dørtelefonen. Klassisk Sandra. Utaknemmeligheden var ikke forsvundet bare fordi vi ikke længere var sammen.\n”Luk nu bare op. Jeg er her jo rent faktisk for at hjælpe dig”.\nSandra åbnede døren ind til lejligheden og jeg priste mig atter en gang lykkelig for sommervarmen. Sandra havde et par korte shorts på som fremhævede hendes lille og velformede bagdel og en hvid ærmeløs T-shirt som klæbede til hendes lettere svedige hud. BH’en var blevet smidt i sommervarmen så hendes søde A-størrelse bryster struttede de bedste de havde lært. Jeg vidste, at hendes brystvorter normalt bliver puffy når det er varmt, og i dag var ingen undtagelse, konstaterede jeg med en vis tilfredshed.\n”Hej smukke”, sagde jeg og gik ind og gav hende et kram. Hun slog armene om mig og jeg løftede hende lidt fra gulvet. Sandra er godt nok 175 cm, men som sagt, så er hun er petit lille sag som vejer blot 48 kg, så med mine 190 cm og 95 kg var det ingen sag at løfte lidt på hende.\nJeg kiggede mig omkring i lejligheden og mit blik endte ved loftet hvor der var blevet rykket et stykke ned. Jeg pegede derop og sagde: ”Jeg går ud fra, at det er loftet vi skal tale om?”.\n”Ja”, sagde Sandra. ”Jeg er lidt på røven. Jeg skal have gennemrenoveret lejligheden og elektriker og køkkenfirma skal starte om 14 dage. Jeg troede ikke at det ville blive et problem for mig at renovere væggene og have rummene klar til dem på 14 dage, men elektrikeren kom forbi i morges, og han konstaterede, at loftet er ulovligt sænket og skal rives ned. Den eneste tømrer som havde tid nu her vil have 40.000 for at rive loftet ned og lave et nyt, lovligt nedsænket loft. Og det har jeg ikke råd til.”\nJeg kunne godt se hvor det her bar hen og en lille snedig plan formede sig hurtigt i min hjerne. Sandra og jeg havde ikke haft sex siden vi gik fra hinanden, og selvom at jeg elskede at kneppe hendes stramme fisse mens vi var sammen, så var det heller ikke uden udfordringer, da hun som sagt er fantastisk stram og jeg er udstyret med gode 20 cm pik med en god tykkelse. Så når vi havde sex havde jeg været nødt til at være ret forsigtig og Sandra havde ikke været specielt seksuelt udforskende. Men nu øjnede jeg en mulighed for at komme til at kneppe hende efter mine regler og uden risiko for alt muligt følelsespladder.\n”Og så tænkte du, at jeg har jo renoveret min egen lejlighed og sænket lofterne, så derfor kunne jeg måske hjælpe dig”, sagde jeg.\n”Ja, noget i den retning”, sagde Sandra mens hun prøvede at sende mig hendes mest charmerende smil. Uheldigvis for hende, så havde det smil ikke længere samme effekt på mine knæ som da vi var sammen.\n”Det er jo et større projekt”, sagde jeg. ”Vi skal have revet hele loftet ned, bygget et nyt nedsænket loft i tre værelser og renoveret væggene efterfølgende. Det kan nok godt nås, men hvis jeg skal bruge 14 dage af min ferie på at hjælpe dig med at ordne din lejlighed, så bliver det ikke gratis”.\n”Hvad vil du have for det?”\n”Lad os lave en aftale”, sagde jeg og sendte Sandra et skævt smil.\n”Regel nummer 1: En dags arbejde afregnes med en omgang almindelig sex. Der afregnes sædvanligvis dagligt. Længde, sted og indhold af akten defineres af mig og du kan ikke nægte aktiviteterne. Med almindelig sex menes seksuelle aktiviteter du har prøvet før.”\nSandras mund åbnede sig i total overraskelse og hun sagde med en vred, skælvende stemme: ”Er du blevet sindssyg?”\nJeg fortsatte ufortrødent.\n”Regel nr. 2: Når vi arbejder gør du hvad jeg siger, når jeg siger det. Og jeg bestemmer hvilket tøj du har på, når vi arbejder.”\n”Er du færdig?”, sagde Sandra med et udtalt mistroisk blik.\n”Regel nr. 3: Hvis du vælger at lave noget arbejde selv for at spare på dine… hmmm… ydelser, så skal det aftalte arbejde være færdig til at aftalt tid, så jeg ikke selv skal lave det for at vi kan komme videre med arbejdet.”\n”Regel nr. 4: Lån af værktøj afregnes ligeledes med sex. En uges leje af et stykke værktøj afregnes til en omgang almindelig sex. Lån af bil afregnes med en omgang almindelig sex pr. gang. Disse afbetalinger kan godt opspares og afbetales over tid.”\nSandra var nu bare blevet tavs mens hun kiggede på mig med et udtryk jeg ikke helt kunne greje.\n”Regel nr. 5: Brud på reglerne 1 til 4 straffes med en omgang sex. Længde, sted og indhold defineres af mig. Aktiviteten vil givetvis indeholde seksuelle elementer du ikke har prøvet før. Verbale protester, manglende deltagelse eller passiv/aktiv modstand vil medføre yderligere afstraffelse. Klynk, piv, støn og skrig vil være acceptabelt under afstraffelse og vil ikke medføre yderligere sanktioneringer.”\n”Regel nr. 6: Når vi er færdige vil jeg have en trekant med dig og din veninde Mia.”\n”Det er min pris. Så må du afgøre, om du er villig til at betale den pris eller om du vil finde 40.000 kr til en tømrer”, sagde jeg.\nJeg havde forventet et veritabelt møgfald, men til min store overraskelse kiggede Sandra blot rundt i lejligheden og endte med at kigge ned i gulvet, mens hun udtalte et knap hørbart ”ok”.\n”Ok, jeg accepterer dine dumme regler.”\n”Fedt! Så lad os komme i gang. Vi skal starte med at have udregnet hvor mange og hvilke materialer du skal have købt. Når vi har gjort det, kan du køre ud i byggemarkedet og købe det, mens jeg begynder at lægge en detaljeret plan for det her projekt”.\nEfter et stykke tid havde vi fået lavet en omfangsrig indkøbsseddel til byggemarkedet.\n”Må jeg låne din bil til at køre derud? Min har ikke en trækkrog, så med din kan jeg låne en trailer derude og få materialerne med hjem med det samme”.\n”Selvfølgelig må du det”, sagde jeg og smilte mens jeg i tankerne satte en streg i regnskabet til senere afregning.\nEn time senere var Sandra retur og vi begyndte at bære byggematerialer op på 2. sal til hendes lejlighed.\nSommervarmen og de 40 store gipsplader gjorde deres til at det blev en varm og svedig affære. Jeg smed trøjen undervejs, mens at Sandras nu lettere beskidte T-shirt blev mere og mere gennemsigtig. Da vi var færdige klæbede T-shirten til hendes krop og hendes puffy brystvorter stod tydeligt frem. Efter anstrengelsen trængte jeg til lidt restitution og hvordan bedre at restituere end ved at kneppe en stram fisse?\n”Vi skal have gennemgået planen for de næste 14 dage, men inden da, har vi noget andet vigtigt vi skal have ordnet”, sagde jeg og gik over til Sandra hvor jeg tog fat i bunden af hendes T-shirt og trak den op over hendes hoved.\n”Hvad laver du?”, udbrød hun vredt.\n”Inkasserer dagens løn.”\n”Er det en protest?”\nSpørgsmålet blev hængende i luften mens Sandra slog opgivende øjnene ned.\nMine hænder gled fra skulderne ned over hendes faste bryster som fik et fast klem inden jeg tog fat i de to puffy brystvorter. Med et fast greb trak jeg lidt ud i dem og nuldrede dem mellem mine fingre. Sandra kvitterede straks med et hørbart støn som udsprang fra en blanding af lyst og let smerte. At høre Sandra stønne gik direkte ned i min pik som begyndte at vokse.\nMine hænder søgte videre ned af hendes slanke krop og stoppede ved linningen af hendes shorts. Mine pegefingre fandt vej ind under linningen og da jeg var sikker på at jeg også havde fået fat i hendes G-strengstrusser, trak jeg med dem med en pludselig bevægelse ned over hendes smalle hofter og lod dem falde til jorden. Sandra gispede af overraskelse og førte helt automatisk en hånd ind foran hendes fisse, så mit indblik blev dækket.\n”Træd ud af dine shorts og tag hænderne om bag ryggen”, kommanderede jeg. Hun skulle ikke være i tvivl om hvem som havde magten.\nMed en elegant fodbevægelse blev G-streng og shorts sendt gennem rummet og ind i soveværelset. Hænderne blev langsomt fjernet fra fissen, mens Sandra blev mere og mere rød i hovedet af generthed.\n”Bare rolig, du har ikke noget jeg ikke har set før”, sagde jeg og smilte overbærende til hende.\nSandra stod midt i stuen og jeg gik inspicerende en runde om hende. Hendes krop var nøjagtig lige så stram og ophidsende som jeg huskede den. Lange ben, smalle hofter, runde baller, flad mave, langt blondt hår, faste A-bryster med lyserøde brystvorter som normalt var puffy men som blev hårde når man begyndte at lege med dem og endelig den glatte fisse med de store, mørke indre skamlæber som stak uden for de ydre skamlæber.\nJeg lagde mine hænder på hendes smalle hofter og lod dem glide om og krammede hendes faste baller samtidig med at jeg trak dem lidt fra hinanden. Mine hænder fortsatte ned under hendes baller hvor jeg tog fat og løftede hendes slanke krop op. Sandra slog hendes lange ben om livet på mig og min pik kæmpede for at komme igennem de par lag stof som adskilte den fra den stramme fisse.\nMin tunge fandt den ene brystvorte og slikkede den drillende inden jeg med mine læber nappede lidt i den. Reaktionen kom promte i form at et støn fra Sandra. Jeg smilte for mig selv og noterede mig, at hendes brystvorter stadig var ømme og sensitive.\nJeg tog et par skridt over til stakken af gipsplader og satte Sandras nøgne røv ned på dem.\n”Åbn mine bukser. Vi starter med et blowjob”, sagde jeg og Sandra adlød villigt. Hun havde ingen intentioner om at ende ud i en afstrafning.\nMine bukser faldt til jorden og endelig slap min kampklare pik ud. Sandras små, fine hænder tog fat om skaftet og hun førte sin åbne mund ned over mit pikhoved. Blowjobs havde aldrig været hendes force, da hun mente, at min pik var for stor til at tage særligt dybt. Jeg havde naturligvis været af den modsatte opfattelse, men havde ikke tidligere presset hende på punktet. Men nu kunne det jo være, at der i nær fremtid opstod en anden situation. Ikke desto mindre var det en himmelsk fornemmelse at mærke hendes tunge og læber lege med mit pikhoved mens hendes savl gled ned af skaftet som hun bearbejdede ivrigt med hendes hænder. Hun forsøgte tydeligvis at få mig til at komme hurtigst muligt, så hun kunne sige, at hendes del af aftalen var klaret. Den plan havde jeg dog ikke i sinde at spille med på. Og da jeg samtidig vidste, at hun aldrig har fået en udløsning i munden, så skulle vi alligevel videre i teksten.\n”Læg dig ned på ryggen og spred dine stænger”.\n”Bliver pladen ikke ødelagt hvis jeg ligger her?”\n”Det skal du ikke bekymre dig om. Læg dig ned med din røv ved kanten af pladerne og stræk dine ben op i luften, så jeg kan se din fisse”.\nSom befalet lagde Sandra sig tilbage og spredte hendes ben, så de formede et V, hvilket gav mig et fint udsyn til hendes fisse.\nJeg tog fat om hendes store, mørke indre skamlæber og trak dem til hver sin side hvorved at hendes klit og fisseåbning blev blottet.\nJeg lod min langfinger glide rundt langs kanten af hendes fissehul et par gange inden jeg prøvende pressede den ind i varmen. Jeg kunne med det samme konstatere, at hun i det mindste ikke var blevet mindre stram siden jeg var holdt op med at komme på regelmæssige besøg. Hvis noget, var hun faktisk blevet mere stram! Og hun var tydeligvis ikke helt upåvirket af situationen, da hendes fisse allerede var cremet og våd. Drillende trykkede jeg min finger længere ind og legede lidt omkring hendes G-punkt. Igen udeblev reaktionen ikke. En tydelig sammentrækning i fissen og et støn fra Sandra læber bekræftede mig i, at hun var klar til at få noget pik. Jeg trak min finger ud og lod den løbe videre ned over mellemkødet inden den fandt hendes stjerne. Jeg lod den fedtede finger køre et par omgange om stjernen inden jeg prøvende trykkede på den.\nJeg kunne mærke hvordan Sandra pressede stjernen sammen og sagde:\n”Nej, ikke der. Det må du ikke”, og kiggede med tryglende øjne på mig.\n”Så vidt jeg husker, så har du før haft en finger oppe i røven under sex, så det er til fulde dækket af vores aftale”. Men jeg vidste også udmærket, at jeg aldrig var kommet længere med hendes røvhul end en enkelt finger. Igen en ting, der måske kunne ændres på hvis lejligheden bød sig.\nMin pik var ved at eksplodere i forventning om at komme på besøg i den stramme fisse, og jeg placerede mit mørkerøde pikhoved ved indgangen til hendes fisse. Jeg tog fat i hendes ben og placerede dem på mine skuldre, mens jeg lænede mig forover, så hendes røv blev løftet fra underlaget og ville give mig mulighed for at trænge dybt op i hende.\nJeg kiggede på Sandra og kunne se usikkerheden i hendes øjne. Hun var fuldt ud klar over at jeg havde magten og at jeg i denne stilling kunne komme meget dybt i hende.\nJeg lagde pres på hendes fisseåbning som modvilligt begyndte at give plads til min store pik.\n”Please, vær forsigtig når du trænger op i mig. Jeg har ikke haft sex siden vi gik fra hinanden”, sagde Sandra med tryglende øjne.\nJeg svarede hende ikke, men tænkte, at det får hun ikke lov at bestemme denne gang. Da vi var sammen skulle jeg altid trænge langsomt op i hende, så hendes fisse kunne nå at udvide sig undervejs. Men denne gang var det mine behov som skulle være i fokus, og jeg havde behov for at få min pik i bund af hendes fisse – nu!\nSå insisterende pressede jeg min pik op i Sandra fisse som kæmpede for at tilpasse sig den store pik. Sandra kvitterede med et mindre skrig da pikhovedet trængte forbi fisseåbningen og ubarmhjertigt fortsatte op i hende. Skriget overgik hurtigt til dybe vejrtrækninger mens hun febrilsk forsøgte at få kontrol over hendes krop som forsøgte at slippe væk fra den massive invasion. Men med hendes ben på mine skuldre og mine hænder over hendes skuldre, var hun låst fast og kunne ikke flytte sig. Jeg kontrollerede hendes krop fuldstændigt.\nFølelsen af den våde, teenagerstramme fisse og hendes skrig var tæt på at få mig til at komme. Jeg måtte virkelig fokusere for ikke bare at pumpe min sæd op i hende allerede. Så da jeg var halvvejs oppe i første stød, stoppede jeg op, holdt et par sekunders pause inden jeg trak min pik lidt tilbage og satte et nyt stød ind. Det udløste et nyt, men lidt mere undertrykt skrig som steg i styrke, da min pik nåede i bund i hendes fisse og stødte ind i hendes livmoderhalsåbning. Atter en gang stoppede hendes skrig da hun løb tør for luft og skriget blev afløst af dybe vejrtrækninger. Helt heroppe kunne mit pikhoved endelig få lidt ro fra hendes skedemuskler som desperat bearbejdede resten af min pik.\n”Shit, jeg troede at jeg skulle revne. Dit røvhul! Du kunne godt have gjort det langsomt som du plejede at gøre.”, udbrød Sandra vredt.\n”Plejer er død”, kvitterede jeg og spændte op i min pik så mit pikhoved voksede inde i Sandra.\nHun gispede da hun kunne mærke hovedet vokse og presse på hendes livmoderhals og begyndte igen at tage nogle dybe vejrtrækninger for at få styr på sig selv.\n”Desuden,” sagde jeg, ”er hele min pik ikke inde endnu. Der mangler et par centimer.”\nOg med et sidste stød pressede jeg de sidste tre centimer op i Sandras fisse hvor mit pikhoved brutalt pressede hårdt mod hendes livmoderhalsåbning. Sandra kvitterede med et smertefuldt støn mens hun prøvede at flekse i ryggen for at lette presset mod hendes livmoder. Hendes forsøg var dog forgæves da jeg samtidig skubbede hendes ben yderligere tilbage mod hendes skuldre.\nNu da hendes fisse var blevet tvunget til at udvide sig, var det tid til at begynde at kneppe hende ordentligt.\nJeg trak min pik helt tilbage, så pikhovedet netop forblev i fisseåbningen inden jeg igen stødte helt i bund på hende. Sandras reaktion på den hårdhændede behandling gled over i små smertefulde klynk som gradvis forsvandt efterhånden som fissen endelig tilpassede sig til min store pik.\nJeg havde hidtil næsten ligget oven på Sandra, men nu rejste jeg mig op, så jeg stod op. Jeg tog fat om hendes hofter og trak hende tættere på mig, så hendes gled over kanten af gipspladerne. Med et fast greb om hendes smalle hofter begyndte jeg nu at pumpe hendes fisse. Lange seje bevægelser – næsten helt ud og helt i bund hvor mit greb om hendes hofter sørgede for at jeg kom helt i bund hver gang. Selvom at Sandra kæmpede med lidt smerter udeblev effekten ikke. Jeg kunne mærke hvordan hendes fisse blev mere og mere våd og hendes klynk forvandlede sig til liderlige støn.\nHendes fissesafter løb ud af fissen, ned over hendes stramme stjerne og endte i en stadig større sø på gipspladen. Jeg tænkte med et skævt smil, at den plade ville aldrig blive gipsplade igen. Og hvis hun alligevel anvendte den, ville den lugte af fisse i flere år.\nMed et hørbart svup trak jeg min pik ud af hende og Sandra kiggede lettere forvirret op fra hendes ekstase.\n”Vend dig. Jeg vil tage dig i doggy. Spred benene godt ud, så du kommer ned i højre med min pik”.\nSandra vendte velvilligt røven til og spredte benene så lagt ud som hun kunne, hvilket gav mig et godt indblik til hendes nu åbne fissehul og våde stjerne.\nJeg satte igen min pik for hendes hul, tog et fast greb om hendes hofter, trak hende lidt tilbage og stødte frem. Min pik pressede sig igen helt til bund hvor den blev mødt af den efterhånden ømme livmoderhalsåbning. Samtidig var Sandras fisse langsomt men sikkert ved at blive øm og slidt, hvilket også kunne høres på hende, da hendes liderlige støn efterhånden begyndte at blive aflyst at nogle lettere smertefulde klynk. En reaktion jeg udmærket kendte og hendes forsøg på at signalere, at jeg skulle gøre mig færdig. Men ikke i dag.\nJeg blev ved med at holde fast om hendes hofter og støde hårdt frem og tilbage i hende. Hendes klynken blev mere og mere insisterende, men hun ville ikke bede mig stoppe af frygt for hvad en strafrunde ville inkludere.\nTil gengæld betød hendes fokus på at holde ud at hendes ellers stramme stjerne løsnede sig lidt. Lige netop den mulighed jeg havde ventet på. Jeg slap hendes hofter og satte tempoet lidt ned samtidig med at jeg med lidt spyt gjorde min højre tommelfinger våd. Med venstre hånd rakte jeg frem og tog et solidt tag i hendes blonde hår, så hendes hoved blev trukket tilbage og hun blevet tvunget til at skyde ryggen ned, samtidig med at hun skød røven yderligere op hvilket åbnede hendes stjerne yderligere. Min højre tommelfinger fandt hendes stjerne hvor jeg hurtigt trykkede den ind. Igen skuffede Sandras reaktion ikke. Et lille overrasket skrig, mens hun forsøgte at trække sig væk. Men hendes petit krop var låst fast mellem min pik dybt inde i hendes fisse og mit faste tag i hendes hår. Hendes røv klemte desperat om min tommelfinger mens Sandra igen gled tilbage i hendes klynkeri.\nJeg mærkede den karakteristiske isning på langs rygraden og vidste, at det nu blot var et spørgsmål om sekunder før jeg ville eksplodere i en udløsning. Med et fast greb i Sandras hår trak jeg hende tilbage mod mig selv mens jeg skød min pik helt op i hende. Mit pikhoved blev mast op mod hendes livmoderhalsåbning netop som min pik eksploderede i en udløsning så jeg sprøjtede adskillige sprøjt af min sæd direkte op i hendes livmoder.\nHelt udtømt slap jeg hendes hår og trak min finger ud af hendes røv hvorved hun udmattet faldt sammen på gipspladen.\n”Fuck, jeg føler mig fuldstændig udkneppet. Min fisse brænder næsten efter at du har misbrugt den. Der går flere dage før den kan klare noget igen”, sagde Sandra.\n”Det finder du bare ud af. Vi har arbejde igen i morgen, og arbejde betyder betaling, husker du nok”, sagde jeg og smed arbejdsplanen hen til hende.\nSandra kiggede hurtigt på planen og sagde: ”Skal vi bare pille det gamle loft ned i morgen og køre affaldet på genbrugspladsen?”\n”Ja, det er der rigeligt arbejde i til to mand i en dag”.\n”Det kan jeg godt klare alene, hvis jeg bare må låne din bil”, sagde Sandra. ”Så behøves du ikke komme i morgen”.\n”Ok, hvis du mener at du selv kan klare den opgave, så gør du bare det. Og selvfølgelig kan du låne min bil. Du tager også bare hvad du har brug for at mit værktøj. Bare sørg for at arbejdet er klaret når jeg kommer igen i overmorgen”, sagde jeg mens jeg tog det sidste af mit tøj på.\nSandra lå stadig på stakken af gipsplader og kom sig mens hun læste resten af planen.\nDa jeg gik forbi hende i retning af døren gav jeg hendes stramme røv et hørbart klap og sagde: ”Vi ses på onsdag, smukke”.\nLæsernes kommentarer til Renoveringsprojekt med ekskæresten Del 1\nSkrevet af anonym 19-10-2018 15:18\nSkrevet af glat tøs 20-08-2018 12:11\nEn god måde at spare kontanter på. Egen oplevelsen er en fordel for eget sexliv.\nSpændende at følge byggeriet og betalingstrminerne.\nSkrevet af anonym 19-08-2018 22:39\nVi må høre mere om hvordan ombygningen forløber....\nSkrevet af Gokke1 19-08-2018 13:30\nFræk betaling.. Uhmmm\nSkrevet af anonym 19-08-2018 12:36\nRigtig god - lover endnu bedre..\n(går ud fra, at Sandra på et tidspunkt skal arbejde i høje hæle og cocktailkjole)\nSkrevet af anonym 19-08-2018 09:25\nSkrevet af Monique 12-08-2018 22:08\nDejlig historie , glæder mig til næste afsnit\nAntal visninger 15411\nUdgivet den 19-08-2018 00:01:00


Tandrensning – vejen til sunde tænder -\nTandrensning – vejen til sunde tænder\n30. marts 2017 . Blog\nNår du får foretaget dine regelmæssige tandeftersyn hos din tandlæge, har du med stor sandsynlighed oplevet at få foretaget en tandrensning. En tandrensning er – som navnet antyder – en rensning af tænderne.\nDenne rensning er vigtig af mange årsager, og da vi hos vores Tandlægepraksis i Rødovre vægter forebyggelse højt, giver vi dig her et indblik i effekten af denne hyppigt anvendte procedure.\nForebyg med tandrensning\nNår du får foretaget en tandrensning, fjerner vi plak, tandsten og misfarvninger på dine tænder.\nPlak er en ophobning af bakterier på tænderne, hvori der let aflejres kalk fra dit spyt, og det er netop denne kalkaflejring, der gør blød plak til hård tandsten. Plak og tandsten er skadeligt for dine tænder, da det kan forårsage alt fra tandkødsbetændelse og caries til den mere alvorlige tandsygdom paradentose.\nMed andre ord er regelmæssige tandrensninger den bedste forebyggelse mod problemer med tænderne, og samtidig er tandrensning et essentielt skridt på vejen til sunde tænder hele livet.\nGode drikke- og spisevaner\nHar du yderligere spørgsmål til tandrensning, er du altid velkommen til at kontakte os.