Øresund er et gennemstrømningsfarvand, hvor vand fra Kattegat blandes med vand fra Østersøen. Det salte vand fra Kattegat strømmer sydpå og møder det brakke vand fra Østersøen, der strømmer nordpå.\nMødet mellem det salte og det brakke vand betyder, at der opstår en kraftig lagdeling af vandet i Øresund. Som oftest ligger springlaget imellem de to vandmasser i cirka 12–15 meters dybde, hvor det salte Kattegatvand ligger i bunden, og det brakke Østersøvand med lavere saltindhold ligger øverst.\nØresund ændrer sig gradvist fra det dybe strømfyldte område ved Helsingør i nord til det brede og lavvandede område omkring Saltholm og København i syd. Miljøstyrelsen har overvåget de fysisk-kemiske forhold samt planter og dyr i Øresund intensivt i mange år.\nØresund er et gennemstrømningsfarvand, hvor vand fra Kattegat blandes med vand fra Østersøen. Det salte vand fra Kattegat strømmer sydpå langs bunden af sundet og møder her det lettere brakke vand fra Østersøen, der strømmer nordpå.\nDer sker en vis opblanding af vandmasserne i Øresund, og nettostrømmen er i øvre lag nordgående. Øresund ændrer sig gradvist fra det dybe strømfyldte område ved Helsingør i nord til det brede lavvandede område omkring Saltholm og København i syd. Miljøstyrelsen har undersøgt vandmiljøet i Øresund intensivt i mange år.\nResultater fra Miljøstyrelsens undersøgelser af klorofyl, bundfauna og ålegræs anvendes i vandområdeplanerne, som en del af grundlaget for at vurdere den økologiske tilstand i Øresund.\nVed den nyeste vurdering af tilstanden i Øresund som er lavet i forbindelse med udarbejdelsen af Vandområdeplan 2021-2027, er der moderat økologisk tilstand.\nI Øresund opstår der kun iltsvind i den nedre del af vandsøjlen i den dybe del af sundet. Vandmasserne er oftest lagdelte, fordi det tungere saltvand lægger sig i bunden og kun vanskeligt kan blive opblandet med det lettere og mindre salte vand i øvre lag.\nMiljøstyrelsen har konstateret iltsvind i bundvandet hvert eneste år, hvor det har været målt, dvs. siden 1998. Ser man på vandets iltindhold i 20 meters dybde, ser det ud til, at perioderne med iltsvind er blevet mindre hyppigt forekommende og ser ud til at vare kortere tid end de har gjort tidligere.\nØresund er et gennemstrømningsfarvand, og det betyder, at vandet næsten altid enten strømmer syd eller nord på. Det betyder, at kvælstof og fosfor, som bliver ledt ud i vandet fra oplandet til Øresund, bliver blandet op i vand som enten strømmer syd eller nord på. Målinger af næringsstoffer foretages relativt langt fra land, og her påvirker de lokalt tilførte næringsstoffer ikke koncentrationen væsentligt. Koncentrationen der måles på målestationen svarer til koncentrationen målt i de tilstødende farvande, herunder Køge Bugt.\nMiljøstyrelsens målinger viser, at indholdet af kvælstof i Øresund er faldet siden målingerne startede i 1998. Denne udvikling afspejler den generelle udvikling i de åbne indre danske farvande.\nMålinger af fosfor viser, at der siden 1989 er sket et fald i koncentrationen i Øresund.\nBundplanterne i Øresund består af både blomsterplanter og tang. Den mest udbredte blomsterplante er ålegræs som vokser på sandbund. Tangplanterne findes primært i områder af sundet, hvor bunden er stenet, da disse planter behøver sten, som de kan fæstne sig til for at vokse.\nTrådformede brunalger, som også kaldes ”fedtemøg”, kan udnytte perioder med højt indhold af næringsstoffer, hvor de kan have en stor vækst. Trådalgerne kan danne måtter, der kan overlejre og skygge for ålegræs og tangplanter, hvilket kan forringe vækstbetingelserne for disse.\nDybdeudbredelsen af ålegræs i Øresund har været fulgt siden 2001. Der har i de seneste 10 år været en svag stigning i dybdeudbredelsen, som i dag er på godt 6 meters dybde.\nVed den nyeste vurdering af tilstanden i Øresund som er lavet i forbindelse med udarbejdelsen af Vandområdeplan 2021-2027, er der god økologisk tilstand for ålegræs.\nDer har været gennemført undersøgelser af bunddyr i den nordlige del af Øresund i perioden fra 1999 til 2020. Der er i alt blevet fundet 194 forskellige arter af bunddyr i området. De fire mest almindelige grupper af bunddyr i Øresund er havbørsteorme, krebsdyr, muslinger og snegle.\nSet over hele perioden har der i de enkelte år været fundet imellem 40 og 74 arter. De seneste ti år har antallet af arter ligget stabilt imellem 44 og 61 arter. Det er et stort antal arter, som vidner om, at Øresund for disse bunddyr er et stabilt levested.\nVed den nyeste vurdering af tilstanden i Øresund som er lavet i forbindelse med udarbejdelsen af Vandområdeplan 2021-2027, er der moderat økologisk tilstand for bunddyr.\nDer er registreret mere end 250 forskellige arter af planteplankton i Øresund. Det er et meget højt antal og afspejler, at Øresund både er påvirket af vand fra det salte sydøstlige Kattegat og det mindre salte vand i den vestlige del af Østersøen.\nMan finder derfor både mange arter, som trives ved relativt høje saltholdigheder og arter, som trives ved relativt lave saltholdigheder.\nDa indholdet af fosfor og kvælstof i Øresund er relativt lavt, ligger også produktionen af planteplankton i den lave ende i forhold til produktionen i de øvrige åbne indre danske farvande.\nMiljøstyrelsen registrerer sjældent enkelte arter, der dominerer, eller at der opstår egentlige masseforekomster af arter i Øresund.\nEn undtagelse er blågrønalgen Nodularia spumigena, som nogle år bliver tilført sydfra fra den vestlige Østersø. Opblomstringer af Nodularia spumigena har været årsag til, at kommunerne med badestrande ud mod Øresund har måttet lukke badestrande i perioder om sommeren.\nVed den nyeste vurdering af tilstanden i Øresund som er lavet i forbindelse med udarbejdelsen af Vandområdeplan 2021-2027, er der god økologisk tilstand for klorofyl, som er et mål for, hvor meget planteplankton der er i vandet.\nNedenstående grafer viser resultaterne fra det seneste års målinger på målestationen syd øst for Ven. Af graferne fremgår indholdet af kvælstof, fosfor og klorofyl fra prøver der er taget i 1 meters dybde, samt den målte sigtdybde og ilt indholdet ved bunden.\nDe grønne felter viser det interval, hvor 80 procent af alle målingerne har ligget i årene 2010-2020. De 10 procent højeste og de 10 procent laveste resultater indgår ikke heri. En nærmere beskrivelse af målingerne kan ses under siderne: ’Næringsstoffer, ’Planteplankton’, ’Vandets klarhed’ og ’Iltforhold'.\nØresund er et gennemstrømningsfarvand, som forbinder Kattegat i nord med Østersøen i syd. Farvandet, der ligger imellem Gilleleje og Kullen og ned til Helsingør og Helsingborg, kaldes Øresundstragten.\nSyd for Helsingør ligger det centrale Øresund, som strækker sig ned til området imellem Malmø og Amager. Farvandet imellem Amager og Saltholm benævnes Drogden.\nDen centrale del af Øresund med tilhørende opland.\nDer er stor forskel i dybde og bundforhold i det centrale Øresund. Fra land og ud til 2 kilometer fra land falder vanddybden jævnt til 10 meter. Herefter falder vanddybden til 20–25 meter, som er vanddybden i den åbne del af Øresund fra Helsingør til nord for Saltholm. I Nivå Bugt og omkring Ven er der dybe render på 30 meters dybde, og et enkelt sted når dybden over 50 meter.\nOmkring Saltholm er Øresund lavvandet. Her er der et større område, hvor dybden er under 5 meter og hvor de dybeste steder kun når omkring 8 meter.\nI det meste af Øresund er bunden sandet, mens der er mere finkornet silt og leret bund i de dybere dele af området. Spredt i området er der flere områder med en del sten på bunden, og på disse vokser der tang fæstnet til stenene.\nFra Kattegat strømmer der, via de dybe render, vand med et højt indhold af salt ind i Øresund. Vandet stammer oprindeligt fra Nordsøen og strømmer ind i Øresund via Kattegat. Det saltholdige vand udgør det nedre vandlag i Øresund, og det bliver bremset ved Drogden, hvor den ringe bunddybde forhindrer det i at strømme videre ind i Østersøen.\nNår det brakke og lettere vand fra Østersøen strømmer mod nord igennem Øresund, lægger det sig som et lag oven på det tungere og mere salte bundvand. Herved opstår der en kraftig lagdeling i Øresund.\nVandet fra Østersøen har typisk et saltindhold på omkring 8 promille, mens det vand, der strømmer ind i Øresund fra nord, har et betydeligt højere indhold af salt. Det er således ikke usædvanligt, at indholdet af salt i det nedre lag er over 30 promille, og det kan i perioder komme helt op på 35 promille. En så stor forskel i saltindhold bevirker, at udveksling af vand imellem de to lag er begrænset.\nDet betyder også, at der er en tilsvarende begrænset transport af veliltet vand fra det øvre til det nedre vandlag. Lagdelingen ligger typisk i 12-15 meters dybde. Nettostrømmen af vand i Øresund er nordgående.\nOplandet til Øresund\nOplandet til Øresund er på 4.500 kvadratkilometer. Heraf udgør oplandet på den danske side 1.700 kvadratkilometer, hvor 487 kvadratkilometer ligger ud for det centrale Øresund. Dette er markeret på kortet.\nMod nord består oplandet overvejende af landbrug blandet med skov og byer. Mod syd ligger København, og oplandet består her næsten 100 procent af bymæssig bebyggelse.\nDer bliver ledt næringsstoffer og andre stoffer ud i Øresund fra vandløb, regnvandsbetingede udløb, renseanlæg og virksomheder.\nSe oplysninger om tilførslen af næringsstoffer til Øresund i Vandområdeplan 2015-2021 for Vandområdedistrikt Sjælland.\nKoncentrationen af kvælstof og fosfor i vandet er vigtig, da den har stor indflydelse på algevæksten i vandet. En høj koncentration af kvælstof og fosfor kan medføre en kraftig vækst af planktonalger og trådalger. En høj algevækst kan medføre forringede lysforhold, og at en større mængde af dødt og iltforbrugende algemateriale lander på bunden af fjorden. Iltforbruget kan blive så stort, at der bliver iltfrit ved bunden, hvilket kan medføre, at dyr og planter dør.\nTilførslen af kvælstof og fosfor har betydning for, hvor stor koncentrationen af de næringsstoffer bliver i vandet, og dermed også betydning for størrelsen af algeproduktionen.\nØresund er et af tre farvande, der forbinder Kattegat med Østersøen. De andre områder er Storebælt og Lillebælt. Der er en relativ stor udveksling af vand imellem Kattegat og Østersøen, og det betyder også en relativ stor vandudskiftning i Øresund. Øresund er derfor relativt robust over for kvælstof og fosfor tilført fra oplandet, idet disse tilførsler fordeles i en relativt stor vandmasse. Når næringsstoffer tilføres Øresund, er det næsten altid til vand, der er i bevægelse enten sydover eller nordover. Der bliver derfor sjældent målt forhøjede næringsstoffer i Øresund.\nIndholdet af næringsstoffer i Øresund svarer stort set til indholdet i farvandet nord og syd for Øresund, det vil sige i den sydøstlige del af Kattegat og i Køge Bugt.\nI Øresund undersøger Miljøstyrelsen vandets indhold af næringsstoffer 24 gange om året på en målestation, der ligger sydøst for Ven.\nIndsamling af vandprøver på Øresund.\nMålestation for vandkemi\nKortet viser prøvetagningsstationen i Øresund syd for Ven (orange markering).\nKvælstof i Øresund\nIndholdet af total kvælstof i Øresund er målt siden 1998.\nFiguren viser indholdet af total kvælstof i øvre lag i Øresund og Køge Bugt.\nSom det fremgår af ovenstående graf følger indholdet af total kvælstof i Øresund indholdet af total kvælstof i Køge Bugt.\nFosfor i Øresund\nIndholdet af fosfor i Øresund er målt systematisk siden 1989. I perioden 1989 til 2020 er der samlet tale om, at indholdet af fosfor er faldet, og det forløb svarer til, hvad der er observeret i de øvrige åbne farvande. Aarhus Universitet skriver således i rapporten ’Marine områder 2019’, at fosforkoncentrationerne faldt markant i slutningen af 1980’erne og starten af 1990’erne som følge af udbygningen af spildevandsrensningen.\nFiguren viser indholdet af total fosfor i de øvre lag i Øresund og Køge Bugt.\nSe oplysninger om tilførsel af næringsstoffer til Øresund og en beskrivelse af den indsats, der er nødvendig for at opnå god økologisk tilstand i fjorden under Vandområdeplanerne for Vandområdedistrikt Sjælland.\nPlanteplankton reagerer hurtigt på ændringer i de forhold, der har betydning for væksten, så som lys og hvor mange næringsstoffer, der er i vandet. Det relativt lave indhold af fosfor og kvælstof i Øresund medfører, at der er en relativ lav produktion af planteplankton.\nKiselalgerne Skeletonema sp. (tv.) og Cerataulina pelagica (th.) set i mikroskop. Arterne findes ofte i Øresund.\nMiljøstyrelsen undersøger planteplankton 20 gange om året fra en målestation ved Ven. Her bliver der taget prøver fra det øvre vandlag, og det er med udgangspunkt heri, at produktionen, mængden og sammensætningen af arter af planteplankton bestemmes.\nKortet viser prøvetagningsstationen i Øresund syd for Ven, angivet som den orange prik på kortet.\nUndersøgelserne af planteplankton har været en del af det nationale overvågningsprogram siden 1989. Resultater fra undersøgelserne af planteplankton er med til at beskrive udviklingen i miljøtilstanden i Øresund.\nFiguren viser den årlige produktion af planteplankton i Øresund i perioden 1989-2020.\nOvenstående figur viser den årlige produktion af planteplankton i Øresund i perioden 1989 til 2020. Denne har siden 1989, med undtagelse af et enkelt år hvor produktionen var højere, ligget imellem 90 og 200 gram kulstof pr. kvadratmeter.\nDet antages, at udviklingen i Øresund afspejler udviklingen generelt i de åbne indre danske farvande. For de åbne indre farvande har der, ifølge Aarhus Universitet, været et statistisk signifikant fald i produktionen af planteplankton i hele perioden.\nGenerelt ligger produktionen af planteplankton i Øresund i den lave ende sammenlignet med andre områder, hvor det måles. Dette fremgår af nedenstående figur, hvor årsproduktionen i alle de 14 overvågede områder er vist.\nDen årlige produktion af planteplankton i 2020 på 14 målestationer i fjorde og områder i de indre danske farvande.\nMange arter og relativt få opblomstringer\nSammensætningen af planteplankton ved Ven afspejler, at området er påvirket af vand både fra det sydøstlige Kattegat og den vestlige del af Østersøen. Planteplanktonet består derfor både af mange arter, som trives ved et relativt højt saltindhold og af arter, som trives ved et relativt lavt saltindhold.\nMiljøstyrelsens undersøgelser viser, at antallet af planteplankton arter i Øresund er over 250, hvilket er et højt antal i danske farvande.\nMiljøstyrelsen registrerer sjældent, at enkelte arter dominerer, eller at der opstår masseforekomster af arter, som misfarver vandet. En undtagelse er blågrønalgen Nodularia spumigena, som i nogle år bliver tilført fra den vestlige Østersø. Denne art har Miljøstyrelsen gennem årene registreret i en række opblomstringer, hvoraf enkelte har været ganske omfattende i dele af Øresund.\nOm foråret dominerer kiselalger som Skeletonema sp. opblomstringerne i Øresund. I de senere år har flagellater fra slægten Pseudochattonella og ciliaten Myrionecta rubra også domineret.\nI det sene forår kan der være rigtig mange gulalger fra slægten Dinobryon. De kan specielt i maj optræde i høje koncentrationer i forbindelse med, at der strømmer vand fra Østersøen igennem Øresund.\nOm sommeren er planteplanktonet i Øresund en blanding af mange arter i lave koncentrationer. Ofte dominerer kiselalger, hvor arterne Proboscia alata, Guinardia flaccida og Cerataulina pelagica kan danne mindre opblomstringer.\nOm sommeren er der ofte mange arter af furealger, blandt andet fra slægten Prorocentrum. Miljøstyrelsen har i de sidste par år fundet arten P. compressum, der ikke tidligere er set i danske farvande. Derudover er der rekylalger og andre små flagellater, for eksempel stilkalger.\nPåvirkningen fra Østersøen sker i form af, at der ofte er forskellige blågrønalger, hvor specielt arten Nodularia spumigena kan forekomme i store mængder.\nI eftersommeren er der ofte mindre opblomstringer af furealger fra Skagerrak og Kattegat, blandt andet store arter fra slægten Ceratium. Der kan også opstå mindre opblomstringer af kiselalger af for eksempel arter fra gruppen Pseudo-nitzschia, som indeholder flere giftige arter.\nMisfarvning af vandet under opblomstring af blågrønalgen Nodularia spumigena (tv.) og Nodularia spumigena set i mikroskop (th.). Arten er karakteristisk for Øresund. (Foto fra mikroskop: Per Andersen, NIRAS).\nMiljøstyrelsen har fundet en række giftige arter af planteplankton i Øresund. Det gælder blandt andre arter fra furealgeslægterne Dinophysis og Alexandrium, samt kiselalger fra slægten Pseudo-nitzschia. Giftstoffer fra arterne vil kunne ophobes i skaldyr, der lever af planteplankton.\nDer er dog kun fundet relativt lave koncentrationer af de giftige arter, og Miljøstyrelsen er ikke bekendt med, at der skulle være sket forgiftninger af mennesker, som har spist skaldyr fra Øresund.\nMiljøstyrelsen registrerer jævnligt markante opblomstringer af blågrønalgen Nodularia spumigena i Øresund. Algen kan forårsage irritation af huden, når man bader i vandet. Drikker man af vand med algerne i, kan man blive forgiftet, hvilket typisk vil medføre opkastning.\nOpblomstringer af Nodularia spumigena har været årsag til, at kommunerne langs med badestrande ud til Øresund og langs de nordsjællandske kyster har måttet lukke strande i perioder om sommeren.\nDer er relativt sjældent opblomstringer af planteplankton i Øresund, fordi der er relativt få næringsstoffer og en hel del strøm i vandet.\nNår blågrønalgen Nodularia spumigena blomstrer op lokalt i Øresund, skyldes det primært, at algen bliver ført med vandmasserne til Øresund fra den vestlige del af Østersøen. Der er således kun masseforekomster af Nodularia spumigena i Øresund i de år, hvor der også er massive opblomstringer af algen i Østersøen.\nI Øresund er indholdet af klorofyl generelt lavt i forhold til de øvrige åbne indre danske farvande. Indholdet af klorofyl i Øresund har siden 1997 overvejende ligget imellem 1 og 2,5 mikrogram pr. liter. Produktionen af planteplankton i Øresund ligger dermed i den lave ende i forhold til produktionen i de øvrige overvågede områder i de åbne indre danske farvande.\nFiguren viser indholdet af klorofyl i det øvre lag i Øresund og Køge Bugt.\nMiljøstyrelsen har foretaget målinger af klorofyl i Øresund siden 1989. Frem til 2020 ser udviklingen ud som i de øvrige åbne indre danske farvande. Aarhus Universitet noterer for de åbne indre danske farvande i rapporten ”Marine områder 2018”, at den stigende tendens i klorofyl, der har været siden 2013, er blevet brudt i 2018. Dette gør sig også gældende i Øresund.\nResultater fra Miljøstyrelsens undersøgelser af klorofyl anvendes i Vandområdeplanerne som en del af grundlaget for at vurdere den økologiske tilstand i Øresund.\nVed den nyeste vurdering af tilstanden for klorofyl i Øresund som er lavet i forbindelse med udarbejdelsen af Vandområdeplan 2021-2027, er der god økologisk tilstand.\nSe status for den økologiske tilstand i Øresund på kort under punktet ”VP3-tilstandsvurdering” i MiljøGIS.\nDyreplankton er mikroskopiske dyr, der svæver frit i vandet. Dyreplankton lever af planteplankton.\nDyreplanktonet i Øresund består af en blanding af arter. Den ene gruppe kaldes holoplankton og er den type dyreplankton, som lever hele deres liv i de frie vandmasser. Det drejer sig for eksempel om vandlopper, dafnier og hjuldyr. Den anden gruppe kaldes meroplankton og den type består af plankton, som kun lever deres første tid på larvestadiet i de frie vandmasser. Herefter søger de til bunden, hvor de slår sig ned og udvikler sig til voksne individer af bunddyr, som for eksempel muslinger, snegle og børsteorm.\nDer er mest holoplankton i Øresund, hvor vandlopper er de mest almindelige. Det er karakteristisk også for de andre åbne havområder, at holoplankton dominerer markant.\nI fjorde og lavvandende kystnære områder er det almindeligt, at dyreplanktonet i perioder kan være domineret af meroplankton.\nDet almindelige dyreplankton er domineret af relativt store krebsdyr. Derudover er der en række små arter af dyreplankton, som tilhører en gruppe, der kaldes mikrozooplankton. Mikrozooplankton er domineret af encellede dyr, som især omfatter ciliater og furealger, samt små nøgne flagellater. Mikrozooplankton kan være vigtige elementer i fødekæden, da de spiser de mindste arter af planteplankton og bakterier.\nMiljøstyrelsen undersøger dyreplankton 20 gange om året fra en målestation ved Ven i den nordlige del af Øresund. Her bliver der taget prøver, som undersøges for mængden og sammensætningen af dyreplankton.\nMiljøstyrelsen har, som en del af det nationale overvågningsprogram, undersøgt dyreplankton siden 1989. Resultater fra undersøgelserne af dyreplankton og planteplankton er med til at beskrive økosystemet i Øresund.\nSammensætningen af dyreplankton i Øresund viser, at området ved Ven er påvirket af både vand fra det sydøstlige Kattegat og fra den vestlige del af Østersøen. Dyreplanktonet består således af en blanding af arter fra Kattegat, hvor der er et relativt højt saltindhold, og af arter fra Østersøen, som trives ved et relativt lavt saltindhold.\nMiljøstyrelsens undersøgelser viser, at mangfoldigheden af dyreplankton ved Ven er relativt høj. Antallet af arter og artsgrupper var mere end 65 i perioden 2014-20.\nMængden af dyreplankton i 2020 fordelt imellem holoplankton og meroplankton.\nVariationen hen over året\nForekomsten af dyreplankton i Øresund er lav om vinteren og foråret. Det skyldes, at der på denne årstid er meget begrænset mængde af føde i form af planteplankton til rådighed.\nKun hjuldyrene, for eksempel arter fra slægten Synchaeta, kan formere sig så hurtigt, at de kan græsse markant på planteplanktonet, når det blomstrer op i marts og april.\nI den sidste halvdel af foråret og i begyndelsen af sommeren stiger mængden af vandlopper markant. Den begrænsede mængde af vandlopper tidligt på året betyder, at de ikke græsser i nævneværdigt omfang på planteplanktonet, når det blomstrer op i foråret. Det er anderledes om sommeren og i det tidlige efterår, hvor vandloppernes græsning kan begrænse mængden af planteplankton.\nDe mest almindelige vandlopper i Øresund er arter fra slægterne Oithona (O. similis) og Pseudocalanus. Desuden er der en række andre vandlopper, som er almindelige i kystnære farvande og fjorde, blandt andet Acartia bifilosa, A. clausi, A longiremis, A. tonsa (invasiv), Temora longicornis, Centropages typicus, C. hamatus, Microcalanus pygmaeus, Eurytemora sp. og Paracalanus parvus.\nI nogle år forekommer der også lave koncentrationer af de store vandlopper Calanus finmarchicus og C. helgolandicus, som er knyttet til mere åbne havområder.\nVandlopper af slægten Acartia (tv.) og slægten Calanus (th.). (Foto: Kirsten Engell-Sørensen, Fishlab).\nMængden af holoplankton i 2020.\nI løbet af sommeren finder man i Øresund en række marine dafnier fra slægterne Podon og Evadne, samt brakvandsdafnien Bosmina coregoni.\nI flere af de senere år er den invasive art Penilia avirostris også blevet registreret i Øresund. Arten dukkede op første gang i 2001 og har siden bredt sig til stort set alle danske kystvande.\nMuslingelarve (tv.) og dafnie af slægten Bosmina (th.) (Foto af daphnie: Kirsten Engell-Sørensen, Fishlab).\nI Øresund er der om sommeren relativt mange larver af bunddyr. De fleste er muslinge- og sneglelarver. Om sommeren og efteråret er der derudover lave koncentrationer af de pelagiske halesøpunge Oikopleura dioica og Fritilaria borealis og af pilormen Sagitta spp. Disse arter kommer til Øresund fra Kattegat.\nMængden af meroplankton i 2020.\nSådan reguleres dyreplankton\nMængden af dyreplanton bliver styret af en kombination af, hvor meget føde, i form af planteplankton, der er til rådighed og af, hvor meget dyreplankton, der bliver spist af fisk og gopler.\nI Øresund er der relativt lave koncentrationer af dyreplankton, fordi der er relativt små mængder af planteplankton, som dyreplankton lever af. Desuden kan gopler og fisk, som lever af dyreplanktonet, være med til at holde bestandene nede.\nOm sommeren kan der være så mange gopler, især den store gople, vandmanden Aurelia aurita, og den invasive ribbegople Mnemiopsis leidyi, også kaldet for dræbergople, at næsten alt dyreplanktonet bliver spist.\nDræbergoplen blev registreret første gang i 2006 i Helsingør Havn. Miljøstyrelsen overvåger ikke rutinemæssigt gopler, men der er efterhånden indsamlet en del viden om deres forekomst i forbindelse med en række forskningsprojekter.\nVandmænd Aurelia aurita (tv.) og ribbegopler Mnemiopsis leidyi (th.) (Foto af ribbegopler: Hans Ulrik Riisgaard, SDU).\nDer er aldrig set masseforekomster af dyreplankton i Øresund. Der kan dog være store forekomster af vandmanden Aurelia aurita om sommeren.\nI forbindelse med masseforekomster kan gopler drive sammen ude i selve Øresund, hvor vandet lokalt bliver helt fyldt med gopler, og goplerne kan drive ind på kysten og ligge i bræmmer på strandene.\nDet har stor betydning for Øresunds plante- og dyreliv, hvor meget lys der trænger ned igennem vandet. Jo mere klart vandet er, des mere lys kan der trænge ned igennem vandet, og jo bedre er betingelserne for bundplanternes vækst.\nMiljøstyrelsen måler vandets sigtdybde som et mål for, hvor klart vandet er. Sigtdybden afhænger af, hvor mange partikler der er i vandet, og dermed afhænger den også af mængden af planteplankton i vandet. Da produktionen af planteplankton er afhængig af tilførslen af næringsstoffer, vil en stor tilførsel af næringsstoffer generelt medføre en ringere sigtdybde.\nMålingerne af sigtdybden bliver foretaget på de samme steder og på de samme tidspunkter, som der bliver indsamlet vandprøver til undersøgelse af planteplankton og næringsstoffer.\nSigtdybden i Øresund og Køge Bugt i perioden 1989-2020.\nMiljøstyrelsen har målt sigtdybden i systematisk fra 1989 til 2020. Sigtdybden i den nordlige del af Øresund bliver målt på en station tæt ved Ven. I samme periode er der også målt sigtdybde på en station i Køge Bugt.\nI den nordlige del af Øresund har sigtdybden igennem hele perioden fra 1989 til 2020 været imellem 7 - 10 meter. De laveste sigtdybder blev målt i 1996 og i 2007, mens de højeste sigtdybder blev målt i 1998, 2003 og 2012. Siden 2015 har sigtdybden ligget relativt stabilt imellem 8 og 9 meter.\nI Køge Bugt har sigtdybden i samme periode varieret mellem 6 og 9 meter. Her blev de laveste sigtdybder målt i 2002 og 2008, mens de højeste sigtdybder blev målt i 1992, 1997 og i 2004.\nOgså i Køge Bugt har sigtdybden i de senere år været relativ stabil, hvor den i perioden fra 2013-2020 har været målt til knap 8 meter. Sigtdybden ved Ven er generelt på niveau med eller bedre end sigtdybden i Køge Bugt. I løbet af de sidste fem til seks år har sigtdybden været cirka 1 meter dybere ved Ven end i Køge Bugt.\nØresund er et gennemstrømningsfarvand, som forbinder Kattegat med Østersøen. I den nordlige del af området er der omkring 25-30 meter dybt og enkelte steder op til 50 meter dybt.\nKortet viser de to målestationer i Øresund, angivet som de orange markeringer.\nI den sydlige del, hvor Øresund støder op til Køge Bugt, er der kun 7-8 meter dybt. Vandet er dybere både syd og nord for dette område, hvorfor det betegnes som en tærskel. Denne tærskel har fået navn efter området og betegnes Drogden Tærsklen.\nDer er to målestationer i Øresund, hvor vandets indhold af ilt måles. Den ene af de to målestationer, som ligger syd for Ven, er placeret på et dybt sted, hvor vandet er nærmest permanent lagdelt. Det er dermed også et område, hvor der vil kunne forekomme iltsvind. Iltsvind i Øresund opstår kun i det i nedre vandlag.\nEn stor del af ilten, der tilføres de nedre vandlag i Øresund, sker gennem indstrømningen af vand fra Kattegat. Tilførslen af ilt til de nedre vandlag kan også ske gennem opblanding med vand fra de øvre vandlag som følge af strømforholdene eller i forbindelse med stormvejr. Endelig kan de dybest voksende bundplanter bidrage til ilttilførslen på bunden. Produktionen af ilt fra bundplanter og planteplankton foregår imidlertid primært i det øvre vandlag, hvor lysforholdene er bedst, mens forbruget af ilt primært sker i det nedre vandlag.\nI perioder med stille vejr kan indstrømningen af vand til Øresund fra Kattegat være begrænset. I sådanne perioder kan iltindholdet i de nedre vandlag falde. Varer det stille vejr ved i længere tid, vil der opstå iltsvind nær bunden.\nMålinger fra Øresund\nMiljøstyrelsen har foretaget målinger af iltindholdet i Øresund siden 1998. Aktuelt måler Miljøstyrelsen vandets indhold af ilt 24 gange om året på den dybe station, som ligger syd for Ven. I de perioder, hvor der typisk forekommer iltsvind, måles vandets indhold af ilt også på en station beliggende nord for Ven. Målingerne viser, at der på den dybe station har været iltsvind ved bunden hvert eneste år. Der er dog forskel på, hvor kraftigt iltsvindet har været, samt hvor lang tid perioderne med iltsvind har varet.\nForbruget af ilt foregår primært ved havbunden og det er derfor også typisk der, at iltindholdet er lavest i længst tid. På den dybe station, hvor der er omkring 50 meter dybt, er der målt iltsvind hvert år tæt på bunden. Det er ikke så ofte, at iltsvindet berører vandet højere oppe i vandsøjlen, hvilket er godt for dyre- og plantelivet i Øresund.\nUdviklingen i vandets indhold af ilt i 20 meters dybde, som er vist i nedenstående graf, giver et indtryk af, hvordan iltsvindssituationen har påvirket dyr og planter mere generelt i Øresund. Heraf fremgår det, at der tilsyneladende har været en positiv udvikling i iltforholdene.\nDer tegner sig således et billede af, at perioderne med iltsvind fra 2010 og frem har været af kortere varighed og mindre udtalte end i perioden 1998 - 2010. Det indikerer, at dyr og planter har haft bedre levevilkår i de senere år.\nFiguren viser iltindholdet i vandet i 20 meters dybde i Øresund på målestationen ved Ven.\nBundplanterne i Øresund består af blomsterplanter og tang, også kaldet makroalger.\nÅlegræs er en af de mest udbredte blomsterplanter i Øresund.\nBunden af Øresund består i store områder af sand og finkornet silt. Det gør bunden velegnet til blomsterplanter, da planternes rødder kan forankres og vokse heri. For eksempel ved Saltholm er der store lavvandede områder, som er velegnede voksesteder for blomsterplanter.\nÅlegræs og havgræs er de mest udbredte blomsterplanter i Øresund. Der er også bevoksninger af vandkrans og Børstebladet Vandaks. Ålegræs kan i Øresund vokse i store enge, typisk med sammenhængende bevoksninger ud til omkring 6 meters dybde. De øvrige blomsterplanter vokser hovedsageligt tæt på kysterne og ud til en til to meters dybde.\nMiljøstyrelsen undersøger udbredelsen af ålegræs en gang om året. Det sker om sommeren, hvor der er mest ålegræs. Miljøstyrelsen undersøger både, hvor stor en del af havbunden ålegræsset dækker, samt hvor dybt det vokser.\nØresund bliver undersøgt langs syv linjer, der går ud fra kysten og ud til den største dybde, hvor der vokser ålegræs. Det er de samme syv steder, der bliver undersøgt hvert år.\nKortet viser de syv steder i det centrale Øresund, hvor Miljøstyrelsen undersøger udbredelsen af ålegræs.\nUndersøgelserne bliver foretaget med en dykker, som trækkes med en båd fra strandkanten og ud til en dybde der er cirka 1 meter dybere end det sted, hvor man kan registrere den dybest voksende plante. Dykkeren er udstyret med en dybdemåler, kommunikation til overfladen og et videokamera til dokumentation af dykkerens observationer.\nSe filmen Ålegræs Tibberup her i stedet\nÅlegræs skal have lys for at kunne vokse. Jo klarere og renere vandet er, jo større dybder kan ålegræsset vokse ud til. Miljøstyrelsens undersøgelser af ålegræs indgår i vurderingen af miljøtilstanden i Øresund\nDen gennemsnitlige årlige udbredelse af ålegræs i Øresund i perioden 2001-2020. Udbredelsen er defineret som den største dybde, hvor mindst 10 procent af bunden er dækket med ålegræs. I 2009 blev der ikke lavet undersøgelser af ålegræssets udbredelse i Øresund.\nOvenstående figur viser, at ålegræsset i de seneste ti år har vokset ud til omkring 6 meters.\nFlere forhold påvirker planternes vækst i Øresund. Særligt vandets klarhed og lysforholdene er vigtige faktorer. Lysforholdene kan blive forringet af forskellige ting. Er der for eksempel meget planteplankton i vandet, bliver vandet uklart. Undervandsplanternes blade kan være dækket af mikroskopiske alger, såkaldte epifytter som giver bladene et brunligt udseende, eller de kan være overgroet af fedtemøg. Alle tre faktorer vil kunne mindske den mængde af lys, som planterne har til rådighed for vækst.\nKoncentrationen af næringsstoffer i vandet er afgørende for mængden af planteplankton, fedtemøg og epifytter i vandet. Perioder med dårlige iltforhold kan også forringe vækstbetingelserne for ålegræs, hvis iltsvindet forekommer i de områder, hvor ålegræs vokser.\nFlerårige store makroalger, i daglig tale kaldet tang, kræver en stabil og fast bund. Det kan være i form af sten, som de kan fæstne sig til. I den centrale del af Øresund udgør havnemoler en stor del af den faste bund, og der kan ofte observeres en stor artsrigdom af tangplanter på stenene.\nPå større dybder er der ikke så mange egnede sten. Dybder fra 15-20 meter og dybere er beskyttet imod bølgepåvirkninger, og her kan store muslingeskaller også være et egnet substrat for større tangplanter, som for eksempel brunalgen sukkertang.\nSaltindholdet i Øresund falder fra nord til syd. De fleste algearter er tilpasset det mest salte vand. Derfor falder antallet af arter mod syd. I det nordlige Øresund finder Miljøstyrelsen op til omkring 220 arter, mens man i den sydlige og mindre salte del af Øresund finder omkring halvt så mange arter.\nMange enårige makroalger, for eksempel trådformede brunalger og fedtemøg, vokser godt i perioder med mange næringsstoffer i vandet. Nogle arter kan fortsætte med at gro, selvom de bliver afrevet fra sten eller muslinger.\nFritsvævende enårige makroalger kan danne store måtter, der kan skygge for ålegræs og flerårige makroalger. Hvis måtterne af alger bliver tykke nok, kan der opstå iltmangel under dem. Det er meget skadeligt for de blomsterplanter, der måtte vokse der.\nNår mængden af næringsstoffer i Øresund falder, vil mængden af de trådformede alger og fedtemøg også falde.\nResultater fra Miljøstyrelsens undersøgelser af ålegræs anvendes i Vandområdeplanerne, som en del af grundlaget for at vurdere den økologiske tilstand i Øresund.\nVed den nyeste vurdering af tilstanden for ålegræs i Øresund som er lavet i forbindelse med udarbejdelsen af Vandområdeplan 2021-2027 er der god økologisk tilstand.\nI Øresund er der et meget rigt dyreliv knyttet til bunden. I den øverste del af bunden, samt på bundens overflade, lever en lang række arter af bunddyr fra mange forskellige dyregrupper.\nMiljøstyrelsen tager prøver af bunddyr i 16-25 meters dybde. Den store mangfoldighed af dyr hænger sammen med, at de gode strømforhold her gør, at der ikke opstår iltsvind i længere tid.\nBunddyrene på den bløde bund i den nordlige del af sundet er undersøgt 17 gange siden 1999. Resultaterne af undersøgelserne vidner om, at den nordlige del af sundet, for så vidt angår bunddyrene, er i økologisk balance i de dybder, hvor prøverne er indsamlet.\nKortet viser de to stationer i det nordlige Øresund, hvor Miljøstyrelsen undersøger dyrelivet på og i havbunden.\nMange og sjældne arter\nI forbindelse med undersøgelserne i perioden 1999 til 2020 er der i alt fundet 194 arter af bunddyr i den nordlige del af Øresund. Dette meget store antal arter, fordeler sig med 87 havbørsteorm, 30 krebsdyr, 28 muslinger, 17 snegle, 8 pighuder, 5 søanemoner, 3 søpunge, 2 havedderkopper, samt 14 arter tilhørende 11 andre dyregrupper.\nBlandt de mange arter af havbørsteorm er arterne Rhodine gracilior, Maldane sarsi, Ampharete baltica, Terebellides stroemi, Scoloplos armiger og Galathowenia oculata de mest almindelige. De lever alle af det organiske materiale i bunden. Den sidste art kan dog også filtrere organiske partikler fra vandet.\nDe mest almindelige krebsdyr er kommakrebsen Diastylis rathkei, der primært lever af bundlevende kiselalger, og tangloppen Ampelisca brevicornis, der stikker sine antenner ud gennem røret for at filtrere organiske partikler fra vandet.\nHavbørsteormen Galathowenia oculata (tv.) og kommakrebsen Diastylis rathkei er almindelige i det nordlige Øresund og dermed vigtige for omsætningen af det organiske stof. Da de begge er omtrent 1 cm store, er de samtidig vigtige fødeemner for små fisk (Kirkegaard (tv.) og Hans Hillewaert (th.), WoRMS foto).\nDer lever en fin bestand af store molboøsters Arctica islandica i det nordlige Øresund. Den samlede vægt af de molboøsters, der har været i prøverne indsamlet igennem 17 år, har udgjort 77 procent af vægten af alle de indsamlede bunddyr.\nMolboøsters er vigtige for omsætningen i Øresund, fordi de er gode til at filtrere vandet for organiske partikler. Mindre arter af muslinger, som der også er mange af i Øresund, er foldmusling Thyasira flexuosa, hvid pebermusling Abra alba, mysella-musling Kurtiella bidentata og hampefrømusling Corbula gibba. Disse fire arter bidrager ligeledes til at holde vandet klart ved at filtrere deres fødepartikler fra vandet.\nEndelig er fin mudderslangestjerne Amphiura filiformis, hestesko-orm Phoronis sp. og søanemone Edwardsia sp. almindelige i området. De filtrerer alle på forskellig måde organiske partikler fra vandet i Øresund.\nDe fleste af disse almindelige arter er glimrende føde for forskellige fisk. Det nordlige Øresund er således et vigtigt spisekammer for fisk, der finder føden på bunden.\nBlandt de sjældnere arter af bunddyr er tanglopperne Leptophoxus falcatus, Eurysteus palmatus og Monoculodes carinatus, samt rejen Pontophilus bispinosus. I Miljøstyrelsens database over bunddyr, som rummer de arter, der er fundet siden 1970-erne, er det ene fundne eksemplar af L. falcatus i Øresund det eneste fund i DK E. palmatus er kun fundet i et lille antal i Sejerø Bugt og i Øresund.\nSjælden er også havbørsteormen Gattyana amondseni. Desuden har Miljøstyrelsen fundet fire søstrå Virgularia mirabilis, der er et koraldyr, som er på rødlisten over dyr, der er i fare for at forsvinde eller som helt er forsvundet.\nTo meget vigtige bunddyr-arter i den nordlige del af Øresund. Til venstre er det en molboøsters Arctica islandica, der kan blive meget gammel og stor og derfor har stor betydning, da den filtrerer fødepartikler fra vandet. Til højre er det hesteskoorm Phoronis sp., der er det almindeligste dyr i prøverne fra Øresund. På billedet er hesteskoormene i færd med at filtrere vandet med deres tentakelkroner (Eddy Eneman (tv.) og Bernard Picton BioMar-TCD (th.) WoRMS foto).\nPrøverne fra de 17 års undersøgelser i Øresund har de enkelte år indeholdt imellem 40 og 74 arter. De seneste ti år har antallet af arter ligget meget stabilt imellem 44 og 61 arter. Dette antal vidner om et for bunddyrene stabilt økosystem.\nUdsvingene fra år til år skyldes blandt andet tilfældigheder. I området er der en del arter, som er fåtalligt til stede, og det kan være tilfældigt, om de lige kommer med i prøverne. Miljøstyrelsen finder områdets almindeligst forekommende arter hvert år, mens sjældenhederne bliver fundet mere sporadisk.\nFiguren viser antal arter af bunddyr fra prøvetagningsområdet i Øresund ved 17 undersøgelser i perioden 1999 til 2020. Området blev ikke undersøgt i 2009, 2012, 2014, 2016 og 2017.\nDer er fundet mellem 1600 og 4400 individer af bunddyr pr. kvadratmeter i Øresund i perioden fra 1999 til 2020. Det er i alle årene et relativt højt antal. Udsvingene er naturlige for et sådant økosystem. Nogle år har visse arter stort held med at forplante sig. Andre år er det andre arter, der har de bedste betingelser.\nDet store antal individer i 2018, 2019 og 2020 bestod primært af mange hesteskoorme Phoronis sp., foldmusling Thyasira flexuosa og fin mudderslangestjerne Amphiura filiformis. I år 2000, hvor der blev fundet allerflest dyr, var der især tale om store bestande af tre arter af havbørsteorm, Ampharete baltica, Terebellides stroemi og Rhodine gracilior.\nDe stabile mængder af bunddyr har gennem alle årene givet gode fødemuligheder for de fisk, der lever ved bunden.\nFiguren viser antallet af bunddyr pr. kvadratmeter i det nordlige Øresund i 17 undersøgte år. Der har været mange bunddyr alle årene.\nSe status for den økologiske tilstand for bunddyr i Øresund på kort under punktet ”VP3-tilstandsvurdering” i MiljøGIS.\nEn stor del af de næringsstoffer, der bliver tilført Øresund, kommer fra punktkilder ved København, som for eksempel renseanlæg. Der bliver også tilført næringsstoffer til Øresund fra oplandet. Dertil kommer tilførsler af næringsstoffer til sundet via vandskiftet med Kattegat og Østersøen samt via luftbårne tilførsler af kvælstof. Derudover kommer der en del fra den svenske del af oplandet.\nMiljøstyrelsen måler næringsstoftransport ved flere små vandløb i oplandet til Øresund, herunder i Usserød Å og i Mølleåen. Derudover foretager forsyningsselskaber og kommuner målinger på blandt andet renseanlæg.\nKortet viser de vandløb, hvor Miljøstyrelsen måler vandkemi og vandføring i vandløbene og i oplandet til Øresund.\nDer strømmer også kvælstof og fosfor til Øresund fra en del af oplandet, hvor Miljøstyrelsen ikke måler. Den del af oplandet kaldes det umålte opland. Her beregnes afstrømningen ud fra modeller og ud fra opgørelser af udledninger fra renseanlæg, industri og regnvandsbetingede udløb.\nNår Miljøstyrelsen udarbejder vandområdeplaner, bliver den samlede tilførsel af kvælstof og fosfor til Øresund fra de forskellige belastningskilder beregnet, både som tidsserier på årsbasis og på sæsonbasis. Disse belastningsdata indgår i opsætningen af Miljøstyrelsens marine økosystemmodeller, som bl.a. kan beskrive sammenhænge mellem kystvandenes belastningsforhold og miljøtilstanden, f.eks. miljøtilstanden hvad angår forekomst af planktonalger målt som fjordens klorofylindhold. Ved beregning af målbelastninger og indsatsbehov beregner Miljøstyrelsen en gennemsnitlig tilførsel, hvor der er taget højde for forskelle i vandføring i de enkelte år.\nI Vandområdeplan 2015-2021 er der anvendt et gennemsnit for årene 2010 - 2014, ved beregning af målbelastning og indsatsbehov. Kvælstoftilførslen til Øresund blev for denne periode beregnet til cirka 1.300 tons kvælstof pr. år.\nNår Miljøstyrelsen beregner behovet for indsats i forhold til Øresund, tages der udgangspunkt i den samlede belastning, herunder den del af belastningen der stammer fra den svenske del af oplandet. Det beregnede indsatsbehov fordeles herefter ud på det samlede opland. Den del, der indgår i den danske vandområdeplan, udtrykker alene det, der forudsættes gennemført i den danske del af oplandet.\nDe fleste næringsstoffer, der udledes til Øresund, stammer fra punktkilder som renseanlæg, regnvandsbetingede udløb og industrianlæg.\nKun cirka 2 procent af tilførslen af kvælstof til Øresund fra den danske del af oplandet stammer fra landbrug. Det naturlige baggrundsbidrag af kvælstof, som der ville være, hvis der ingen menneskelig påvirkning var, udgør ca. 5 procent af den samlede kvælstoftilførsel til Øresund.\nFor fosfor stammer cirka 5 procent fra det åbne land, som både omfatter landbrug og baggrundsbidraget, mens resten stammer fra punktkilder.\nFor Øresund er bidraget fra spildevand stort, blandt andet fordi det rensede spildevand fra Københavns store renseanlæg, Lynetten, bliver udledt til Øresund.\nVandområdeplan for Øresund\nØresund er omfattet af Vandområdeplan 2015-2021 for Vandområdedistrikt Sjælland, som er et af i alt fire vandområde-distrikter i Danmark. Vandområdeplanerne udgør en samlet plan, der i overensstemmelse med EU’s vandrammedirektiv skal sikre rent vand i danske kystvande, søer, vandløb og grundvand.\nMiljøtilstanden i Øresund\nØresund er opdelt i to vandområder: Nordlige Øresund og København Havn. De to vandområder er forskellige, både med hensyn til saltholdighed, dybdeforhold og miljømål.\nI Vandområdeplanen 2015-2021 er den økologiske tilstand vurderet ’ringe’ i det Nordlige Øresund, og der er ’moderat økologisk potentiale’ i København Havn. De to vandområder lever således ikke op til vandrammedirektivets krav om, at den økologiske tilstand skal være mindst ’god’ eller have et ’godt økologisk potentiale’. Direktivets krav om, at den kemiske tilstand skal være ’god’, er ikke opfyldt i det Nordlige Øresund, mens den er ’ukendt’ i København Havn.\nMiljøtilstanden i det nordlige Øresund og Københavns havn, som den blev vurderet i forbindelse med Vandområdeplan 2.\nØresunds økologiske tilstand har været uændret i de to vandområdeplaner, Vandområdeplan 2009-2015 og Vandområdeplan 2015-2021, der indtil videre har været udarbejdet for området. Der har været en stor indsats for at begrænse udledningen af næringsstoffer fra byer, industri og landbrug. Der har siden starten af 00’erne til i dag været en tendens til mindre iltsvind i Øresund.\nMiljøstyrelsens undersøgelser viser, at den væsentligste årsag til, at der ikke er ’god’ økologisk tilstand, i såvel Øresund som i hovedparten af de øvrige kystvande i Danmark, er, at der bliver tilført for meget kvælstof.\nFor at reducere tilførslen af kvælstof til Øresund frem mod udgangen af 2021 er der således i Vandområdeplanen en række virkemidler i spil. Det drejer sig blandt andet om:\nVandområdeplan 2021-2027 vil indeholde en opdateret vurdering af Øresunds økologiske og kemiske tilstand, samt en opdateret vurdering af Øresunds indsatsbehov med henblik på at opnå god økologisk tilstand.


Facts om Fracking - Ulnits.dk\nFacts om Fracking\n“Fracking” er den populære betegnelse for udvinding af naturgas i områder, hvor gassen er gemt i ganske små mellemrum i materialet i undergrunden.\nTypisk består denne undergrund af skifer, og man taler derfor om skifergas. Fra denne type undergrund kan den ikke pumpes op på traditionel vis, men kræver hydraulisk frakturering (sprængning) af de skiferlag, som holder på gassen.\nFracking er ingen ny teknik, men har været brugt i flere år. Det nye er, at metoden er raffineret, så den kan bruges mange flere steder og på større dybder. Endelig tilsætter man i dag flere forskellige hjælpekemikalier, som risikerer at trænge ud i det omgivende grundvand og forurene det.\nMetoden går kort fortalt ud på, at man borer lodret ned i undergrunden – ned til det gasholdige lag. Herfra borer man videre vandret, hvilket kræver avanceret teknik og materiel.\nUnder højt tryk pumper man nu en blanding af vand, sand og specielle kemikalier ned i skiferlaget, hvor det voldsomme tryk efter nogle mindre sprængninger forårsager små og store brud (fractures, deraf navnet “fracking”) i skiferlaget.\nNaturgassen samler sig i revnerne og kan nu pumpes op på traditionel vis.\nForsyningssikkerhed og forurening\nDer gemmer sig verden over store ubrugte resurser af skifergas, som kun kan hentes op ved fracking. Det er en metode, der i løbet af ganske få år har gjort USA og Canada selvforsynende, så man ikke længere er afhængige af den traditionelle olie fra Mellemøsten.\nBeregninger viser, at USA og Canada vil være selvforsynende 100 år frem i tiden, og det er jo et mere end vægtigt argument for metoden.\nFracking er desværre også en metode med mange ulemper. Dels bruges der enorme mængder vand til fracking, og dels er der konstant risiko for, at de tilførte kemikalier havner i det omgivende grundvand. Man har nemlig ganske lidt viden om og kontrol over disse kemikaliers videre færden i undergrunden.\nPræcis som vi desværre også har set det herhjemme med stoffer som RoundUp med flere, der kan opføre sig helt uventet i undergrunden.\nEndelig er der reel risiko for jordskælv efter fracking, der i sagens natur gør undergrunden ustabil. Ellers ville denne jo ikke slippe gassen.\nAt dette er ikke er nogen teoretisk trussel vides fra Blackpool i Nordengland, hvor der er store forekomster af skifergas. Her han man i 2011 målt rystelser på op til 2,2 på Richter-skalaen efter fracking i området.\nSådanne jordrystelser eller sågar sætninger kan forårsage brud på de forede boringer, som bringer kemikalierne ud i skiferen – og dermed ud af kontrol.\nSkifergas er et fossilt brændstof helt på linie med kul og olie. En satsning på skifergas vil derfor være et voldsomt tilbageskridt for et land som Danmark, der bryster sig af at være med helt fremme, hvad bæredygtig og vedvarende energi angår.\nFor skifergas er og bliver definitivt ikke nogen vedvarende energikilde. Den er i stedet med til at fremskynde drivhuseffekten og de klimaforandringer, vi oplever i disse år. Begrebet “Fuckin’ Frackin’” er derfor blevet gadeslang i de skifergasramte områder i Canada…\nNorsk skifergas-ulykke i USA\n70.000 fisk døde og 100 tons kemikalier lækkede efter en brand ved et af norske Statoils fracking-anlæg i den amerikanske delstat Ohio i slutningen af juni. Det skriver det norske Teknisk Ukeblad.\nSelvom årsagen til ulykken endnu ikke er klarlagt, konkluderer en delrapport, at op mod 100 ton kemikalier kan være sluppet ud i naturen omkring anlæget. Kemikalierne skulle bruges til skifergasboringer i Statoils syv brønde i området, der vurderes at være et af USA’s rigeste på skifergas.\nBranden brød ud lørdag 28. juni, og viste sig særdeles vanskelig at slukke. Kemikaliebeholdere på anlægget blev nemlig ved med at eksplodere, og de amerikanske myndigheder endte med at evakuere 20 til 25 familier, som bor i området.\nBranden blev først helt slukket efter et par dage. En formodning er, at branden er opstået som et resultat af overophedning i de hydrauliske systemer.\n– Det er en alvorlig hændelse, og Statoil har iværksat en intern undersøgelse for at klarlægge, hvad årsagen til branden er, blive klogere af det og eventuelt iværksætte nye tiltag for at forhindre, at der sker igen, skriver en talsmand fra Statoil til Teknisk Ukeblad. Smukt formuleret, må man sige…\nBrandfarlige og giftige kemikalier\nUlykken bliver betegnet som en af de værste, som har ramt fracking-anlæg i USA, efter landets produktion af skifergas i de seneste år er steget dramatisk. Metoden til udvindingen, hydraulisk fracking, har været genstand for megen debat, fordi man risikerer at forurene undervejs.\nEfter branden er debatten om fracking derfor atter blusset op i Ohio, og flere lokale politikere ønsker nu at stramme grebet om statens udvinding af skifergas.\nHerhjemme er debatten om skifergas-udvinding aktuel, fordi franske Total har startet prøveboringer i nordjyske Dybvad med henblik på at udvinde skifergas i området.\nDe amerikanske miljømyndigheder i Ohio skriver, at Statoil skam har deltaget aktivt i forsøg på at begrænse kemikalieudslippet. Selskabet har sågar oprettet en hjemmeside med information om arbejdet.\nDet sidste skal nok hjælpe på grundvandet…\nEfterskrift: Efterforskningen i Nordjylland blev dog opgivet igen, men nu samler interessen sig i stedet om syddanske Lolland. Men måske regeringen hellere skulle fokusere lidt mere på sol og vind – i stedet for fossile brændstoffer som den forurenende skifergas…\nTekst: © 2017 Steen Ulnits\nIllustrationer: © TED-Ed\nOvenstående illustrationer er hentet fra TED-Ed’s fine video, der kan ses herunder. TED er leveringsdygtige i mange pædagogiske videoer som denne:\nEt godt og pædagogisk link om, hvad det er for giftige kemikalier, der pumpes ned i undergrunden ved fracking, og i hvilke mængder det sker:\nAfslutningsvis en mere dramatisk video om opsivende methangas fra fracking, som gør det muligt at sætte ild til vandet – et sted i Australien:


Som Borgerinitiativet ser ud nu, kan Kommissionen dog selv bestemme, om de vil handle på succesfulde initiativer. Det har de indtil videre ikke gjort, selvom tre initiativer er nået op på over en million underskrifter.\n”Kommissionen mangler politiske nosser”\nI 2013 afleverede bevægelsen Right2Water 1.884.790 underskrifter til Kommissionen.\nRight2Water kæmper for, at adgang til vand skal være en menneskeret. Derfor vil de have EU til at lovgive imod privatisering af vandværker. Bag sig har de en række store fagforbund fra hele Europa.\nDe har nu sammen med EU-Parlamentet prøvet at få Kommissionen til at handle og fremsætte et lovforslag. Indtil videre uden held.\n»Kommissionen mangler politiske nosser og politisk vilje til at handle,« siger Jan Willem Goudriaan som er næstformand i Right2Water.\n»Det er meget let at drukne Det Europæiske Borgerinitiativ i bureaukrati. Hvis Kommissionen vil handle, så handler de. Og hvis de ikke vil, så gør de det ikke,« lyder hans konklusion.\nInitiativer skal gøres bindende\nFor andre succesfulde borgerinitiativer er der heller ikke sket noget fra Kommissionens side. Det drejer sig blandt andet om Vivisection, der ønsker at udfase brugen af dyreforsøg, samt OneOfUs, der ser menneskelivet som ukrænkeligt og derfor vil forbyde forskning i stamceller.\nECI Campaign, der arbejder for borgernes demokratiske indflydelse, har udarbejdet en rapport i forbindelse med Borgerinitiativet. Her peger flere initiativtagere på, at hvis Borgerinitiativet skal have en fremtid, skal det gøres bindende for Kommissionen at handle på succesfulde initiativer.\nGyörgy Schöpflin, der er medlem af EU-Parlamentet for det ungarske parti Fidesz, ser også gerne, at Kommissionen tvinges til at handle på succesfulde initiativer. Han er hovedforhandler for en nyligt vedtaget resolution om Borgerinitiativet og er især bekymret for konsekvenserne af Kommissionens tilbageholdenhed.\n»Hvis du afviser et initiativ, som faktisk har fået en million underskrifter, så skaber du en million euroskeptikere,« siger han.\nResolution uden krav\nDen socialdemokratiske gruppe S&D ville dog ikke stemme for resolutionen, hvis den skulle tvinge Kommissionen til at fremsætte lovforslag i parlamentet. György Schöpflin gik på kompromis, og EU-Parlamentet vedtog i stedet en resolution om Borgerinitiativet, der ikke indeholder specifikke krav til Kommissionen.\nI stedet opfordrer den blandt andet til at forbedre kendskabet til Det Europæiske Borgerinitiativ ved at finde penge i budgettet til reklamer i TV og radio.\nGeneralsekretær for ECI Campaign, Carsten Berg, kalder resolutionen ”tandløs”.\n»Borgerinitiativet er i en afgørende tid, for hvis der ikke bliver gjort noget for at forbedre det, vil færre gøre brug af det,« siger han og peger på, at der kun er fem nye initiativer, som er blevet registreret i 2015.\nLektor og EU-forsker ved CBS, Sine Nørholm Just, mener, at Borgerinitiativet kunne være en god måde for Kommissionen at gå i dialog med borgerne på.\n»Når de afviser det hele, er borgerinitiativet i bedste fald ligegyldigt og i værste fald et irritationsmoment,« siger hun med henvisning til den frustration, som manglende handling kan lede til. Hvis Kommissionen fortsætter med at ignorere succesfulde initiativer, vil de få endnu et problem, tilføjer Sine Nørholm Just.\n»Det begynder at blive rigtig problematisk for dem at retfærdiggøre, at de holder fast i det her initiativ, og det ikke er andet end en dårlig undskyldning for manglende demokrati,« siger hun.\nSine Nørholm Just er spændt på, hvordan initiativet vil blive kommunikeret uden nogen rigtige succeshistorier. Hun mener dog alligevel, at Det Europæiske Borgerinitiativ er for ungt til, at man kan tale om en generel politisk uvilje i Kommissionen.\nAfviste kæmper stadig\nFlere initiativer bliver afvist ved selve registreringen, fordi Kommissionen vurderer, at forslaget ligger uden for rammerne af dens beføjelser. Det er flere initiativer dog ikke enige i. Fem af dem har derfor lagt sag an mod Kommissionen.\nEn af dem er Stop TTIP, som vil bremse forhandlingerne mellem USA og EU om den transatlantiske frihandelsaftale. De besluttede sig derfor for at køre et selvorganiseret borgerinitiativ. Et år senere afleverede de 3,2 millioner underskrifter til Kommissionen, og det er derfor det initiativ, der har samlet flest underskrifter.\n»Vi fandt ud af, at Domstolen er kronisk overbelastet med sager, og det tager meget lang tid for dem at komme frem til en beslutning. Især for borgerinitiativer,« siger Michael Efler, som er koordinator for Stop TTIP.\nFolkene bag Stop TTIP blev overraskede over, at de ikke kunne bryde ind i forhandlinger. De fik at vide, at et borgerinitiativ skal være et forslag til ny lovgivning. Det må altså ikke ændre i eksisterende lovgivning.\n»Et af de borgerinitiativer, der blev registreret, hedder ”Ophævelse af traktaten mellem EU og Schweiz”. Men vi må ikke stoppe de igangværende forhandlinger om TTIP,« siger Michael Efler om baggrunden for sagsanlægget.\nGyörgy Schöpflin mener, at Kommissionen selv er klar over, at Borgerinitiativet ikke er en bragende succes. Det er dog ikke noget, som Kommissionen selv vil anerkende.\n»Det faktum, at flere initiativer allerede har nået en million underskrifter og modtaget politisk respons, viser, at Det Europæiske Borgerinitiativ virker. Det er et nyt værktøj, men det er allerede fuldt ud funktionelt,« siger Natasha Bertaud, som er talsperson i Europa Kommissionen. Hun vil dog ikke svare på yderligere spørgsmål.\nMichael Efler fra Stop TTIP synes, at Det Europæiske Borgerinitiativ er meget tæt på at være en fiasko. Han efterspørger en reform af projektet.\n»For at være ærlig, så tror jeg ikke på, at det vil udvikle sig til et instrument, hvor man kan ændre noget politisk,« siger han.\nGyörgy Schöpflin tror til gengæld, at der er nye tider på vej for Det Europæiske Borgerinitiativ.\n»Man bliver nødt til at være optimistisk i den her branche,« siger han.\nDen 20. april i år afholder Kommissionen en konference, hvor Det Europæiske Borgerinitiativ er på dagsordenen


Hvorfor gjorde de voksne ikke noget, da jeg fortalte om det første seksuelle overgreb?: AdamogEva.dk\nHej, jeg er en pige på 17 år, som har været udsat for seksuelle overgreb tre gange. Første gang var i en bus på tur med efterskolen. En dreng holdt mig fast og rørte ved mig overalt på kroppen. Jeg turde ikke snakke med en voksen om det, men brød grædende sammen på mit værelse, for det hele var svært og føltes uvirkeligt. Min mor kunne høre, jeg var ked af det og fik mig til at snakke med de voksne, men de beskyldte mig for at have givet nogle forkerte signaler og gjorde ikke noget overfor drengen. Det tog rigtig hårdt på mig, og det var der, jeg begyndte på selvskade første gang.\nAnden gang var ikke lang tid efter. Det var en dreng, jeg havde flirtet lidt med. En dag, vi var hjemme hos ham, låste han døren ind til sit værelse, tog mit tøj af og gav mig fingersex, uden jeg havde givet ham lov. Han blev ved og ved, indtil jeg fik taget mod til mig og sagde NEJ! og STOP! men han lyttede ikke. Jeg sagde det ikke til nogen, da det var gået så galt sidste gang. Der gik flere måneder, og jeg gik med det selv, inden jeg endelig fik sagt det til mine forældre. Jeg fik selvmordstanker og gjorde mere selvskade.\nDen tredje gang var for ikke så lang tid siden. Jeg tog hjem til en dreng en aften. Vi så en film, og jeg faldt halvt i søvn, men så vækkede han mig og gav mig fingersex og kyssede mig, mens jeg prøvede at trække mig væk.\nDet hele er sket inden for ét år, og det sværeste har været at gå med det hele alene. Jeg føler, mine forældre skubber det væk og ikke vil tale om det. De har bare glemt det. Jeg var stoppet med selvskade, men er nu begyndt igen. Det hele er så svært at forholde mig til og ved snart ikke, om jeg kan mere. Alle virker så ligeglade, og måske er det også bare mig, der er åndssvag. Måske er det bare min skyld. Jeg ved ikke, hvad jeg skal gøre længere. Jeg føler mig hjælpeløs. Jeg føler mig alene.\nHvor er det godt, du har fundet mod til at dele dine oplevelser, hvor du beskriver meget tydeligt, hvad du har været udsat for. Det er alt for tungt at bære på helt alene, så det er virkelig godt, du deler det.\nJeg bliver meget berørt, når jeg læser dit brev, hvor du fortæller, at du har været udsat for tre overgreb fra jævnaldrende drenge. Det, du har oplevet, er absolut ikke i orden. Dine grænser er i den grad blevet overtrådt. Jeg har lige lyst til at definere, hvad der kendetegner et seksuelt overgreb:\nDer er tale om et seksuelt overgreb, hvis den ene person ikke ønsker den seksuelle kontakt eller bliver lokket, presset eller truet til at gøre noget, som han eller hun ikke har sagt ja til eller ikke forstår konsekvenserne af. Et fysisk seksuelt overgreb er fx, hvis krænkeren berører ofrets krop eller kønsdele, har samleje med eller tvinger vedkommende til at berøre krænkerens kønsdele.\nVoksne forstod ikke\nSeksuelle overgreb blandt unge bliver desværre nogle gange misforstået og tolket af omverdenen. Nogle teenageres adfærd kan for udenforstående indimellem opleves som flirt eller seksualiseret adfærd. Derfor kan det tolkes, som om man selv lægger op til det. Det kan ulykkeligvis betyde, at de voksne omkring én ikke forstår alvoren i det, man har oplevet og prøver at få hjælp til at bære.\nDu fortæller, at du alle tre gange ikke var klar over drengenes hensigter. Det er meget almindeligt, at man kan blive fanget i en situation, hvor man ikke får sagt stop. Men uanset hvad, har det været den enkelte drengs ansvar at sikre sig, at du også gerne ville have sex med ham. Det var derfor ikke kun dit ansvar at stoppe op undervejs.\nJeg får lyst til at sige til dig, at hvis du har en oplevelse af, at du har tilladt disse overgreb ved ikke at kunne få stoppet dem, mens de stod på, så er det IKKE din skyld, og du har IKKE gjort noget forkert. Du har rent faktisk været udsat for, at nogle drenge har overskredet dine grænser og tilladt sig at forgribe sig på dig, uden du har givet grønt lys. Det lyder til, at de hverken lyttede til, at du sagde stop eller så, at du ikke havde lyst.\nDu skriver, at du havde svært ved at gøre eller sige noget, mens overgrebene stod på. Dels fordi du var bange, og dels fordi din krop “frøs”, men det er jo også en måde at sige nej på. Man kan sige nej på mange måder. Vores krop kan også sige nej ved at ligge helt stille, undgå øjenkontakt og lukke af, så den bliver helt passiv.\nAt skulle fortælle om seksuelle overgreb er ikke let, og det kan også føles meget skamfuldt at fortælle det til en voksen. Du fortæller, at du oplevede, at de voksne ikke var der for dig, og at det sværeste har været at være helt alene med din frygt og oplevelser. Du har også følt, at dine forældre har skubbet det væk, ikke har villet tale om det og helst vil glemme, hvad der er sket.\nPå mange måder en rigtig ulykkelig situation for dig, fordi du netop har brug for, at de voksne er der for dig og lytter, så du kan få hjælp til de voldsomme oplevelser. Det er aldrig godt at være alene om oplevelser, der har været så traumatiske og ubehagelige både fysisk og psykisk, og det forklarer også din trang til at skade dig selv, fordi det i øjeblikket giver en følelse af at glemme og mærke noget andet.\nNår man har oplevet seksuelle overgreb, kan man godt komme til at føle sig forkert og alene. Det er meget almindeligt at have det på den måde. Det er derfor vigtigt, at du får talt med en person, du har tillid til om det, du har oplevet og føler.\nSom jeg læser dit brev, har de seksuelle overgreb, du har været udsat for, været meget voldsomme oplevelser for dig, og det kræver professionel hjælp. Især fordi du skriver: “Det hele er så svært at forholde mig til og ved snart ikke, om jeg kan mere. Alle virker så ligeglade, og måske er det også bare mig, der er åndssvag. Måske er det bare min skyld. Jeg ved ikke, hvad jeg skal gøre længere. Jeg føler mig hjælpeløs. Jeg føler mig alene.”\nNår man selvskader og får selvmordstanker, skal man have hjælp, så jeg vil råde dig til at kontakte din læge, som kan hjælpe dig videre. Måske kan du tale med dine forældre om, at du skal have tid hos lægen, fordi du går med mørke tanker og føler trang til at selvskade, og at det er kommet efter overgrebene. Hvis du ikke kan tale med dine forældre om det, så må du selv ringe til lægen.\nHvis du har brug for at tale med en voksen her og nu, kan du ringe til BørneTelefonen på 116 111. Der vil være nogle, som er klar til at lytte og hjælpe dig videre. Du kan også tage kontakt til Center for Voldtægtsofre (flere steder i landet) eller Center for Seksuelle Overgreb (Region Hovedstaden). Her vil du møde nogle, som har forstand på, hvad du har oplevet, og som kan hjælpe dig.\nJeg håber, du finder mod til at kontakte nogle, som du kan dele dine oplevelser og tanker med. Ved at skrive til AdamogEva.dk har du vist mod og handlekraft, og det er et godt skridt på vejen til at få bearbejdet de oplevelser, du har haft, så de ikke sætter sig som mørke tanker og skamfulde følelser.


Birgitte og Leon købte gården i 2006 med deres 4 sønner. ”Omsorg for dyr, mennesker og naturen har altid fyldt meget i vores liv, og det var den interesse, der gav os lysten til at flytte på landet og drive et mindre økologisk landbrug. I første omgang var idéen at blive selvforsynende med økologisk kød og grøntsager.”\nPhilip valgte i sommeren 2010 et markedsføringsstudie fra, til fordel for landmandsuddannelsen. ”Interessen og den udviklede skepsis overfor det etablerede landbrug, provokerede os og gav os lysten i at producere mad med 100% gennemsigtighed og masser af nytænkning.” At det lige er grise, som er omdrejningspunktet på Troldgaarden var dog ret tilfældigt. Birgitte ønskede sig en gris i julegave og dette tog Philip alvorligt. Det betyder at vi i dag har omkring 500 grise igennem om året.\nVi lever to generationer sammen på Troldgaarden. Mor og far – Birgitte og Leon Dam Hansen – og sønnen Lucas, Lucas’ kæreste Camilla samt ældste søn Philip og Philips kæreste Helle. Til dagligt arbejder Philip, Lucas, Helle og Birgitte på gården. Philip er gårdens altmulig mand, ca. halvtid i landbruget og resten i vores pølsemageri. Lucas er vores landmand, han står for landbruget, sammen med Philip, samt alle de opgaver, som følger med når landbruget skal fungere. Helle er blæksprutte med mange arme og bindeled på mange af gårdens aktiviteter. Birgitte er Troldgaardens ansigt og stemme udadtil og står for al kommunikation med vores engros- og privatkunder.\nGården er et familiefortagende, så alle hjælper til, hvor de kan. Det er vores foretrukne måde at leve på, som vores motto siger: ”dyr og mennesker i harmoni”\nHistorien om den sortbroget danske landrace gris\nDen sortbroget danske landrace gris trives fortrinligt i det danske klima og er derfor ideel til udendørs, økologisk produktion. Alligevel er den sortbrogede gris i dag udryddelsestruet og tæller blot nogle få hundrede voksende individer. I slutningen af 1800-tallet var udenlandske svineracer, primært engelske, kommet til landet i stor stil, og den danske svineavl var et virvar(viras) af krydset svin. Dog var der stadig en bestand af sortbroget og hvide landrace svin tilbage, fortrinsvis på øerne. I 1880’erne blev et avlscenter oprettet for de sortbroget grise og racen blev officielt beskrevet.\nFrem til 1930, var de sortbroget anerkendte avlsd\nyr til krydsningsavl. Racen er kendt for sit gode gemyt, moderegnskaber og frugtbarhed. D. 25. juli 1930, lykkedes det omkring 40 avlere af sortbroget grise at oprette en avlsforening.\nI 1900’tallet eksporterede Danmark store mængder svinekød til det engelske marked, primært til bacon. Desværre skete der en bevægelse imod de sortbroget grise, fra landbrugets top. Årsagen var de sorte pletter, og de sorte hår der kan sidde tilbage i flæskesværen.\n”Vi har modtaget masser af klager over bacon af sortbroget svin. De sorte børster er nemlig almindeligvis meget længere og stivere end de hvide og går ofte gennem sværen helt dybt ned i spækket” forklarede Trautmann til pressen. ”sådan bacon beder englænderne os om at blive fri for. De ønsker nemlig ikke at få ”skægstubbe” til lunch. De sortbroget svin må derfor erklæres krig” – østsjællandske folkeblad 13.aug 1930. Med artiklen under overskriften ”de sortbroget svins endelige”\nEndvidere fandt samme sekretær det ganske malplaceret at starte foreningen til den sortbroget gris beskyttelse ”når englænderene atter og atter klager over bacon af de sortbroget svin, så syntes jeg i grunden, at vi bør lade være med at opdrætte dem” forsatte han. Endvidere udtrykte han uden diplomatisk omsvøb, at opdrætterne af sortbroget svin vil tjene både deres land og sig selv bedst ved snarrest at opgive avlen af sortbroget svin og anskaffe gode hvide svin i stedet for. At Trautmann på vegne af dansk landbrug absolut ikke var fremkommet med tomme krigstrusler, skulle de næste adskillige årtier med al tydelighed vise.\nOm klagerne holdt vand, er svært at sige. For den nyoprettede avlerforening for sortbroget svin, forsøgte at få klagerne på skrift. Dette mislykkedes, og da de talte med datidens største svineeksportør, havde han ikke hørt noget om disse påstande… Hetz og senere næsten udryddelse.\nI 1980, gav passioneret avlere sig for at finde de sidste sortbroget grise. Under 20 individer var der tilbage. Med ihærdigt avlsarbejde blev racen ”reddet” og i skrivende stund er der i omegnen af 250 voksne individer i Danmark og blev optaget på FAO’s liste over bevaringsværdige husdyr.\nPå Troldgaarden har vi ca. 20% af alle sortbroget grise i Danmark, og vi er stolte af det. Den eneste måde at undgå, at racen skal uddø, er ved at spise den. Vi kalder det Spis og Bevar.


Et turbulent 2020 skabte stor bekymring hos danske pensionsopsparere. I Sampension-fællesskabet loggede kunder og medlemmer i årets løb ind mere end en halv mio. gange for at tjekke deres pensionsordning.\nTrafikken på hjemmesiderne i Sampension-fællesskabet, som består af Sampension Liv, Arkitekternes Pensionskasse, Pensionskassen for Jordbrugsakademikere & Dyrlæger samt ISP Pension, har sat rekord i 2020.\nMere end 500.000 gange har kunder og medlemmer logget sig ind for at se deres personlige pensionsoplysninger. Det er en stigning på 30 pct. i forhold til året før, og antallet af besøg på hjemmesiderne er tæt på en million.\nSamtidig modtog pensionsrådgiverne 16 pct. flere telefonopkald end året før, og fællesskabets nye pensionsapp blev downloadet af 26.000 kunder.\n”Det er glædeligt, at 500.000 har logget sig ind på hjemmesiderne, og at så mange har hentet appen. En af årsagerne til den øgede interesse, nemlig de finansielle udsving på grund af covid-19, er trist, men interessen glædelig, fordi rigtig mange kunder har forholdt sig til deres pension. Mange danskere kan få meget mere ud af deres pension, hvis de bruger lidt tid på at se deres ordning igennem,” siger Ole B. Tønnesen, der er kundedirektør i Sampension.\nUroen på de finansielle markeder fik især i foråret mange bekymrede kunder til at besøge hjemmesiderne eller ringe til Sampension-fællesskabet.\n”Et vigtigt budskab var, at kunder med ordninger i markedsrente ikke skulle gå i panik og ændre risikoprofil, selvom aktierne i en periode faldt meget,” siger Ole B. Tønnesen.\nNedlukning har givet mere tid\nNedlukningen som følge af covid-19 pandemien har også haft en stor betydning, påpeger Ole B. Tønnesen.\n”Vores rådgivere har bemærket, at mange kunder har brugt tid på at sætte sig ind i deres pension, mens de har arbejdet hjemmefra, og kontaktet os. Det håber jeg vil fortsætte, for det er meget vigtigt, at man sparer tilpas meget op til pension og samtidig har de forsikringsdækninger, der er behov for,” siger Ole B. Tønnesen.


NY FILM I SCALA GUDHJEM: ET FÆNOMEN I DANSK UNDERHOLDNING - Jørgen Koefoed\nNY FILM I SCALA GUDHJEM: ET FÆNOMEN I DANSK UNDERHOLDNING\nMartin Brygman kan takke filmseriens første far, Ib Schønberg for, at han ikke behøvede at lade sig kronrage til rollen. Det nægtede Schønberg nemlig, og lige siden har far haft hår. Foto©NordiskFilm.\nDET STORE UDLAND tror, at James Bond er en imponerende filmserie, men i lille Danmark kender vi en, der er endnu større. I efterhånden 65 år har ’Far-til-Fire’ været del af den danske filmhistorie, med foreløbig 19 indslag. Og en ny Far-til-Fire-film trækker stadig danskerne i biografen, som få andre film formår det.\n’Far-til-Fire’ er et fænomen i dansk familieunderholdning – ikke bare en filmserie, men oprindelig en tegneserie, siden også en række bøger og senest en teaterforestilling. Tegneserie-striben stammer fra helt tilbage i 1948. Den blev skabt af Kaj Engholm og fortsatte helt frem til hans død i 1988.\nDen første film havde premiere i 1953. Tegneseriens far var oprindeligt skaldet, men Ib Schønberg nægtede at lade sig kronrage. Som i James Bond serien har titelfiguren været spillet af adskillige navne, med Martin Brygman som den foreløbig sjette i rækken.\nI den nye film er familien på ferie sydpå, men dernede finder de ud af, at de skal kæmpe mod en anden familie om titlen: ’Årets Solfamilie.’ Far nægter. Han synes konkurrence er fjollet og proklamerer: ”Vi er gode nok, som vi er”. Det varer dog kun lige, til at han ser, hvem der er patriark i den anden familie: Bjørn, som mobbede far igennem hele deres skoletid. Det der var tænkt som en hyggelig dyst, bliver snart til en desperat kamp for ære og oprejsning, og det er kun ved børnenes kærlige og opfindsomme indgriben, han bliver klogere og indser, at han og hans familie ikke behøver at forstille sig. De er vitterligt gode nok – præcis som de er.\nFAR TIL FIRE I SOLEN vises i Scala Gudhjem\nfra torsdag 19. til og med onsdag 25. juli\nHver aften klokken 20:00\nAnmeldelserne var blandede, men her er et par af de positive:\nFrederik Asschenfeldt, Jyllands-Posten: Det er hyggeligt og forsvarligt – ganske som det altid har været – og vejen frem mod målet er passabel underholdning tilsat lidt flirt, lidt ulydigheder og ikke mindst den centrale kappestrid mellem de to kamphaner.\nAnne Højgaard, Cinemazone.dk: ... er fortalt med fart og timing uden at forfalde til at hvile for længe på pointerne, og det hele er pakket ind i lækre feriebilleder og munter musik.\nMedvirkende: Elton Rokahaim Møller [Lille-Per], Laura Lavigne Bie-Olsen [Mie], Mingus Hassing Hellemann [Ole], Coco Hjardemaal [Søs], Martin Brygmann [Far], Thomas Bo Larsen [Onkel Anders], Lukas Toya [Peter], Maria Erwolter, Jannie Faurschou med flere\nProduktion: Henrik Møller-Sørensen og Hans Bülow Ungfelt\nManuskript: Martin Miehe-Renard og Gitte Løkkegaard\nFotografi: Lars Reinholdt\nKlip: David Rue


Ramundbergets Fjällgård - PDF\nDownload "Ramundbergets Fjällgård"\n1 Ramundbergets Fjällgård Ramundbergets Fjällgård er et klassisk bjerghotel fra 19'erne. Ramundbjerget er et lille hyggeligt skisportssted ved verdens ende med masser af ski muligheder, både langrend og alpin. Om sommeren er der også mulighed for en masse udendørs aktiviteter. Her kan man vandre, cykle, sejle kano og opleve en rigtig fjeld sommer. Hotellet er hjemligt og personligt og byder på knitrende brænde, god mad og drikke samt spa adgang. Bo på et klassisk fjeldhotel i de svenske bjerge. Ramundbergets Fjällgård er komfortabelt, charmerende og personligt. Hotellet tilbyder Det charmerende hotel er smukt beliggende i hjertet af Ramundbjerget. I hotellets spa afdeling har I fri adgang til pool, sauna og dampbad. Perfekt efter en lang dag ude på bjerget. Der er også mulighed for at bestille en behandling ved hotellets massageterapeuter, der kan tage sig af trætte muskler. Der er fitnessrum for dem, der ønsker at være ekstra aktive. Slap af sammen i den hyggelige stue\n2 I Mor Britas hyggelige restaurant serveres morgenbuffet og aftensmad. Maden er lavet med kærlighed og fokus er på svensk mad lavet ud fra lokale råvarer. Nyd et måltid i hotellets hjemmelige restaurant For de yngste gæster er der mange aktiviteter. Oplev Mickelinas verden, med fjeldræven Mickelina. Her finder I blandt andet en sti, hvor I kan lære om dyrene og naturen i bjergene, sjove legepladser, børnevenlige badesteder og flere vandre- og cykelstier, der passer til hele familien. Sjov og leg med Mickelina, her er masser af udendørs aktiviteter hele året rundt. Oplev Mickelinas verden med fjeldræven Mickelina! Her findes masser af aktiviteter for de mindste Værelser Ramundbergets Fjällgård tilbyder komfortable og charmerende dobbeltværelser med enten en dobbeltseng eller to enkeltsenge. Alle værelser har eget bad og toilet og gratis WiFi. Der er ikke tv på værelserne.\n3 Bo komfortabelt i charmerende og hyggelige værelser. Her kan I slappe af efter en lang dag på fjeldet.\n4 Afstand til hotellet fra Göteborg, Sverige Helsingborg, Sverige Øresundsbroen 7 km 950 km km Detaljeret hotelinformation Check ind kl. Check ud inden kl. Receptionens åbningstider Nærmeste togstation Nærmeste busstoppested Nærmeste lufthavn Nærmeste skiområde Nærmeste golfbane Restaurant Hotellet vælger menu el. buffet Bar Indendørs swimmingpool Dampbad Sauna Massage mod gebyr Fitness Legerum Hund* Værelser i stueetagen Gratis parkering Trådløst internet Gratis internet *Vejledende information 16:00 10:00 08:00-22:00 Funäsdalen, 21 km Funäsdalen, 21 km Røros, Norge, 90 km Ramundberget, 0 km Ramundberget, 0 km 150 SEK pr. ophold Ramundbergets Fjällgård Bo på Ramundbjerget, på et klassisk og charmerende bjerghotel. Tag Fjällgårdsbanen op til bjergets top og nyd den fantastiske udsigt og den rene luft. Om sommeren er der flere forskellige lange vandre- og cykelruter og til golfentusiaster en smuk 9-hullers bane. Om vinteren er der smukke præparerede langrendspor samt gode bakker til alpin og offpist.\n5 Ramundberget (0 km) Ramundberget er et lille skisportssted ved verdens ende, tæt på den uberørte fjeldrige verden. Her kan tage på langrend på flere spor, stå på ski på mange forskellige pister, gå offpiste, top ture og meget mere. Der er også masser af vandre- og cykelstier. For de yngre gæster er der Mickelinasverden, med fjeldræven Mickelina. Her kan I opleve mange aktiviteter både indendørs og udendørs, såsom skiløb, svømning, lære om naturen og dyrene og meget mere. Fulufjällets Nationalpark (129.7 km) Hvis I elsker dyr og natur så tag en tur til Fulufjället! Naturen i parken er meget speciel med stejle skrænter. Det højeste punkt er meter højt og det er også her I finder Sveriges højeste vandfald! Det lodrette fald er omkring 90 meter, hvoraf de 70 meter er frit fald, og det er en fantastisk oplevelse at se. Oplev også nationalparkens bjergflora- og fauna som er meget fascinerende. Her vil I se mange forskellige arter af fugle og er I heldige kan I opleve kongeørnen svæve over landet.\n6 Härjedalens Fjällmuseum (23.4 km) Besøg Härjedalen Fjällmuseum og opdag Härjedalens kultur. Her finder I familievenlige udstillinger, hvor I vil møde fjeldbønder, samiske folk og arbejdere og se hvordan de bor. Find ud af hvordan man kan leve, hvis den sidste sne falder i juni, og den første kommer i september! Der er også smukt håndværk og flere andre varierede udstillinger.\n7 Olavsgruva museet (86.9 km) Deltag i en tur gennem 0 års minedrift i Nyberget-minen, som var aktiv i det 17. århundrede samt Olavsgruva, som var en mere moderne mine, med de arbejdsprocesser som blev brugt i det 20. århundrede. Turen går 50 meter ned og siden 500 meter ind i minen, ind til Bergmannshallen. Der er koldt under jorden, omkring 4 grader hele året rundt, så husk det varme tøj og sko eller støvler. Der er rundvisninger på både norsk og engelsk, og det kan bestemt betale sig. Minen går 50 ned i jorden\n8 Røros kirke (97.3 km) 'Bergstadens Ziir' - dog bedst kendt som Røros kirke, blev bygget da Røros kobberværk havde sine bedste tider. Kirken blev færdigbygget i 1784 og er så bestemt også til at få øje på. Den norske Rigsantikvar har udnævnt kirken som en af de 10 mest profilerede kirker i Norge. Det er også samtidig en af landets største med plads til besøgende. Kirken kan være lukket for offentligheden under gudstjenester, ved bryllup og dåb mm. Den smukke kirke blev færdigbygget i 1784 Smeltehytten (97.3 km) I 'Smelthytta' kan besøgende se den spændende udstilling der viser Røros kobberværks historie op gennem tiderne, herunder forskellige arbejdsprocesser i udvindingen af kobber fra minerne, og fremstillingen af kobber i smelteværkerne. Udstillingen er suppleret af bevægelige modeller der gør det både nemmere og sjovere at følge med, og det gælder både voksne og børn. Udstillingen 'Ti finpussa' viser Røros stentøj fra det 19. århundrede og så afholdes der også skiftende både kunst- og temaudstillinger.\n9 Smeltehytten er et interessant besøg for alle aldre Røros (97.6 km) Den lille by Røros er en af de ældste byer i hele Europa bygget i træ. Byen ligger på et fjelplateau ca. 628 meter over havets overflade. Byen har en lang historie, siden 1644 da den blev grundlagt. Der blev nemlig fundet en kobberåre tæt på og op gennem tiden blev Røros en meget vigtig mineby i Norge. Byen har bevaret sin charme med sine træhuse og en rigtig god, behagelig og afslappende atmosfære. Der er mange smågader og baggårde rundt omkring i den indre by som også stammer helt tilbage til det 17. århundrede. Det har også været med til at få byen på UNESCO' s verdensarvliste. Byen er et friluftsmuseum i sig selv og det er en skøn oplevelse bare at vandre gennem den gamle by og komme helt tæt på de dejlige omgivelser. Røros by er bygget i træ\n10 Røros by er bygget i træ Slegghaugan (97.6 km) Slagger er det affaldsprodukt der er tilbage efter, at kobberet har været igennem smelteprocessen. 'Slegghaugan' eller Slaggehøjen minder os om den enorme aktivitet der har været i over 0 år både med minedrift og kobbersmeltning. På toppen af slaggehøjen er der en skøn udsigt over Bergstaden. Både Slegghaugan og Malmplass-områderne er beskyttet af den norske kulturarvslov. Ikke langt fra Slegghaugan ligger Sleggvejen, som også er kendt under navnet 'Pippigatan', da der blev filmet en episode af Astrid Lindgrens historie om Pippi Langstrømpe i selv samme gade. 'Pippigatan' med Slegghaugan i baggrunden


Billigt tryk på T-shirts | Spreadshirt\n15 % rabat på alle varer Slutter om:01:04:35 Indløs din kode Rabatkuponkode aktiv\nPrisbilligt tryk på T-shirts\nHurtigt og individuelt: Design selv billige T-shirts\nStørrelser: 98/104 (3-4 år) - 122/128 (7-8 år)\nStørrelser: 56 (0-1 md.) - 86/92 (1-2 år)\nBilligt tryk på T-shirts med Spreadshirt\nDu ønsker dig en individuel T-shirt her og nu? Til den særlige anledning eller for at vise et statement - hos Spreadshirt er det billigt at designe T-shirts online. Vælg farve og størrelse, og bestem, hvor designet skal trykkes. Der kan trykkes både på forside og bagside. Lad dig imponere af vores basic shirts i mange farver og størrelser til både herrer, damer og børn. Når du bestiller T-shirts til dit hold i større mængder, kan du ovenikøbet profitere af vores mængderabat.\nDesign selv billige T-shirts\nDet er naturligvis dejligt, når prisen på din individuelle T-shirt er i orden, men det betyder også noget, hvad der står på shirten. Du kan selv uploade billeder eller lave en tekst, og så designe det hele i den ønskede farve og størrelse. Eller du kan vælge et design fra Spreadshirts kæmpe store designudbud. Der findes originale motiver til næsten ethvert tema, så du finder helt sikkert, hvad du søger. En lækker T-shirt med tryk er en original gaveidé til for eksempel fødselsdagen, den beståede eksamen eller andre festlige anledninger.


Wooden Cabinet Moisture Maintenance - Nyheder - Shandong Kult Furniture Co., Ltd\nShandong Kult møbler Co., Ltd | Updated: Oct 18, 2017\nTræskab Moisture vedligeholdelse\nOpleves i de regnfulde dage, især i den sydlige del af vejret, kan støde på tilfælde af hjemmet garderobe mugne situation, når hjemme garderobeskab moldy, er det nødvendigt at rettidig behandling, så meldug mere alvorlig, hvilket resulterer i garderobe skader, så , hvornår Når garderobeskabet mugne, hvordan man gør det? Lær dig nogle få måder: For det første vil formen i vores hjem føre til nogle luftvejssygdomme. For at forhindre denne situation kan du lægge nogle tørremiddel i skabet, så du kan suge det overskydende fugt i skabet, så garderobeskabet mere tørt. Samtidig kan vi lægge nogle appelsinskal i skabet, men også kunne modtage effekten af smag og miljøbeskyttelse, men vær også opmærksom på vinduets ventilation og ventilation. Når vi normalt bruger den våde mopp til at færdiggøre, men også være opmærksom på vinduet ventilation.\nFor det andet er luften let at forme mild, så kan vi sætte lidt frisk kalk hjemme, ikke kun effektivt forhindre den våde og effektiviteten af desinfektion. Hvis fugt i skabet er for tung, kan du lægge wolframløget i skabet, åbne det i det våde, effektivt reducere fugtigheden i skabet, hold garderoben tør.\nFor det tredje skal garderobeskabet mugne, vi skal først være opmærksomme på det sted, hvor den lange skimmel er ren, i almindelighed kan den tørres med tørre håndklæder eller børste med en tør børste, det mugne sted at rydde op. Hvis børsten ikke er ren, tør den med en fugtig klud på linjen, det kan ofte være meget nemt at fjerne muggen.\nFor det fjerde, hvis du finder en form, ud over formen med en klud til at rengøre, skal vi også børste igen i ovenstående lak, så den effektivt kan forhindre den lange form. Mold er for det meste forårsaget af malingsproblemet, så vi kan også bruge regnskoven efter rengøring, og derefter rengøre kluden med en ren klud. Foråret er lige blevet blæst, "tilbage til syd" synes at have fulgt. Efterhånden som temperaturen gradvist tog op, steg luftfugtigheden, vi følte gradvis tågen fyldt atmosfæren. Den ene til at vende tilbage mod syd, indendørs let på grund af varm og fugtig luft og forekomsten af "vand" fænomen, hvilket resulterer i vådt, ikke kun tøj er ikke let at tørre, husholdningsvarer er også lette at forme skader. På dette tidspunkt, som daglig brug af møbler, er garderobe forud for fugt vedligeholdelse særligt vigtigt. For garderobeskabet selv kan tage fugtighedsforanstaltningerne:\n1, ved køb af et backplane, adskilt fra klædeskabens væg, kan du effektivt undgå overdreven fugtinfiltration. Hvis boligen er købt uden en backlash garderobe, tilbage mod syd, når garderobeskabet kan flyttes til en vis afstand fra væggen, ikke ved siden af væggen.\n2, køb af et skab eller et højt gulv i garderobeskabet, ellers kan du vende tilbage til den sydlige del af garderoben i bunden af installationen af vandtætte måtter for at styrke den fugtsikre funktion.\nDet siges, at når du installerer garderoben i ryggen og bunden af pastaen, er Zhenzhu Mian også en god fugtbestandig foranstaltninger, hvis du ikke ønsker at installere skabet af små partnere, kan du prøve det.\nTips til fugtisolering fra omverdenen:\n1, hvis de er opmærksomme på at komme tilbage mod syd, for at lukke dørene og vinduerne i tide for at reducere den varme og fugtige luft i de indendørs garderobe døre selvfølgelig bør lukkes for at forhindre fugt invasion af tøj.\nEt par af: Træ Bed Håndværk\nNæste: Træ seng sundhed og miljøbeskyttelse\nSingapore møbler Vis annoncerer 201...\nTræ Bed Håndværk\nDresssing Bord dekorere en stil\nTræskabe Massivt træmaterialer\nTræ Seng Massivt træark\nTræ seng naturtræ\nDresssing tabel skelne af funktion\nDresssing Table Total Dekorative Ef...\nTræ seng massivt træ materialer anv...\nTrædskab Garderobeskab Materiale\nDresssing Table Sund og Sund\nHvid Dressing tabel 3 skuffer\nHvide træ forfængelighed sæt Makeup tabel kommode 5 skuffer\nBekvemmelighed begreber fransk land træ Hall tabel\nBig Country Comfort indsamling tabel


Nanna Ellemose Andreasen | CBS Student Life\nJeg valgte at søge ind på CBS da jeg godt kunne fornemme at min drøm om ren psykologi ikke ville lykkes, derfor begyndte jeg at kigge efter andre uddannelser der lå op ad psykologi og valgte derfor at søge ind på HA(psyk.) – det er jeg så glad for i dag, og jeg har ikke lyst til at skifte til ren psykologi hvis jeg fik valget.\nJeg vidste at det ville være meget nemmere at finde et sted og bo i Odense, men jeg vidste at dette var min drømme uddannelse og derfor så jeg ikke andre muligheder end at gribe chancen og gå ind i den københavnske bolig jagt!\nJeg gjorder mig ikke så mange overvejelser omkring det sociale andet end at jeg vidste der var meget fokus på intro forløbet. Dette gav mig ro i maven, da jeg vidste der ville være en masse socialt i starten, ellers havde jeg ikke gjort mig nogle tanker som sådan.\nDa jeg fortalte i min omgangskreds at jeg skulle begynde at læse på CBS blev jeg mødt med de gense fordomme om skolen – snobberi og jakkesæt. Jeg havde dog selv ikke de store fordomme, forventninger, jeg tror jeg var meget åben og så klar til at starte på skolen, at jeg det ikke var det der fyldte super meget. Jeg blev mødt med en stor åbenhed på HA(psyk .) og blev overrasket over hvor fed en energi der er på denne uddannelse. Alle er meget åbne og interesseret i at lære hinanden at kende, det tror jeg ikke jeg havde forventet, men det blev en virkelig fed positiv overraskelse. Dog vidste jeg godt, at psyk er en af de blødere uddannelser.\nDet mest udfordrende er til gengæld Matematikken. Mikro økonomi var en stor udfordring, men det er nødvendigt for uddannelse og jeg lærte rigtig meget, både fagligt men også om mig selv. I en eksamensperiode hvor man virkelig kæmper med et fag men kommer fint igennem giver en helt speciel energi. Det var hårdt i løbet af semestret, men det gav meget bedre mening da vi afsluttede faget før sommeren.\nSelvdisciplinen kan også være hårdt. Jeg kan hurtigt fylde min hverdag med arbejde, kaffe aftaler og alt muligt andet end at læse. Det kræver noget af en selv, det kræver planlægning og struktur.\nJeg er især glad for især det sociale på min uddannelse. Jeg blev meget overrasket over hvor socialt CBS er, der er mange muligheder her på skolen. HA(psyk.) er også en meget social uddannelse, og jeg tror først at jeg er blevet bevidst om hvor vigtigt det er i min hverdag, efter jeg er startet.\nJeg har altid interesseret mig meget for psykologien, og da jeg ikke fik muligheden for at læse ren psykologi blev det HA(psyk.), hvilket jeg i dag er så glad for. Jeg tror denne uddannelse passer til mig, da vi beskæftiger os med det raske menneske fremfor det syge menneske – og det tror jeg er en vigtig faktor i min hverdag. Jeg vil ud og arbejde med menneske – f.eks. HR og rekruttering\nHa(psyk.) er en uddannelse med meget læsning og selvstudie. Man skal ikke vælge CBS hvis man ønsker en skoledag fra 8-15. Vi har ikke mange timer om ugen, og derfor kræver det at man selv får læst og bruger sine fritimer til det.\nJeg tror man skal synes det er en fed energi at være blandt så mange dedikerede mennesker, for at passe godt ind på min uddannelse. Man skal ikke lade sig skramme, men mere fascinere af at være omringet af kompetente dygtige mennesker som stiler højt.\nSørg for at have fri til at være 100% til stede ved studiestart (introforløbet). Jeg var så glad for jeg ikke havde job på det tidspunkt. Især når man er tilflytter. Det er i intro ugerne at man virkelig får muligheden for at være social og lære alle og kende.\nNoget af det, som får min hverdag til at fungere er mit stærke sociale netværk her på studiet. Det er det der gør at jeg elsker at komme til forelæsning og øvelseshold. I pauserne hygger vi og drikker kaffe – det er rart at vide der er nogen der venter på en. Det er en vildt fed hverdag jeg har her på CBS\nNanna Ellemose Andreasen recommends


EU's antiterrorchef: 5G-netværk kan forhindre politiet i at aflytte kriminelle | Version2\nNy kryptering via 5G-nettet kan gøre data utilgængelige for politiet.\nJacob Lund Madsen@Jacoblundmadsen Mandag, 30. september 2019 - 8:39 6\nEtableringen af 5G-netværk kan sætte en stopper for politiets evne til på lovlig vis at aflytte samtaler i en given retssag.\nDet varsler EU's antiterrorchef Gilles de Kerchove i forlængelse af Europols kommentarer om udfordringer i forhold til logning, når 5G-nettet introduceres.\nBåde Europol og EU's antiterrorchef kritiserer 5G-netværkets nye kryptering, der gør teledata utilgængelige for politiet.\nDet gælder både data fra personers sms'er, internetaktivitet og telefonsamtaler.\nI forhold til samtaler, som politiet ønsker at aflytte, kan 5G-teknologien ifølge antiterrorchefen og Europol føre til, at telefoner kobler sig på flere master på en gang og derved fordeler bidder af telefonsamtaler og data over flere forskellige netværk.\n#1 René Nielsen 30. september 2019 - 10:07\nAnsæt flere politifolk\nEuropa er i forstadier til recession og især vores største marked Tyskland er ”stoppet op”. Ser vi på den danske eksport så er en meget stor del tunge vidensprodukter som f.eks. medicin.\nDanmark er primært pga. vor eksport af videnprodukter gået fri af recessionen fordi deres afsætning ikke i så høj grad er bestemt at økonomiske konjunkturer.\nDen iskolde økonom ville sige at en diabetiker jo skal have hans medicin uanset om han er arbejdsløs eller ikke!\nKongeriget Danmark har derfor en unaturlig stort behov for at beskytte viden – uanset om det måtte vanskeliggøre dansk politis arbejde.\nPersonligt tror jeg at efterforskningsværdien af aflytning er støtfaldende – gående imod nul. Især hardcore kriminelle som bandemedlemmer, terrorister, rockere og lignende, er klarover risikoen ved telefonaflytning og i takt med at disse ”superliga-kriminelle” implementerer krypterede løsninger, vil denne viden sive ”ned igennem rækkerne”. Og det vil 5G, 6G, 7G …. ikke lave om på.\nOg derfor skal Danmark ikke begrænse kryptering – for den er her allerede, men derimod omfavne end-to-end kryptering idet vort samfund i længden har brug for at beskytte videnstunge virksomheder som f.eks. medicinalindustrien.\nVi ved ikke hvor fra den næste start up kommer, men vi har behov for at hjælpe den ingeniør som sidder hjemme i kælder og opfinder et eller andet smart fra at hans opfindelse ikke stjæles via den industrispionage som især store lande er i stand at udføre.\nJeg savner en seriøs samfundsøkonomisk analyse som afvejer samfundets hensyn overfor den populisme som jeg opfatter EU's antiterrorchef, Gilles de Kerchove som eksponent for.\nHvis alt 5G er krypteret fra starten, så er det en hel vanskeligere med alle former for IT-relateret kriminalitet. Uanset hvad det kaldes.\nMåske var det rigtige blot at ansætte flere politifolk – for når det kommer til stykket, så er langt størstedelen af (hardcore) kriminelle i forvejen kendt af myndighederne, men efterforskningen er af ressourcemæssige årsager henlagt.\n#2 Christian Nobel 30. september 2019 - 12:07\nNår Gilles de Kerchove med stor patos kører den sædvanlige historie af med f.eks. at fange flere terrorister, så skal man altså lige studere møntens bagside lidt nøjere.\nFor 5G kræver (heldigvis) meget mere for at kunne snage, og så er det farligt hvis der skal kunne snages som Gilles de Kerchove ønsker sig, for så er vi altså ude i at det skal foretages som totalovervågning med DPI - et scenarie som end ikke Orwell havde kunne forestille sig.\nVi skal heller holde politiet oppe på hvorfor de er så dårlige til at udføre deres arbejde - i alle "rigtige" terrorsager har terroristerne jo allerede været kendt af politiet på forhånd, men politiet har ikke ageret eller udvist rettidig omhu (eller haft ressourcer nok som Rene nævner).\nSå i stedet for endnu mere overvågning, som ikke har virkning inden for det område man bruger som løftestang til indførelsen, men som kan være meget farligt i andre henseender, så burde politiet simpelthen blive bedre til deres arbejde.\nOg bare lige for at få det helt på det rene, CIA parolen om: "our failures are known by all our successes by few" er ren tågesnak for at kamoflere at vores deep state reelt ingen successer har.\n#3 Hans Nielsen 30. september 2019 - 23:06\n"Ny kryptering via 5G-nettet kan gøre data utilgængelige for politiet."\nHelt sikkert endnu bedre hvis vi sikker os, at der er tilfældet.\n#4 Simon Mikkelsen 1. oktober 2019 - 09:52\n#5 Mogens Ritsholm 1. oktober 2019 - 11:09\nPresset for at levere artikler på version2 må være stort.\nDenne artikel er nogenlunde rigtig. For EU-notatet drejer sig om aflytning i 5G.\nAlligevel roder version2 teledata (som hedder teleoplysninger) ind i sagen. Hvor kom det fra?\nVærre bliver det, da version2 dagen efter bringer en ny artikel om samme sag, hvor det pludselig er blevet til et forslag, der kan føre til masseovervågning.\nMålrettede indgreb er netop ikke masseovervågning.\nHold nu en vis kvalitet og vær varsom med blindt at stole blindt på såkaldte eksperter.\n#6 Sune Marcher 1. oktober 2019 - 23:06\nRe: Pas på.\nBumbum, "deep state" er sådan lige 4chan agtig nok sprogbrug.\nJeg har indtryk af at PET faktisk laver noget og forhindrer events. For nogle år siden var der et jobopslag... "Politiets Efterretningstjeneste (PET) søger en dynamisk teknisk medarbejder med låsesmedsuddannelse og en del års erfaring", ud fra det +andet har jeg også en forventning om at de bruger parallel beviskonstruktion.\nOg jeg har det faktisk også fint med at det ikke er alt vi kan få at vide om hvad folkene i PET og FE laver. Det er dog for lukket land, hand-waving og fuld af bortforklaringer for min smag, som det er nu.\nMen hvor er grænserne? Hvor ligger kompromiset mellem åbenhed og sikkerhed, og hvilke ting man stå frem med offentligt uden at kompromittere national sikkerhed? CFCS's rapporter virker IMHO som en joke, deres snoop-box krav udemokratisk og farligt, og at de ligger udenfor tilsynsmulighed er heller ikke betryggende.


Talenter dimitterer | Sønderborg Statsskole\nAkademiet for Talentfulde Unge er et toårigt forløb til særligt akademisk talentfulde og motiverede gymnasieelever. Torsdag den 18. januar var der i Kolding dimission for de unge talenter fra årgang 2015. Sønderborg Statsskole ønsker et stort tillykke til Christine (3c), Jakob (3c), Mathias (3x), Nanna (3k) og Victor (3d) fra årgang 2015.\nHvad laver man på Akademiet?\nAkademiet for Talentfulde Unge (ATU) et forløb, der giver fagligt dygtige elever chancen for at blive endnu dygtigere til det område, der optager dem mest og lære nye faglige områder at kende. Deltagerne er tilknyttet programmet i to år fra midten af 1.g. frem til midten af 3.g.\nPå Akademiets hjemmeside forklarer, at formål er\n’.. at inspirere og udfordre deltagerne fagligt samt at forberede dem på en akademisk karriere. Undervejs oplever deltagerne en række forelæsninger og deltager aktivt i faglige workshops inden for både samfunds-, human- og naturvidenskabelige fagområder…’. Akademiet samarbejder ’… med både videregående uddannelser og erhvervslivet…’ og det ’…giver deltagerne mulighed for at møde nogle af landets fremmeste forskere og mest innovative virksomheder…’\n’Vidensentusiaster’ får faglige udfordringer på ATU, som det sjældent er muligt at få i løbet af en normal skoledag. Det handler også om at give eleverne mulighed for socialt samvær med ligesindede og det finder bl.a. sted på en uges akademisk camp i løbet af sommerferien.\nTalenterne er gymnasielever, der følger Akademiet samtidig med at de gennemfører en treårig gymnasieuddannelse. Talenterne er udvalgt i 1.g på baggrund af bl.a. deres faglige evner og potentiale og deres villighed til at bruge fritiden på at studere.\nEleverne skal selv skrive en ansøgning om at blive optaget på Akademiet. Det er rektor, der indstiller elever til Akademiet.\nStatsskolen uddeler legater\nStatsskolen inviterer til forældremøder i februar