Steen Skovsgaards samtale med Bjørn Nørgaard 1. søndag efter helligtrekonger PDF\nDownload "Steen Skovsgaards samtale med Bjørn Nørgaard 1. søndag efter helligtrekonger 2009"\n1 Første del (efter epistel-læsningen) Det er jo en provokerende epistel på mange måder. I hvert fald er der et ord, jeg godt vil spørge dig om, Bjørn Nørgaard. Jeg kan vel sige uden at fornærme dig, at man vel kan kalde dig en lidt provokerende kunstner - indimellem i hvert fald. Paulus siger: "Tilpas jer ikke denne verden." Hvad tænker du, når du hører det? Han siger jo først, at først skal man give sig selv helt og fuldt, og derefter skal man ikke tilpasse sig denne verden, og det kræver noget ikke at tilpasse sig verden. I virkeligheden kunne jeg sige det der til en af mine unge studerende på Kunstakademiet, fordi hvis man vil være kunstner, må man give sig fuldt og helt til kunsten. Men synes du ikke, at det er lidt mærkeligt at høre det i en kirke, hvor man jo egentlig godt kunne sige, hvis man ser den udefra, at en kirke er sådan lidt tilpasningsvenlig? Jo, og derfor er det jo vigtigt, at man læser i Bibelen og ikke bare komme i kirken, fordi i Bibelen står der faktisk nogle ting, som man bør... (afbryder) Det er herligt at have en kunstner, som kommer og fortæller os, at vi skal læse i Bibelen. Jo, men det, der står, er jo netop, at vi har det med som mennesker at falde ind i en dagligdags trummerum og tage tingene for givet, og en af den moderne kunsts opgaver i samfundet er jo netop at vække os og pege på nye måder at tolke og forstå virkeligheden på. Og løfte hovedet og også at læse i Bibelen? Det, han siger til menigheden - og så den der sidder her, er jo det, Kierkegaard kalder magelighedskristendom. At Kristendom er ikke noget, man kan tage for givet. Det er noget, man skal give sig fuldt og helt til. Bortset fra, at Kristendom er noget, der er givet os. Det er noget, der er givet os, men det betyder ikke, at vi kan tage det for givet. Nej, ikke som en selvfølgelighed. Tværtimod. Men med hensyn til trosbekendelsen, hvordan har du det så med den? Jamen, det er jo sådan, at når jeg som håbefuld tvivler mener, at gudsbegrebet er vigtigt at diskutere i en moderne, rationel verden, er det, fordi Guds vigtigste funktion er, at vi ikke gør os selv til guder, men forstår os selv som en del af en større sammenhæng, samtidig med at vi er individer med en fri vilje, og den sammenhæng ligger i trosbekendelsen.\n2 Det er en god optakt til, at vi nu rejser os og bekender vor kristne tro. Andel del (efter evangelielæsningen) Værsgo at træde nærmere, Bjørn Nørgaard. Nu har vi jo hørt om Jesus, som var i templet i tre dage og var blevet væk fra sine forældre, og åbenbart også elskede det her rum og stedet. Du har jo lavet to kirkeudsmykninger. Vi har skitserne med, som vi kan præsentere i dag. Har du lyst til at fortælle om dem og om tankerne bag? Hvis vi tager Knebeludsmykningen her først. (De går hen til Kristusfiguren fra Knebel) Det er jo sådan, at når man laver kunst til et sted, så går man ud fra stedets og rummets karakter. Og Knebel er jo ikke en moderne kirke som den her i Skæring. Det er en middelalderkirke fra 1100-tallet. Så jeg har i den kirkeudsmykning, som i dag er et stykke kirkeinventar (for det er jo indviet nu) gået ind tolket de billeder og den måde, kirken dengang forholdt sig til gudsbegrebet på. Jeg vil lige sige, at vi har ikke hele udsmykningen med. Kun Kristus, som på en lidt utraditionel måde ikke hænger på korset, men ser ud, som han svæver frit i rummet. Han hænger rent faktisk og svæver frit i rummet. Han har sluppet korset, og det skildrer opstandelsen, hvor han bryder - han dekonstruerer døden, kan vi sige med et moderne ord. Derfor har jeg også valgt, at han hænger diagonalt, fordi vi har de to hovedretninger på korset: det vertikale og det horisontale. Men han hænger i en diagonal, som netop bryder de to hovedretninger. Hvorfor er du egentlig ked af, at han skulle hænge, som han normalt gør? Er det for at provokere? Når man som kunstner tolker billeder, prøver man at finde det punkt, hvor man kan bryde med den almindelige måde, som vi netop talte om før. Så du vil ikke tilpasse dig? Jeg vil ikke tilpasse mig. Det, at han hænger med nagler, er ikke et billede, jeg synes er så opmuntrende. Men jeg synes, at opstandelsen er opmuntrende. (peger på de røde striber på figuren) Er det mere opmuntrende med blodet? Nej, men det er jo, fordi jeg bruger middelalderens ikonografi. Der var man jo netop meget bogstavelige. Du kan også se, at der er gået hakker ind i ham. Det vil sige, at hans jordiske\n3 legeme er allerede ved at blive opløst. Han opløses. Der står jo også i Bibelen, at i en sky af ild farer han til himmels. Det vil sige, at han er allerede blevet ånd. Han har forladt sit jordiske legeme, og det er det, den skildrer. Vi skal prøve at se på de andre ting, men det her er kun en del af udsmykningen. Der er meget mere at fortælle, og det er der også i høj grad om disse skitser, som kun er en del af den meget store og meget nye alterudsmykning ved Christianskirken i Fredericia. Christianskirken er en moderne kirke fra 70'erne, så det er et helt andet rum end det i Knebel og derfor også en helt anden diskussion, både med billede og figurer. Det er glasmosaikker, ikke? Ja, der er i alt 24 billeder. Selve væggen er 19 meter høj, og det her er de to øverste. Hele væggen er opbygget med det, I teologer kalder en typologi. Det vil sige, at højre side er fra Det Nye Testamente, og venstre side er fra Det Gamle Testamente. De hænger symmetrisk over for hinanden, og i toppen har vi den gammeltestamentlige Gud. Overskriften for udsmykningen er 'Du skal elske din fjende' fra Bjergprædikenen. Kan du ikke sige to ord om, hvorfor du valgte lige den? Det er jo netop for at påpege, at når vi nu så gerne vil gøre os til af, at vi er kristne, så må vi også tage besværet på os, og nn af de svære ting i Det Nye Testamente er buddet om fjendekærlighed. Det er jo en hård nyser, kan man sige. Det kan man roligt sige. Den er så med her også, og underteksten er 'den gamle pagt' og 'den nye pagt'. Det er begge to monoteistiske guder, men her til venstre har vi den entydige, og han er ikke nogen venlig mand hele vejen igennem i historierne i Det Gamle Testamente. Han udrydder jorden et par gange og andre småting. Der har vi både den skabende, men vi har også den destruerende Gud. Han er en voldsom person. (peger på cirkulære figurer) Hvad er det? Det er molekyler og cellestrukturer. Det er også et ur. Det er tiden. Det er både et ur og geometrien. Det konstruktive princip, som også ligger i naturen.\n4 Så det er et billede af den gammeltestamentlige Gud. Den gammeltestamentlige skabende og straffende Gud. Så ved vi, hvordan han ser ud! Det spændende ved Det Nye Testamente og det, der er videreførelsen af jødedommen Vi er jo jøder, der tror, at Messias er kommet - det glemmer vi nogen gange, og derfor hører Det Gamle Testamente med i kristendommen. Men der opløser vi jo den monoteistiske Gud i Faderen, Sønnen og Helligånden. Det vil sige, at vi gør det entydige komplekst, idet vi erkender, at vi ikke kan forstå det, og derfor bliver vi nødt til at gøre det til et billede, vi kan se på mange måder. Det synes jeg er meget smukt, at du siger, at vi ikke kan forstå det, for er der noget, man kan sige om treenigheden, er det netop, at det er et mysterium. Det forsøger jeg så at skildre i den her, hvor der både er en trehovedet figur, og også tre figurer. Tredelingen går igennem hele vejen og fletter sig ind i én cirkel, der bliver til én enhed. Det treenige fletter sig sammen og bliver til én. Det vigtigste ved den treenige Gud i Det Nye Testamente er, at han er kærlighed. Hvor ser du det i det her? Vi har jo kvinden her. Er det en kvinde? Det kan jeg altså ikke lige se. Det er det kvindelige. Det er heller ikke så bogstaveligt. Det er Sapientia. Det er kvinden, der elsker? Nej, Sapientia er Guds visdom. Og hun var en kvinde. Og det er kærligheden i den her tolkning. Det kunne vi sikkert snakke længe om, men vi skal lige prøve at se de to her også. Det er godt, vi ikke har alle 24 med. Det er også to, du har sat over for hinanden. Det er også symmetrisk. De sidder symmetrisk over for hinanden. Det er to nøglebilleder i Det Gamle og Det Nye Testamente, og normalt viser vi der, hvor...\n5 (afbryder) Vi skal lige sige, hvad det er. Det er Abraham og Isak, og de er på vej ud til Moriabjerget, hvor Abraham skal ofre Isak. Efter at han som 100-årig har fået en søn, siger Gud til ham: "Du skal ofre din søn." Man siger jo, at Abraham er troens far, og normalt ser man den scene, hvor han hæver kniven, og så kommer englen og standser ham. Den anden er Via Dolorosa, altså hvor Kristus er på vej op til Golgata, og normalt viser man, at han hænger på korset, så jeg har valgt i stedet for hovedmotivet at vise: Hvad skete der? Det er meget inspireret af Søren Kierkegaard, der skriver om det i 'Frygt og Bæven'. Her finder han ud af, at det har måske taget tre-fire dage at gå derud. Hvad har de talt om? Abraham vidste, at han skulle ofre ham. Og det vidste Isak ikke. Kunne han skjule det for ham? "Hvor er offerdyret, som vi skal ofre, far?" Vi er jo igennem mange processer i livet, hvor vi selv kommer ud for det her. Nu har jeg selv været i Jerusalem og gået den rute. Det er der så mange, der har gjort. Hvad sker der egentlig i ham, når han går igennem mængden og bliver hånet og spyttet på? Det er de to billeder fra Det Gamle og Det Nye testamente, jeg sætter over for hinanden. Så det er smerternes vej, begge to på en måde?. Den ene er smerte inden i Abraham, og det andet er den fysiske smerte. Men samtidig også offeret? Det er offeret. Begge dele er ofre. Vi skal lige have det gyldne alter med, som jo også er fra Christianskirken og som pryder væggen over alteret. Det gyldne alter kender vi fra vores kirker, og det der er ved guldet, er at det lyser. Nu er der desværre projektører på her. Det er en lidt længere historie, men vi har jo i glasmosaikkerne over alteret det direkte lys. Det er jo Guds lys, der går igennem billederne. Hvorimod i guldet har vi det reflekterede lys, så det er to former for lys, vi ser. Og det her er ikke den sidste nadver. Det er én nadver. Han siger jo, at vi skal ihukomme ham, hver gang vi bryder brødet og drikker vinen, og hvis man kigger godt efter (det kan man måske ikke se her), er halvdelen af dem kvinder.\n6 Er det ikke lidt usædvanligt? Vi har seks kvinder og seks mænd. Og jeg synes, det er på tide. OK, det vil du bryde? Halvdelen af jorden er kvinden, og jeg tror, det er på tide, at vi også har det i kirken. Når du sådan her har arbejdet med de udsmykninger, hvad mener du så, at de kan gøre i et rum og gøre for en kirke? Hvad betydning har det? Det, billedet kan, som ordet ikke kan, det er, at billedet udsender nogle signaler. Billedet har en struktur, der er åben, og det vil sige, at den enkelte kan tolke sig selv ind i billedet. Ingen af disse billeder rummer et facit. De er fra min side lavet i fascination af den bog og de historier. Jeg har lavet mange nadverbilleder, og det fascinerende ved nadveren er jo, at tolv var nok. De tolv mennesker tænker vi stadigvæk på efter snart 2000 år, og i det her samfund er vi jo så optaget af, at vi skal være mange. Der skal komme mange og mange og mange. Kvantitet. Men det er en stor fejl. Tolv er nok. Hvad har det personligt gjort ved dig at arbejde i kirkerne? Det må alligevel være specielt at opholde sig så meget i et rum og vide, at du kommer til på en måde - jeg vil ikke sige at bemægtige dig rummet - men at indtage det på en særlig måde og have betydning for det. Hvad gør det? Som billedkunstner skal man jo, når værket er der, træde tilbage. Så må værket tale. Nu taler jeg jo ganske vist i dag. Så er der det som moderne kunstner at gå ind i et rum som kirken, som jo er et tungt rum. Det er et rum, der bærer en lang tradition og historie. Der er en konflikt mellem de to verdener. Mellem den moderne kunstner og kirkens lange store tunge fortælling. Men jeg tror, at i den periode, vi er i lige nu, er det vigtigt, at de to verdener møder hinanden og ser den konflikt i øjnene. For jeg opfatter ikke den konflikt som negativ, men som positiv. Konstruktiv. Jeg er et rationelt menneske. Jeg mener sådan set, at Darwin nok har leveret en temmelig plausibel forklaring, men jeg vil ikke afskrive troen. Troen som en mulighed i vores liv, den vil jeg insistere på, samtidig med at jeg er et rationelt, sekulært menneske. I filmen, som er lavet over dine udsmykninger i Knebel, kalder du dig selv for en håbefuld tvivler. Hvad lægger du i det? Kierkegaard skriver også om det her med, at der er 'troens ridder og troens helt'. Sådan nogle som mig bliver ikke andet end troens ridder på et tidspunkt. Om jeg som rationelt menneske nogen sinde tager imod Guds rige som et lille barn, det er desværre nok tvivlsomt. Men jeg har lov at håbe.


Erhvervslivet og politikerne overser muligheden for store miljøgevinster inden for transport allerede nu | Berlingske Business\nErhvervslivet og politikerne overser muligheden for store miljøgevinster inden for transport allerede nu\nTransportbranchen beskrives ofte som klimapolitikkens smertensbarn fordi mange mener, at det både er svært og dyrt at reducere CO2-udledningerne fra bl.a. lastbiler og busser. Men hos Scania mener man, at vi allerede i dag kan komme et stykke uden det koster noget, og selv markante miljøtiltag kan gøres næsten uden påvirkning af slutproduktets pris. Øget opmærksomhed i erhvervslivet og politisk hjælp til f.eks. at give hybridlastbiler nogle ’gratis’ privilegier, kan sætte skub i udviklingen.\nSponseret af Scania\nBranchens nuværende EU-klimamål er, at branchen skal øge brugen af vedvarende energi i form af el og biobrændsel svarende til 10% i 2020. På den lidt længere bane skal transportbranchen have reduceret CO2-udledningen med 30% i 2030. Sammenlignet med andre sektorer i samfundet, hører målene til i den lave ende, idet man inden for mange andre områder skal levere endnu større reduktioner.\n»Hos Scania mener vi, at vores mål på transportområdet er for uambitiøse, og at vi kunne nå de nuværende mål allerede i dag. Der er fare for, at målene bliver en sovepude, så ingen vil gøre noget før til sidst,« siger Anton Freiesleben, der er Akademiingeniør med speciale i automobiltekning og salgsdirektør hos Scania Danmark. Han fortsætter:\n»2020-målet med en reduktion på 10% kan vi nå allerede nu – alene ved at være smartere. I forbindelse med anskaffelse af ny lastbil kan Scania hjælpe med at finde de mest brændstoføkonomiske specifikationer. Alene valg af korrekt bagtøjsudveksling kan reducere brændstofforbruget med 3-4% og ofte vil man kunne vælge en mindre motor end først antaget. Kombineret med nogle få køretip og valg af optimalt gearskifteprogram er de første 10% hurtigt i hus.«\nSpar på driftsudgifterne og gavn miljøet\nEt andet væsentligt parameter er selve kørslen. Scania har et ’driver coaching koncept’, hvor chaufførerne lærer at køre med bedre brændstoføkonomi. Konceptet består i at lastbilen automatisk sender data til en server som viser, hvad bilen er udsat for og hvorledes den betjenes. Chaufføren kontaktes løbende og modtager tilbagemelding og nye tip til hvordan kørslen kan forbedres. Herved opnås næsten med garanti en 10% forbedring og ofte endnu mere.\nScania har eksempler på vognmænd, der har sparet 100.000 DKK per lastbil årligt på dette alene. En behagelig bonus er, at de samtidig lever op til 2020-målet for CO2-udledning, men desuden reducerer både partikel og NOX-udslip i trafikken.\nPolitikerne kan kvit og frit hjælpe udviklingen på vej\nTonsvis af dagligvarer- og detailhandelprodukter køres hver dag ud til butikker og forbrugere. Ofte er der fokus på selve produktets miljøpåvirkning mens de færreste interesserer sig for hvordan transporten har påvirket klimaet og miljøet. Og det er ifølge Anton Freiesleben meget ærgerligt, for der kan hentes store gevinster her.\n»Der findes populært sagt to måder, hvorpå man kan reducere udledningen af C02 i transportbranchen. Den ene er tidligere beskrevet optimering af specifikationer og optimering af bilens betjening. Den anden er valg af alternative køretøjer og anvendelse af biobrændstoffer. F.eks. kan Scania’s hybridlastbil lynlade og dermed opsamle bremseenergi der genanvendes til fremdrift evt. ved lydsvag ren el-drift over kortere afstande hvor støjsvag kørsel er ønsket eller direkte krævet. Og skal CO2-udslippet reduceres markant, kan man benytte biobrændsel i stedet for diesel. Med HVO biodiesel eller biogas opnås 90% CO2 reduktion. Det rigtig interessante er, at selvom transportomkostningen øges med 10-20% for med disse biobrændstoffer, så vil merprisen på slutprodukter kun stige marginalt med f.eks. 1-2 øre for et glas syltetøj« siger Anton Freiesleben.\nDet er noget erhvervslivet og ikke mindst dagligbranchen burde se muligheder i for der er næppe tvivl om at forbrugerne ville acceptere denne cost/benefit-beregning.\n»Med hybrid-drift kan man udføre lydsvag natdistribution hvilket ofte kræver myndighedernes tilladelse, idet aflæsning før kl. 07.00 er forbudt mange steder pga støjgener. Udnyttes hybridbilen blot 20% mere, er merinvesteringen i hybridlastbilen tjent hjem på blot 4 år. Idet man kan undgå kørsel i de mest kritiske områder i myldretiden øges trafiksikkerheden, trængslen mindskes og ruteplanlægningen kan bedre optimeres uden hensyntagen til trængsel. Virksomheder som Netto, Schulstad og Rema 1000 har allerede introduceret Scania hybridlastbiler i deres flåde.«\nSalgsdirektør Anton Freisleben, Scania\nMarketingchef Lise Nielsen, Scania\nMobil: +45 25 51 80 38


Hvilket materiale er bedst til hjemmesko, når man vil have det bedste?\nHvilke hjemmesko er bedst?\n5. januar 2019 6. november 2021 Eskild Strudsberg\t0 Kommentarer\nDer er ikke noget som et par lækre kvalitetshjemmesko i lammeskind og uld. Et par gode hjemmesko kan minimere risikoen for at falde i hjemmet og holder dig fri for at træde noget op i foden etc.\nAt gå i bare fødder kan være farligt, især hvis du let falder eller har dårlig balance. Det kan også være hårdt for dine fødder.\nGår du med dine hjemmesko i bare fødder, kan du risikere, at de hurtigt kommer til at lugte. Det er derfor en god ide at have strømper på i dine hjemmesko.\nVælger du hjemmesko i lammeskind får du alle fordele ved, at de er lavet i et naturmateriale. De kan absorbere over 30% fugt uden at tage skade af det. Du lader dem bare tørre på et velventileret sted. Det gør også, at vælger du en god kvalitetshjemmesko i lammeskind og uld, kan du endda gå med dem uden strømper, og der er ikke noget som det lækre bløde uld direkte på fødderne.\nSvenske Shepherd er hjemmeskoenes Ferrari, og du kan købe dem i Danmark her: Shepherdshop\nDet faktum, at de er lavet af et naturmateriale, gør også, at de formere sig efter dine fødder. De fungerer som en naturlig termostat og holder dine fødder tempererede over hele året uanset temperatur.\nDu kan få hjemmesko til damer, til herrer, til børn og til baby – så hele familien kan få kvalitetshjemmesko.\nHjemmesko kommer i mange forskellige udgaver. Du kan få dem som slippers med en åben hæl, så de er nemme at tage af og på. Du kan få dem, hvor de går op over anklen, og det er med til at holde hele foden varm.\nTil børn kan du få dem med søde små sløjfer, i pink til piger og grå til drenge, og til baby kommer de i de sødeste udformninger og er bløde, varme og lækre til en lille babyfod.\n← Står ”træning” højt på listen over nytårsforsætter?\nFind det, som din bil har brug for →\nHold en Spiderman fødselsdag med pynt inspireret af filmene


PlastOil: Kan plastik omdannes til brændstof? | Ecobility Nordic\nEcobility Nordic > Blog Timeline Full Width > Blog Masonry Effect Four > CO2News > PlastOil: Kan plastik omdannes til brændstof?\nPosted by Simon Bang Jensen on November 5, 2018 in CO2News, Uncategorized\nHvad er dit vigtigste klimamål?\nEr teknologien efterhånden blevet vores akilleshæl, eller kan den redde os? Vores jordklode og natur er under konstant pres, og klimaet ændrer sig i negativ retning, hvorfor nogle konkrete, ambitiøse og nytænkende klimainitiativer længe har været på den politiske dagsorden. Udfordringer er der nok af! Vi bliver flere og flere mennesker, vi producerer for meget, der er et massivt madspild kontra sult og hungersnød, vi bruger stadig for store mængder energi og fossile brændstoffer, industrien forurener og verdenshavene flyder med plastik osv.\nMen det er altid nemmere at pege fingre af problemerne, og sværere at finde løsninger, når verdens største nationer ikke helt kan blive enige og vil dele ansvaret.\nPlastOil: Maskinen, der kan ændre alt\nSom bæredygtig virksomhed føler CO2LIGHT et medansvar, og vil gerne gøre en forskel. I den daglige drift er fokus energirigtig LED-teknologi, men en af de problematikker, vi længe har drøftet med partnere og andre virksomheder i bæredygtige erhvervsnetværk, er muligheden for at genanvende plastik, og omdanne et ikke-nedbrydeligt materiale til noget brugbart og miljørigtigt. Lang historie kort: Det er ført til projektet PlastOil. En plastikædende miraklermager: PlastOil-maskinen, der har til formål at genanvende plastik og omdanne det til bæredygtigt brændstof.\nVi har ikke kompetencerne, tiden eller økonomien til et så omfattende projekt, men vi bidrager til et stærkt bæredygtigt samarbejde. Sammen med Genplast, Reno Nord og Aalborg Universitet er vi nu klar til at teste maskinen og få de mange data analyseret, inden vi kan tage skridtet videre og forhåbentlig sætte den i produktion i Europa/Danmark. Til at styre processen og indsamle alt brugbart data får vi hjælp af AAU-praktikant, 29-årige Jonas Fischer Malskær, som studerer Miljøledelse og Bæredygtig videnskab på 9. semester.\nI forbindelse med hans rolle i PlastOil har vi stillet ham nogle spørgsmål for at blive lidt klogere på et uhyre vigtigt projekt med forhåbentlig kæmpe potentiale:\nKan du kort beskrive PlastOil-projektet?\n– PlastOil-projektet er kort fortalt en maskine, der skal bane vejen for genanvendelse og omdannelse af plastik til bæredygtigt brændstof. Heri lægger et kæmpe forarbejde. I en genanvendelsesproces skal der både sammenlignes materiale (plastik), herefter brændstoffer og produktionen heraf ift. CO2-udslip. Kan det overhovedet lade sig gøre, og kan det betale sig sammenlignet med andre bæredygtige teknologier.\nHvad er din rolle og dine forventninger til projektet?\n– Her i prøvestadiet er der en masse ny data, der skal analyseres, og en masse problematikker der skal belyses, inden vi kan komme videre. Det er min opgave at holde styr på kommunikationen imellem projektets aktører og behandle disse data og problemstillinger, inden maskinen forhåbentlig kan komme i produktion og bidrage til en sundere, mere grøn fremtid.\nHvor langt er du/I med at teste maskinen?\n– Der er andre bæredygtige projekter på verdensplan, men vi er skam også med i Nordjylland. Jeg skal have afklaret, hvilke udfordringer der kan være i at importere PlastOil-maskinen. Det er vigtigt at få testet materialet, altså om det er alt slags plastik, maskinen kan genanvende og omdanne, og måle på maskinens bæredygtighed ift. andre teknologier. Det er super spændende, men omfattende. Det kræver en helt masse test og data. Dog har jeg personligt store forventninger til projektet, og jeg håber virkeligt, at maskinen viser sig at være så banebrydende, som vi tror. Jeg er i gang med de første data..\nHvor stort er potentialet for denne maskine?\n– Nu skal man jo ikke sælge skindet, før bjørnen er skudt, som man siger, men ift. FN’s klimapanel og de konkrete mål for både 2020 og 2030, kan denne maskine, såfremt at den virker efter hensigten, være med til at afhjælpe plastikproblemet og skabe den perfekte loop for genanvendelse af et materiale, der skaber flere og flere miljømæssige problemer. Derfor er det vigtigt med virksomheder og ildsjæle inden for bæredygtige tiltag, dels for at sparre med innovativ viden og udnytte teknologier for at komme et altoverskyggende problem til livs.\nCO2LIGHT’s vigtigste klimamål\nUd af de 17 præsenterede klimamål formuleret af FN, er vores vigtigste fokus, som virksomhed og ildsjæle inden for bæredygtighed, at bidrage til en positiv grøn udvikling i miljøet (Nr. 13 – Climate Action). Vi plejer at sige, at det er vores ansvar at gøre en forskel, og ikke kun via. bæredygtig LED-teknologi, men i mere generel forstand. Kan vi bruge vores erhvervsnetværk og viden til at fremme den grønne udvikling, og bidrage til initiativer der veldokumenteret kan hjælpe denne udvikling på vej, så har vi allerede vundet stort.\nOm projektet bliver en realitet, om alle data er positive og maskinen er bæredygtig nok, må tiden vise. Vi følger spændte med i Jonas’ afklarende arbejde med PlastOil.


Alle restauranter i Oakland Park Restauranter i nærheden af Jack's Old Fashion Hamburger\nAlle aktiviteter i Oakland Park Aktiviteter i nærheden af Jack's Old Fashion Hamburger\nSøg USA›Florida (FL)›Broward County›Oakland Park›Restauranter i Oakland Park›Jack's Old Fashion Hamburger\n97 anmeldelser Nr. 17 af 85 Restauranter i Oakland Park Udmærkelsescertifikatet $\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 4201 N Federal Hwy, Oakland Park, FL 33308-5532 +1 954-565-9960\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Jack's Old Fashion Hamburger Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Jack's Old Fashion Hamburger, kiggede også på\nHar du været i Jack's Old Fashion Hamburger? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\n4201 N Federal Hwy, Oakland Park, FL 33308-5532 Placering:\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Jack's Old Fashion Hamburger og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Jack's Old Fashion Hamburger Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 175 anmeldelser Funky Buddha Brewery\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 37 anmeldelser The Whole Enchilada\n204 anmeldelser Angelo Elia Pizza Bar and Tapas


Noter fra borgermøde på Vindinge Skole den 23. marts 2015 om VVM for råstofindvinding i Øde Hastrup - PDF\nDownload "Noter fra borgermøde på Vindinge Skole den 23. marts 2015 om VVM for råstofindvinding i Øde Hastrup"\n1 Noter fra borgermøde på Vindinge Skole den 23. marts 2015 om VVM for råstofindvinding i Øde Hastrup Der var ca. 70 deltagere på mødet. Det er ikke alle spørgsmål der kunne svares på under mødet. Disse spørgsmål vil blive medtaget i det videre arbejde med VVM-redegørelsen (miljøvurderingen) og hvidbogen for den offentlige høring. Støv: Spørgsmål: Hvordan måler man støv? Svar: Det kan man ikke, men der er flere måder at reducere støvgener på. Jørgen: Man bør kunne måle støv, og det skal indgå i vurderingerne. Vandindvinding/grundvand: Spørgsmål: I Roskilde har man tidligere opereret med en 500 meter sikkerhedszone til vandindvinding, hvorfor kan man nu tillade 300 meter eller mindre? Svar: Normalt har zonen været 300 meter, men i det tidligere HUR-område (Hovedstadsområdet) havde man en særlig restriktiv og større kildepladszone. Spørgsmål: Hvorfor fylder man ikke op med jord fra metro-byggeriet? Svar: Reglerne i jordforureningslovens 52 gør det svært at tilføre jord udefra. Reglerne er indført for undgå forurening. Spørgsmål til vandforbruget til vanding: Svar: Virksomheden bruger på de tørre sommerdage liter vand pr. dag. Spørgsmål: Hvor mange råstoffer kan indvindes inden for den gamle kildepladszone? Svar: Ca tons. Side 1\n2 Vindinge Vandværk: Vi skal indvinde vand mange år frem. Udtrykker bekymring for, at man nedsætter afstanden fra råstofindvindingen fra 500 meter til 300 meter fra boringerne. Hvorfor vil man det? Det skal belyses grundigt. Medfører det en øget risiko for forurening? Svar: Det skal belyses grundigt. Vi er gået i gang og ansøgers konsulent Niras kikker allerede på, hvilke ting der skal belyses. Spørgsmål: Hvem er ansvarlig for vandforsyningen, og vil det blive belyst? Spørgsmål: Hvorfor tog man området ved Vindinge ud i sin tid i forbindelse med VVM en i 2005? Svar: Vandforsyningsloven beskriver ansvarsforholdene, og vil fremgå af den vandindvindingstilladelse, som kommunen giver. Man tog området ud dengang fordi HUR (Hovedstadsrådet) havde en regel om, at afstanden skulle være 500 meter til kildepladszonen. Det afstandskrav eksisterer ikke mere. Trafik: Lise Lotte Madsen: Starter I på det nye område før det gamle er færdig gravet? Hvor mange lastbiler bidrager de nye udgravninger til? Antallet af lastbiler bør belyses. Svar: Der skal ikke køre flere lastbiler end nu. Roskilde Sten og Grus vil ikke øge kapaciteten. Lastbiltrafikken kan måske falde, da der køres med maksimal produktion nu. Bent Gammelgård: Der er store problemer for trafikken og cyklister, så man bør lave en cykelsti ved Vindingevej. Det bør med i belysningen i VVM en. Spørgsmål: Vejforhold er stadig et problem i rundkørslen og lastbilerne presser andre bilister og især cykler. Trafik skal i høj grad belyses i VVM en. Helle Sørensen, Øde Hastrup: Bliver påbud omkring udkørsel med højresving fra grusgraven fulgt op? Spørgsmål: Der er også trafikstøj i krydset ved Vindingevej-Østre Vindingevej. Ejerforhold Spørgsmål: Hvem ejer området, når indvindingen er ophørt? Svar: Det gør Roskilde Sten og Grus. Nogle af dem, som har solgt deres jord, har dog mulighed for at tilbagekøbe den efter gravning. Side 2\n3 Tidshorisont: Spørgsmål: Hvornår er indvindingen helt færdig i de forskellige områder? Svar: Det vil Roskilde Sten og Grus komme ind på senere, så vi vender tilbage til det. VVM generelt Spørgsmål: Hvorfor laver man en ny VVM, når der er lavet en i 2003? Svar: De nye gravearealer er så store, at der er lovkrav om at lave en ny VVM. Spørgsmål: Hvordan bruger man VVM en fra 2005, og fik den ret i sine forudsigelser? Hvordan er processen for udgravning? Her I allerede besluttet, at der skal graves? Svar: Det vil vi tage med i arbejdet. Vi er i den indledende behandling af ansøgningen. Regionen Sjælland har besluttet, at der skal laves en VVM. VVM en og sagsbehandlingen afgør, i hvilket omfang der kan meddeles gravetilladelse. For de områder, der ikke er udlagt som graveområde, bliver det afgjort i forbindelse med råstofplanen, om områderne fremover skal være gravområder. Spørgsmål: Hvad er det i en VVM, der kan få de røde lamper til at blinke? Kan man ikke give nogle forhåndstilkendegivelser på i hvilke tilfælde der ikke må graves? Svar: Det kan ikke på forhånd siges, hvor der kan graves, og hvor der ikke kan graves. Det kommer helt an på de lokale forhold. Spørgsmål: Hvordan tages andre tilladelser i områderne rundt omkring med i VVM en og påvirker de den her VVM? Svar: I VVM en skal der også ses på de samlede effekter af projekterne i nærområdet, de såkaldte kumulative effekter. Spørgsmål: Kan man også se på forholdene omkring byudvikling i Vindinge? Svar: Det vil vi overveje at inddrage. Støj Spørgsmål: Der skal lægges vægt på, at borgerne ikke bliver værre ramt. Nattesøvnen bliver ødelagt, og de gældende støjgrænser overholdes ikke. Der skal ske konkrete tiltag, så naboer undgår støj for meget, f.eks. støjdæmpende asfalt, og især starttidspunkterne i graven er et problem. Man bør tænke på om f.eks. skovlen bankes af kl. 5 om morgenen. Støj bør belyses. Side 3\n4 Svar: Roskilde Sten og Grus har lavet om på reglerne, og alle har fået håndskovl til at rense klæbende materiale af med. I har mulighed for at ringe til indvinderen og tale om det, og hvis der ikke sker noget, så ring til regionen. Formand for miljø- og klimaudvalg Roskilde Kommune, Jeppe Trolle: Er glad for indledningen, blandt andet om CO2 regnskab. Kommunen vil gerne i dialog omkring natur og efterbehandling. Hvordan forholder vi os til den lavfrekvente støj, og hvordan belyses det? Opfordrer til at gøre de gamle graveområder færdige, og opfordrer til at belyse, hvordan man hurtigst muligt kan gøre områderne færdige. Spørger ind til tidhorisonten, kan man efter allerede et år gå i gang med flere af arealer, som er efterbehandlet. Svar. Vi er færdige mange steder, men det kræver forskelige ting før der kan laves en sammenhængende efterbehandling. Der findes vejledning om lavfrekvent støj. Vilkår omkring lavfrekvent støj er med i nye tilladelser. Spørgsmål: Vil gerne have belyst støj i Lønbjerg. Hvor tæt må man grave ind til Vindingvej? Det skal belyses, hvor tæt på vejen der kan graves, så man kan se hvad støjen er ved husene? Svar: Det vil være de konkrete hensyn til vejen, der er afgørende for hvor tæt der kan graves. Med hensyn til støj, så skal de vejledende støjgrænser normalt overholdes. Der kan også sættes andre støjgrænser, efter en konkret vurdering. Spørgsmål: Har man også lavet støjmålinger på vejen efter, at man sidst gav tilladelse/vvm? Svar: Nej, det har der ikke været lavet. Spørgsmål: Der er et stort problem med støj hvor de kører, og der burde laves noget støjreduktion på vejen? Tilsyn Spørgsmål: Vil gerne have belyst hvor meget tilsyn der kommer i grusgraven, og hvordan der følges op? Svar: Vi har pligt til at føre tilsyn, når der er behov for det. Vi rykker ud så hurtig vi kan, men vi opfordrer også til, at man kontakter indvinder direkte. Gravning/efterbehandling Talsmand for Roskilde Festival: Vi har haft gode erfaringer med løbende indvinding og færdiggravning i festivalområdet, og har haft et godt samarbejde med indvinder. Vi vil gerne samarbejde om de områder, som vi bruger til festivalen, og ser gerne at man stadig kan efterlade områderne til rekreative formål, f.eks. til festivalen, uden for mange søer. Side 4\n5 Svar: Lodsejerne er interesseret i, at festivalen kan bruge området indtil der graves, og man vil også arbejde på, at området også kan bruges efter gravningen er færdig. Spørgsmål: Er der afsat penge til at efterbehandling? Svar: Der fastsættes en sikkerhedsstilles i den konkrete tilladelse, som benyttes til efterbehandling, hvis den mod forventning ikke udføres af indvinder selv. Side 5\nTilladelse til indvinding af råstoffer på matr.nr. 7æ Vindinge By, Vindinge, Roskilde Kommune\nTilladelse til indvinding af råstoffer på matr.nr. 7æ Vindinge By, Vindinge, Roskilde Kommune Region Sjælland har den 17. marts 2015 meddelt tilladelse til indvinding af råstoffer på 5 ha af matr.nr. 7æ\nEndelig tilladelse til midlertidig grundvandssænkning, Roskilde Sten og Grus ApS, Øde-Hastrup-Vej 48, 4000 Roskilde\nROSKILDE STEN OG GRUS ApS Øde-Hastrup-Vej 48 Vindinge 4000 Roskilde By, Kultur og Miljø Miljø Rådhusbuen 1 Postboks 100 4000 Roskilde Tlf.: 46 31 30 00 www.roskilde.dk Endelig tilladelse til midlertidig\nTIL Natur og Miljøklagenævnet\nNæs d. 4. januar 2017 Borgergruppen mod grusgrav i Stuby- Næs Grundejerforeningen for Næs-Skaverup Næs-Skaverup Vandværk TIL Natur og Miljøklagenævnet KLAGE over Region Sjællands vedtagelsen den 8. december\nHvidbog for Lejre Kommune 7. november 2012\nHvidbog for Lejre Kommune 7. november 2012 over indsigelser og bemærkninger for 2. offentlige høring af forslag til Råstofplan for Region Sjælland 2012-2023 Indhold Indstilling til beslutning Hvidbogen\nEfterbehandling af råstofgravene ved Øde Hastrup til natur- og boligformål, i forhold til Strategi for Roskildes Grønne Ring Forslag.\nRoskilde Sten og Grus Oktober 2016 Efterbehandling af råstofgravene ved Øde Hastrup til natur- og boligformål, i forhold til Strategi for Roskildes Grønne Ring Forslag PROJEKT Efterbehandling af råstofgravene\nSkema til brug for screening (VVM-pligt) Basis oplysninger\nSkema til brug for screening (VVM-pligt) VVM Myndighed Region Hovedstaden Basis oplysninger Tekst Projekt beskrivelse jf. anmeldelsen: Region Hovedstaden har modtaget en ansøgning om tilladelse til erhvervsmæssig\nBornholms Regionsl<ommune Teknik & Miljø - 1 APR. 2014. Modtaget. Ansøgningsskema. Til brug for erhvervsmæssig indvinding af råstoffer\nKommunens j.nr.: Graveområde ID: Bornholms Regionsl\nReferat af offentligt møde om forslag til Råstofplan 2012-2023 Mandag d. 5. marts 2012, kl. 17:30-20:00, på Hotel Strandparken, Kalundborgvej 58, 4300 Holbæk Mødet omhandler overvejende den nordlige del\nAfgørelse i sagen om etablering af nedknusningsanlæg i en grusgrav, Stenlille Kommune.\nNATURKLAGENÆVNET Frederiksborggade 15, 1360 København K Tlf.: 3395 5700 Fax: 3395 5769 E-mail: nkn@nkn.dk Web: www.nkn.dk CVR: 18210932 18. september 2006 NKN-31-00064 (03-31/300-0186) mam Afgørelse i\nLOKALPLAN 398. Et grusgravsområde mellem Vindinge og Vor Frue. Roskilde Kommune\nLOKALPLAN 398 Et grusgravsområde mellem Vindinge og Vor Frue Roskilde Kommune J. nr. 01.0205P16 Sagsid. 200300021 Roskilde Kommune Teknisk Forvaltning Sankt Ols Stræde 3 4000 Roskilde Ole Damgaard Sørensen\nRåstofplan 2016 for Region Sjælland 6. januar 2016 Forslag til retningslinjer UDKAST\nRåstofplan 2016 for Region Sjælland 6. januar 2016 Forslag til retningslinjer UDKAST Indledning Regionsrådet skal efter råstoflovens 5a udarbejde en råstofplan for indvinding og forsyning med råstoffer.\nKommuneplantillæg 15 med VVM-redegørelse og miljøvurdering for udvidelse af Nymølle grusgrav samt tilladelse til indvinding af råstoffer\nPlan og Byggesag Planafsnittet Køgevej 80 Postboks 100 4000 Roskilde Tlf.: 46 31 30 00 kommunen@roskilde.dk sikkerpost@roskilde.dk www.roskilde.dk Kommuneplantillæg 15 med VVM-redegørelse og miljøvurdering\nOplæg om status og hovedspørgsmål ved Anette Petersen.\nReferat af offentligt møde om råstofplan den 17. november 2010 Tid: kl. 18.30-20.30 Sted: Holbæk Sygehus, Auditoriet ved indgang L2 Gl. Ringstedvej, Holbæk Mødet omhandler den nordlige del af Region Sjælland


Krakket århusiansk webhus overtaget - Computerworld\nKrakket århusiansk webhus overtaget\nKurator siger det er slut. Men både aktiviteter og medarbejdere fortsætter i et andet firma.\n"Selskabet vågner ikke op igen - desværre."\nSå korfattet er kurator Morten Moltke Nygaards melding ovenpå konkursen hos den århusianske webforhandler, Mindit.\nBag den melding gemmer der sig dog en lidt anden historie. For selv om selskabet Mindit er dødt og ikke bliver genoplivet, forholder det sig ganske anderledes med Mindits forretning. Alle medarbejdere er nemlig overtaget af det århusianske reklamebureau Minuskel.\n"Jeg har overtaget aktiviteterne i Mindit," bekræfter direktøren for Minuskel, Jimmy Mørup, overfor CRN.\nHan begrunder købet af Mindits medarbejdere og aktiviteter med, at de komplementerer det udbud, som Minuskel har.\n"Dels er der ingen tvivl om, at det digitale fylder mere og mere. Derfor har jeg gennem halvandet år søgt efter den rette partner. Vi skal komplementere hinanden både fagligt og på kulturen. Så når jeg har købt Mindit handler det dels om kompetencer og dels om måden, vi går til kunderne på," siger han.\nAlle fire medarbejdere fra Mindit er kommet med over i Minuskel.\n"De er flyttet ind hos os, og vi er allerede i gang. Jeg fortryder ikke købet," slår Jimmy Mørup fast.


Hvorfor har distributører ikke ekstra rettigheder til DR’s indhold, når de - modsat Apple - betaler for det, spørger BFE. Venstre spørger ministeren, om der er politisk problem ved at lave sådan en model.\nOffentliggjort: 16.02.16 kl. 08:22\nMens Apple og Sony Playstation får stillet DR's indhold gratis til rådighed, skal landets tv-distributører til lommerne, hvis de vil give kunderne adgang til DR-indholdet. Derfor bør tv-distributørerne få udvidede rettigheder til DR's indhold.\nSådan lyder argumentet fra Brancheforeningen for Forbrugerelektronik (BFE), der repræsenterer landets tv-distributører.


substans.nu | You can fool some of the people all of the time, and all of the people some of the time, but you cannot fool all of the people all of the time – Good communication makes a difference\nJanuary 5, 2013 · 11:52 am\nBack to basics: Kun SU til det der giver mad på bordet her og nu\nI dagens JP slår Det Nationale Institut for Kommuners og Regioners Analyse og Forskning, Kora, og Dansk Erhverv som et led i debatten om den varslede SU-reform til lyd for, at den danske SU skal tilpasses efter de uddannelser, hvor der er jobs at finde. Det betyder, at studerende på typisk de humanistiske, ‘brødløse’ fag kan risikere at skulle blive mere eller mindre selvbetalende under deres studier. Ergo: Kun ressourcer til dem der giver synlig mad på bordet her og nu. Det er jo ren Neanderthal-tænkning.\nJeg er tilhænger af, at samfundets yngste allerede tidligt i livet gives en fornemmelse af, hvad ting koster. For enhver ved, at ting værdsættes efter deres pris, og det er et faktum, at mange danske unge, der har været privilegeret med gratis uddannelser med betaling ved siden af, ikke har set, hvor meget dette var værd. En stor del har heller ikke forstået, at deres uddannelse indgår som en del af et nationalt udviklingsfællesskab, hvor der gerne skulle komme noget tilbage i den anden ende. Den er den gamle sang om Ret og Pligt, som man heldigvis har taget lidt op igen, efter at individualiseren har medført et overforkælet samfund, hvor alle gerne vil have, men færre er parate til at give tilbage til fællesskabet.\nPå den anden side kunne man også plædere for, at det offentlige har pligt til at prioritere optaget på de SU-berettigede uddannelser efter hvor mange kandidater, der potentielt ser ud til at kunne blive jobs til – det sker, så vidt jeg ved, allerede i en eller anden udtsrækning, fx på jordemoderuddannelsen.\nNår man tænker som et Excelark, bliver man til et Excelark\nNår det så er skrevet, er det en farlig glidebane at kigge målrettet på, hvad der giver slanter i samfundskassen her og nu. Dels kan de betingelser jo ændre sig med kort frist, og dels må man spørge, hvad det gør os til som mennesker, hvis vi kun tænker i bundlinje inden for indeværende budgetperiode.\nMennesket har ikke udviklet sig fra Neanderthalstadiet til, hvad vi er i dag uden at prøve sig frem, fejle og tænke på kryds og tværs. Udvikling kræver, at man formår og tør tænke langsigtet, og kompetencerne til at gøre det får man typisk først, når man har nogle forskellige erfaringer og referencerammer at arbejde op imod. Samtidig ved vi, at udvikling skabes i mødet imellem forskelligheder, og at kulturfag kan f.eks. være grundlaget for at indhente erfaringer fra andre nationer, som er kommet længere end os, hvormed vi selv kan skære en del af udviklingstiden fra.\nDet er en kendt strategi, at man i krisetider beholder toppen og bunden i virksomhederne for at køre driften, mens udviklingsfaktorerne nedprioriteres. Det kan mange seniorer tale med om ifm. de nedskæringsrunder, der foregår omkring i det danske samfund i disse år. Desværre kommer man meget sjældent på forkant af at spare på udviklingen, så det er noget af et catch 22.\nDer findes mange DJØF’ere og handelsuddannede derude, som har en imponerende dygtig og effektiv tilgang til driften af vores samfund. Må de til enhver tid blive udfordrede og aldrig stå alene. For hvis alle tænker som et Excelark, bliver vi selv til Excelark. Og så har vi bombet os tilbage ved Neanderthal-stadiet, såvel menneskeligt som samfundsmæssigt.\nTagged as DJØF, erhverv, SU, Uddannelse\nJanuary 3, 2013 · 1:05 pm\nDe kongelige og politiske nytårstaler har altid været en venlig statusmarkering, der skulle kunne ramme alle danskere. Selv om vi ved, at de ikke indeholder hverken noget breaking eller provokerende, giver de en fornemmelse af, hvor samfundet bevæger sig henad. Derfor bliver de også flittigt diskuteret bagefter. Og nu også på forhånd.\nI dagens medier, deriblandt JP , kritiseres det, at DRs værter i en optaktsudsendelse gisner om indholdet af statsministerens nytårstale 2013 – selv om de har fået talen tilsendt som klausuleret pressemateriale og altså allerede kender det konkrete indhold. Det bliver til et mærkværdigt spil for galleriet, hvor politiske eksperter, som ellers har behov for stor troværdighed for overhovedet at have nogen berettigelse, sidder og lyver os lige op i ansigtet.\nDe store medier får ofte tilbudt klausuleret materiale\nMen det er jo helt normalt, at pressemateriale udsendes som klausuleret til attraktive medier, hvis afsenderen ved, at mange vil have interesse i det – det sker fx også ved de forproducerede afsnit af X Factor og Vild med Dans. Og det benytter de medier, som nu kritiserer DR, sig også af.\nKlausuleringen betyder, at alle medier får mulighed for at forberede sig, men at ingen har ret til at publicere noget, før selve begivenheden finder sted. Det er godt for afsenderen, fordi der typisk kan komme mere og bedre kvalificeret dækning, når medierne har tid til at arbejde med materialet – og godt for medierne, som får tid til at producere noget, der er værd at bruge tid på at konsumere. Nogle medier kan også vælge at lave optaktshistorier uden direkte referencer til det klausulerede indhold, og det betyder, at en begivenhed kan trække endnu mere medietid.\nDet er det, der sker her på DR – i en ret uyndig udeklareret udgave. Stuntet er nøje planlagt fra nyhedsstationens ide, som Paula Larrain også konstaterer. På den måde bliver det et teaterstykke, som Ask Rostrup kalder det. Og afsløret som sådant er det et angreb på de konkrete journalisters og journalistikkens troværdighed som ‘den fjerde statsmagt’. Kald det spin, eller kald det lavpraktik. Samarbejdet imellem journalisterne og deres kilder er tæt i næsten alle sammenhænge, hvor der ikke er tale om direkte graverjournalistik. Det kan man være uenig i, men det er svært at se, hvordan medierne – næsten gratis – skulle kunne gengive de enorme mængder af formidling, som i dag forventes som en selvfølge, uden at få redskaberne til det i kraft af materiale udefra.\nDet er et vilkår som tærer på troværdigheden og selvforståelsen hos mange journalister i dag. Jeg kan godt forstå, hvis Ask Rostrup helst ville have været fri for at få den plet på sin personlige troværdighed. Men det kunne nu være sjovt at høre, hvor mange andre, der findes, som har lavet samme nummer, bare uden at blive afsløret.\nSå spørgsmålet er, om problemet er, at de har gjort det, eller om problemet er, at de er blevet afsløret?\nFiled under Medier, PR, Public relations\nTagged as klausuleret, Nytårstale, presse, statsministeren, troværdighed\nJanuary 2, 2013 · 10:16 pm\nEr kommunikation en kommunal kerneopgave?\nSærligt Københavns Kommune bliver ofte kritiseret for at have for mange kommunikationsmedarbejdere. Også kvaliteten af kommunikationsarbejdet får hårde ord med på vejen, her ved julemanden på Frederiksberg\nAt kritisere er altid nemt, men er kritikken sagligt berettiget? Er det værre her end andre steder? Hvad ville der ske, hvis kommunerne slet ikke valgte at bruge ressourcer på kommunikation med borgerne? Og er det overhovedet muligt at arbejde med borgerbetjening uden at kommunikere?\nFiled under Offentlig kommunikation\nTagged as borger, borgerkommunikation, debat, forvaltning, forventningsafstemning, Frederiksberg, København, kommunal, kommuner, kommunikation, strategisk kommunikation\nsubstans.nu · You can fool some of the people all of the time, and all of the people some of the time, but you cannot fool all of the people all of the time – Good communication makes a difference


Pallemellemlæg | Bestil enkelt online - Boxon\nPallemellemlæg kan med fordel placeres under godset på en palle eller i en pallekrave til stabilisering under transport og oplagring. Nogle af mellemlæggene har skridsikre eller antistatiske egenskaber.\nVi tilbyder pallemellemlæg til hel- og halvpaller af blandt andet bølgepap, spånplade, skumbelagt bølgepap og pap.\nPallemellemlæg af pap kan med fordel placeres under godset på en palle eller i en palleramme til stabilisering under transport og oplagring. Nogle af mellemlæggene har skridsikre eller antistatiske egenskaber.\nVi tilbyder pallemellemlæg af pap til hel- og halvpaller.\nVælg en artikelPallemellemlæg 125g Pallemellemlæg 200g Pallemellemlæg 400g\nPallemellemlæg foam medvirker til at stabilisere godset på pallen og fungerer også fint som mellemlæg i pallerammer. Fremstillet af skum, som forhindrer friktion\nVælg en artikelPallemellemlæg foam 1mmx750x1150mmPallemellemlæg foam 2mmx750x1150mmPallemellemlæg bølgepap/skum\nGripSheet er et pallemellemlæg af papir med friktionshøjende funktion. Godset står stabilt og sikkert ved transport og ved håndtering forhindres forskydninger.\nPapirplader kan med fordel placeres under godset på en palle eller i en palleramme for at stabilisere under transport og lager.\nGripSheet er behandlet med antislip som fungere til de fleste materialer. Pallemellemlæg af papir kan genbruges op til 4 gange og fungere ligeså godt til manuel håndtering som i helautomatiske pakkelinjer.\nFordele med pallemellemlæg af papir:\nFungere til de fleste materialer\nBeskytter gennem øget friktion\nMiljøvenlige, 100% genbrugsfibre\nVælg en artikelPallemellemlæg GripSheet 760x575mmPallemellemlæg 305g 750x1150mm Pallemellemlæg GripSheet 1120x750mm\nPallemellemlæg af bølgepap kan med fordel placeres under godset på en palle eller i en pallerammer til stabilisering under transport og oplagring. Nogle af mellemlæggene har skridsikre eller antistatiske egenskaber.\nVi tilbyder pallemellemlæg af bølgepap til hel- og halvpaller.\nVælg en artikelPallemellemlæg bølgepap 550x380mmPallemellemlæg bølgepap 1150x750 mm ubundtetPallemellemlæg bølgepap 750x1150mmPallemellemlæg bølgepap


Udfyld holdkortet inden kampstart, så har du styr på sagerne (foto: Ina Tofterup)\n- Nu har vi efterhånden udfyldt holdkort digitalt i flere år, så nu må livremmen godt strammes!\nSådan lyder det kort og godt fra klubleder Gert Jensen fra Hadsten SK, som af og til kan blive lidt frustreret over, at enkelte hold stadig ikke har helt styr på at få udfyldt holdkortet før kampstart.\nStyr på sagerne giver overblik\nLangt de fleste hold har fuldstændigt styr på holdkortene, men derfor skal vi stadig have de allersidste hold med på den digitale holdkortvogn.\nFælles for en del klubmøder på det seneste har været en irritation over, at de sidste hold ikke lige får udfyldt holdkortet inden kampstart, når nu man selv har styr på sagerne.\n- Det er fedt for holdene, at man en time før kampstart kan se modstanderens holdkort og så lige tjekke, om ham den hurtige 11'er er kommet sig over sin skade. Det er heller ikke så sjovt at livescore, hvis det ene holdkort er blankt, siger Gert Jensen.\nSøren Bak, klubleder fra Lemming IF, har ligeledes oplevet udfordringerne ved, at modstanderen ikke har fået udfyldt holdkortet i tide:\n- Man mister lidt overblikket og man får uvægerligt mistanke om både sløseri og måske endda snyd, forklarer han.\nSløseri undgås nemt\nSøren Bak er bange for, at de 7 timers redigeringstid fra kampstart er blevet en sovepude for de enkelte hold, der endnu ikke har helt styr på holdkortet.\n- De 7 timer er jo kun til for at få slettet den spiller, der ikke nåede på banen. Det er jo ikke til at rette på 12 spillernavne, siger han med kraft i stemmen.\nHan opfordrer til, at man eventuelt får en holdleder eller en spiller til stå for holdkortet, hvis træneren har nok at se til med at holde fokus på perioden op til kampstart.\nLad bødepengene blive i lommen\nFår man ikke udfyldt holdkortet, er konsekvensen i første omgang et irritabelt modstanderhold og en bøde (se bødestørrelserne her).\n- Her i Hadsten SK kører vi en ret hård stil overfor vore trænere og holdledere. Holdkortet skal bare udfyldes og får vi bøder, bliver de vejledt i at gøre det bedre. Vi skulle jo nødigt ud i, at sanktionerne skal være endnu værre for at få holdkortene i hus, kommer det fra Gert Jensen.\nHoldkortet kan udfyldes fra 14 dage før kampstart og kan desuden redigeres indtil 7 timer efter kampstart. Men som Søren Bak siger det så bramfri:\n- Så udfyld det dog bare i god tid.


Skal du også læse? -10 gode romaner fra 2016 | Herlev Bibliotek\nArven fra Basra skal man læse, fordi forfatteren Mogens Blom formår at bruge sin mangeårige ansættelse som konsulent i Udenrigsministeret til at skrive nogle troværdige og spændende romaner. Romanens plot starter med en dræbt tolk. På mordstedet findes desuden en liste med navne på en række andre tolke. Så for at redde så mange som muligt fra denne "dødsliste" tager Efterretningsofficer, Maiken Tarp, drager til Mellemøsten. Hun kender området da hun tidligere har været udsendt. En spændende, politisk thriller sat i scene i uvant men troværdigt skildret miljø.\nRomanen er en genudgivelse af en klassiker fra 1932 og den holder stadig. Heri følger vi en gruppe forældreløse drenges hårde liv i 1930érnes Berlin. Ludvig og Willi er stukket af fra anstalten og drømmer om et nyt liv uden kriminalitet. De kæmper bogstaveligt talt for overlevelse imens de ryger fra gaden til opdragelsesanstalter og tilbage igen. Her er bandekriminalitet, prostitution, druk og slagsmål men også en poetisk beskrivelse af Berlin. En roman som både kan læses for sin egen værdi, men også som en interessant vinkel på rejsemålet Berlin.\nOndskabens høst af Robert Gailbraith\nHarry Potter forfatteren har efterhånden tre krimier i kataloget med den charmerende privatdetektiv Cormoran Strike i hovedrollen. Plottet begynder med modtagelsen af et afhugget kvindeben adresseret til Strikes assistent.\nGailbraith er Harry Potter forfatteren Rowlings psedunym og hun skriver humoristisk og har et spændende og intelligent plot. Der er gode miljøbeskrivelser og et troværdigt persongalleri hvad der samlet set gør denne krimi til en veloplagt læseoplevelse.\nSidste del af den meget spændende trilogi om James Maxsteds meritter i mellemkrigstiden. Maxted efterforsker stadige det mystiske mord på sin far og de dramatiske plots fører ham denne gang til Japan. Goddard skriver godt og har en forkærlighed for avancerede men også ganske underholdende plots.\nJeg læser sjældent noveller men denne prisbelønnede irske samling mener jeg er værd at overveje. Novellerne foregår primært i Irland, men også England, Syrien og Afrika. Det er den socialt belastede person, der er omdrejningspunkt i fortællingerne, med svigt, voldtægt, prostitution. Sproget skulle være fremragende og samlingen prisbelønnet\nDen længe ventede fortsættelse på Doppler beskriver hans returnering til den civiliserede verden. Elgen Bongo sættes i pleje og Doppler prøver at vende tilbage til familien. Disse er imidletidig blevet udvidet med en ny mand og huset er blevet byggget om. Men Doppler tager naturligvis kampen op og snart antager chikanerne groteske dimensioner. Romanen får på alle tangenter og er sine steder virkelig ude på overdrevet - men den er sjov det meste af tiden. Absurd, satirisk og ret underholdende.\nEn norsk satirisk roman om den 38 årige Gunnhild som på forliste forfatterdrømme må tage et underviser job i sin gamle barndomsby. Kæresten er smidt ud, afhandlingen vil ikke blive færdig og nu må så konfronteres med fortiden. Da hun også har udleveret barndombyens indbygge i sin debutroman er hendes liv lidt op ad bakke. Det kulminerer i en pinlig julefrokost med groteske samtaler og optrin...\nEn nordisk krimi med et strejf af konpirationsteori. Politiefterforsker Fredrik Beier søger en forsvunden kvinde, og hendes fireårige søn. De er medlemmer af en fanatisk kristne menighed "Guds lys". Da der kort tid efter finder en massakre sted i tilholdsstedet for netop "Guds Lys" accelleres efterforskningen som også har dunkle tråde tilbage til 2. verdenskrig.\nEn krimi hvor scenen er Norge under den tyske besættelse. Her må jøden Ester flygte til Sverige for at undgå deportation. I Sverige får Ester arbejde for en norsk delegation og forelsker sig i en mand. Han forsvinder dog sporløst - formodes død - men dukker op mange år senere i Oslo. Så hvad skete i de skæbnesvangre dage i Stockholm. Prisbelønnet norsk krimi som har fået gode anmeldelser.\nSaabye Christensen har endnu en gang skrevet en murstensroman. Denne gang om den duknakkede Jokum som i 1970'erne forelsker sig Synne, som bor på samme kollegie. De finder sammen, lærer hinandens familier at kende og rejser senere til USA. Man følger deres forhold, karriere og liv og romanen beskrives som et mesterværk.\nEt sving mod solen : noveller\nAf Donal Ryan (2016)


Stil krav til dit arbejdslys. En vejledning til undervisere på erhvervsskolerne 1 STIL KRAV TIL DIT ARBEJDSLYS - PDF Gratis download\nDownload "Stil krav til dit arbejdslys. En vejledning til undervisere på erhvervsskolerne 1 STIL KRAV TIL DIT ARBEJDSLYS"\n2 Indhold 3 Godt lys giver færre sygedage 4 Tilpasning efter aktivitet og behov 5 Krav til belysningen 6 Blænding 8 Flimmer 9 Eleverne med i arbejdsmiljøarbejdet 10 Hvad kan du selv gøre som underviser allerede NU? Arbejdsmiljøsekretariatet Studiestræde 3,3. sal 1455 København K Redesign 2014 ISBN: Projektleder: Peter Klingenberg Layout: Tegnestuen Trojka Produktion: Periskop Arbejdsmiljøfaglig konsulent, Grontmij A/S Foto: Martin Dam Kristensen Styregruppen bag denne branchevejledning består af: Jørgen Bruun Christensen, Danmarks Lærerforening (DLF) (formand) Heidi Lund Bjerregaard, Uddannelsesforbundet Bjarne Biel, FOA Fag og Arbejde Preben Meier Pedersen, KL Jan Liin Jessen, Ministeriet for Børn og Undervisning Arbejdstilsynet har haft vejledningen til gennemsyn og finder, at indholdet i den er i overensstemmelse med Arbejdsmiljølovgivningen. Arbejdstilsynet har alene vurderet vejledningen, som den foreligger, og har ikke taget stilling til, om den dækker samtlige relevante emner inden for det pågældende område. 2 STIL KRAV TIL DIT ARBEJDSLYS\n5 Krav til belysningen Lysets styrke måles i lux, der er en måleenhed for belysningsstyrken. I Danmark kan størrelsen for den nødvendige belysningsstyrke findes i Dansk Standard DS/EN 12464:1:2011, retningslinier for kunstig belysning i arbejdslokaler. Eksempler på krav til belysning 50 lux Cykelkældre. På gange og trapper. Kantiner og lærerværelser. 100 lux I toilet og baderum. 200 lux I klasselokaler, hvor der foregår undervisning. Ved svejsning. Ved computere og på borde. 500 lux Under kontorarbejde og vedvarende læsning. Ved arbejde i køkken farlige arbejdssteder. I autoværksteder ved reparationsarbejde lux I værkstedsmaskiner med fine, små detaljer. Ved arbejde med finmekanik lux Ved arbejde med vurdering af farver Tilpasses den enkeltes behov Værdierne her er beregnet på personer med normalt syn. Men da lyset skal være tilpasset den enkeltes behov, skal der ikke blot tages hensyn til selve arbejdsopgaven og omgivelserne, men også til de ansattes alder og eventuelle synshandicaps. Fx har en 60-årig medarbejder behov for 5-6 gange så meget lys som en 20-årig. Er der mange ældre på en arbejdsplads, skal der være mulighed for højere belysningsstyrke. Arbejdslamper Udbudet af arbejdslamper er stort, hvorfor det vil være en fordel at afprøve flere typer lamper, inden man træffer det endelige valg. Generelt gælder det for arbejdslamper, at de bør være robuste og kunne indstilles uden at blive leddeløse og glide ud af indstillingen. De bør altid kunne indstilles af brugeren efter behov, og de bør enten være lukkede eller meget lette at gøre rene og selvfølgelig også blændfri. Nødbelysning Alle arbejdssteder og fx uddannelsessteder, hvor mange mennesker befinder sig dagligt, skal være forsynet med færdselsvej, trapper og udgange, der sikrer flugtmuligheder, hvis der skulle opstå situationer, som kræver hurtig evakuering. Fx under brand eller andre faretruende situationer. Her skal være nødbelysning i de tilfælde, hvor den almene belysning kan svigte, og nødbelysningen skal afprøves jævnligt. De samme forhold gælder for arbejdsrum, hvor det er særlig farligt at opholde sig, hvis belysningen skulle svigte. 5 STIL KRAV TIL DIT ARBEJDSLYS\n12 I BrancheFællesskabet for Arbejdsmiljø for Velfærd og Offentlig administration samarbejder arbejdsgivere og arbejdstagere om aktiviteter til at skabe et bedre fysisk og psykisk arbejdsmiljø. BrancheFællesskabet bistår arbejdspladserne med at skabe et godt arbejdsmiljø ved at udarbejde informations- og vejledningsmateriale samt afholde konferencer og træf mv. I BrancheFællesskabet for Arbejdsmiljø for Velfærd og Offentlig administration deltager repræsentanter udpeget af arbejdsmarkedets hovedorganisationer. Læs mere om BrancheFællesskabet for Arbejdsmiljø for Velfærd og Offentlig administration på 12 STIL KRAV TIL DIT ARBEJDSLYS


Vædderen - januar 2018 - Horoskoper - Læs dit horoskop 100% gratis hver dag\nForside » Månedens horoskop » Vædderen – januar 2018\nVædderen – januar 2018\nVædder, din januar starter med en omfattende refleksion over dit liv. En fuldmåne i dit 4. hus, der har betydning for dit hjem og din bekvemmelighed vil d. 1. januar, få dig til at indse, at du har styrken til at få dig selv til at opleve fornyet sikkerhed og lykke i dig selv.\nDenne indsigt kan formå at sende dig ud på en personlig rejse ind i dig selv og give dig en ny indsigt i din personlige styrke. Selvom du som Vædder er stærk og uafhængig af andre, og at du altid kan håndtere problemer med overvældende styrke, så har det ikke altid været nemt. Du har nok oplevet, at dit liv har været en konstant strøm af forandring siden 2011, da Uranus gik ind i din livsbane og skabte ravage, især i dine forhold og alt du troede på, kunne du pludselig stille spørgsmål ved. Du har dog lært af dette, og er kommet stærkere ud end nogensinde før. Din grundvold er blevet rystet, men du har overtaget og din karakter er stærk og urokkelig. Dette vil du især få glæde af i 2018, og du vil mærke hvordan Uranus endelig har ladet din energi få vinger.\nHvis du stadig er i tvivl om hvordan du skal bruge den nye energi, kan nymånen d. 16. januar, måske være behjælpelig. Nymånen vil være i stand til at hjælpe dig med at realisere dine ideer, og du vil være i stand til at skabe fantastiske resultater, i dit liv, på arbejdet eller i uddannelse. Dette er også tidspunktet hvor du skal igangsætte dine ideer. Har du længe villet realisere ideer som nyt job, nyt hjem eller tage det næste skridt med din partner, er tiden endelig moden. Sæt dig ikke begrænsninger og begræns din skepsis når universet rækker dig en hånd, og lad dig overvælde af nymånens magi!


Skabelse af sammenhængende patientforløb. - ppt download\nSkabelse af sammenhængende patientforløb.\nOffentliggjort afClara Lorentzen Redigeret for ca. et år siden\nPræsentationer af emnet: "Skabelse af sammenhængende patientforløb."— Præsentationens transcript:\n1 Skabelse af sammenhængende patientforløb.\nVia: IPLS – InterProfessionel læring og samarbejde\n2 www.ipls.dk - www.studyunit.dk\nPræsentation Erik Vestergaard. Fysioterapeut Koordinator for InterProfessionel Læring og Samarbejde - IPLS tiltag, Kolding Sygehus - Projektleder for Tværfaglig Klinisk Studieenhed, TKS\n3 Tværfaglig klinisk studieenhed At lære af, om og med hinanden\nOrtopædkirurgisk Afdeling. Kolding Sygehus Tværfaglig klinisk studieenhed At lære af, om og med hinanden\n4 Interprofessionel læring og samarbejde in the operating theatre\n5 Fælles mål, Fælles viden og Gensidig respekt IPLS mål:\nOrtopædkirurgisk Afdeling, Akutafdeling i samarbejde med Røntgen, Terapien og Biokemisk afdeling IPLS mål: Ansatte på tværs af fag, afdelinger og sektorer skal lære om, med og af hinanden i et tæt samarbejde (team) med inddragelse af patienten. Fælles mål, Fælles viden og Gensidig respekt Relationel koordinering Social kapital Jody Hoffer Gittel\n7 Region Syddanmarks Regionsråd 2009:\nOptimering af enkeltdele bør afløses af sammenhængende patientforløb. Udvikling bør være brugerdrevet og ikke systemdrevet. Udviklingen bør være opgavedrevet og ikke professionsdrevet. Rigide faggrænser bør brydes. Fremtidens sygehuse vil blive båret af multispecialiserede tværfaglige teams Erik 7\n8 IPLS vejledere - ambassadører\nHvem deltager? Fælles Akutmodtagelse og Ortopædkirurgisk Afdeling: Læger, sygeplejersker, sekretærer. Terapien: Ergo- og fysioterapeuter Biokemisk Afdeling: Bioanalytikere Røntgen: Radiografer IPLS vejledere - ambassadører\n9 Fokus 1: Teamsamarbejde på tværs af fag, afdelinger og sektorer\nKursusdag 1 Teammedlemmer og nære samarbejdspartnere skal kende hinandens faglige kerneydelser, kompetencer og arbejdsvilkår. Hvordan skabes rum til interprofessionel læring og samarbejde i den daglige praksis (f.eks. stuegang, pleje, operation, rehabilitering)?\n10 Fokus 2: Teamwork Samarbejdets koordinering\nKursusdag 2 Anerkendende tilgang: Imødekommenhed Team: Mål, møder, roller og ansvar Teamwork i praksis: Hyppig, rettidig, præcis og problemløsende kommunikation. Beslutningstagning og aftaleloyalitet.\n11 Fokus 3: Samarbejdet med patienten – patient’s voice\nKursusdag 3 Det er opgaverne i patient- forløbene, der skaber den interprofessionelle praksis. Feedback/dialog møde\n12 WHO – Framework for Interprofessional Education and Collaborative Practice. 2010\nInterProfessional education (IPE) opstår når to eller flere professioner lærer om, med og af hinanden for at skabe effektivt samarbejde og forbedre sundhedsydelserne. InterProfessional Collaborative practice (IPC) i sundhedsvæsenet opstår, når flere sundhedsarbejdere med forskellige professionelle baggrunde, yder helhedsorienteret service ved at samarbejde med patienterne, deres familier og lokal sundhedshjælp for at give den bedste behandling og pleje på tværs af sektorer. Hvad er IPLS? Hvad er formålet med kurset? Erik 12\n13 WHO Rammebeskrivelse IPLS 2010: Vigtige forhold til skabelse af sammenhængende patientforløb\nTeamwork Roller og ansvar Kommunikation: Læring og kritisk refleksion Samarbejdet med og anerkendelsen af behovene hos patienten Etisk praksis: Forstå de stereotype synspunkter som sundhedsarbejdere har om sig selv og andre Anerkende at hvert fags synspunkter er lige gyldige og betydningsfulde 13\n14 Masteropgave. Fokus Hvilke forståelser af IPLS kommer frem hos\nfaggrupper i monofaglige og interprofessionelle sammenhænge på Kolding Sygehus? ”Monofagligt” efterår 2012 – ”Interprofessionelt” - IPLS kurser forår 2013\n15 Monofaglige efterår 2012 Tema 1: Manglende tydelighed\n” Det lyder meget teoretisk rigtigt, men hvordan skal det gøres i praksis? Virkeligheden er jo kompleks og det er mange fag det drejer sig om” ”Bliver der afsat tid? Vil ledelsen virkelig dette her?” Nervøsitet for ”endnu et nyt tiltag”: ”Skal vi nu igen lave arbejdet med at få en idé til at passe til vores dagligdag”. Ph.d fra 2009, Albæk, J: ”Forestillinger om kvalitet og tværfaglighed på sygehuse” På vagt overfor ”udefrakommende” idémageres forandringsforslag - ejerskabsfølelse. Just og Nordentoft: Tværfaglig praksis Org. ændring: 2-3 år\n16 Monofaglige sammenhænge Tema 2: Monofaglige logikker\n”Lægerne vil gerne have at vi servicerer dem endnu mere, men vi er jo ikke én sygeplejerske pr. læge. De må lære at hente tingene selv” Læge: ”Det er frustrerende hele tiden at skulle gå ud af mit ambulatorium for at få praktiske ting til at fungere. Hvis vi havde mere hjælp fra sygeplejerskerne til at indkalde patienter fra venteværelset, til at hente udstyr osv., vil vi kunne se dobbelt så mange patienter”\n17 Monofaglige sammenhænge Logikker\nLet anklagende og generaliserende holdning til andre fag: ”I traumeteamet står vi ofte i traumekald med uklarhed over, hvornår rtg. skal til og hvornår bioanalytikerne skal til. Det er traumelederen, der skal tage stilling, men ofte bliver der ikke taget stilling og så står begge fag og venter”. ”Nej, det er altid bioanalytikerne, der får mast sig ind først!”. ”Vi bliver tit glemt når sgpl. og læger tager beslutninger. Der er altid et eller andet praktisk vi ved, som beslutningen ikke tager højde for.” ”Ortopædkirurger er jo små konger…”\n18 Monofaglige sammenhænge - Logikker\n”Er det nu igen os sygeplejersker, der skal være tovholdere? Lægerne bliver det da ikke!” ”Det bliver os læger, der skal styre det organisatoriske”. ”Det bliver os terapeuter, der skal gøre opmærksom på IPLS – det er svært at nå igennem til læger og sygeplejersker med vores idéer…”\n19 Monofaglige sammenhænge Tema 3: Koordinering af egen arbejdstilrettelæggelse\n”Stod her for nyligt med en patient vi bedøvede til operation, fordi vi havde en klokkeklar aftale med operatøren om at møde til den og den tid. Men der gik en ½ time mere inden lægen kom! Hvordan hulen kan vi undgå disse aftalebrud?”\n20 Monofaglig konklusion\nEr dit værktøj en hammer, ligner alle problemer søm. Hvert fag har sin kultur, viden, forståelse - egen referenceramme. Tema 1: Manglende tydelighed af IPLS, Tema 2: Monofaglige logikker, Tema 3: Monofaglig arbejdstilrettelæggelse, Tema 4: Manglende patientfokus Påfaldende: Ingen citater med fokus på fordele for patienter Monofaglig konklusion Ledelsesspor\n21 Interprofessionel kursus, forår 2013 Præsentér (repræsentér) dit fag\nMarkedsplads: 1. Hvad kan mit fag tilbyde i relation til patientbehandling, pleje og forløb og i det interprofessionelle samarbejde? 2. Hvad kan måske være relevant for andre fag at vide? 3. Hvad vil jeg gerne lære om, med og af andre fag?\n22 Interprofessionel kursus, forår 2013 Viden om hinanden\n”98 % af den frustration vi i dagligdagen oplever over at røntgen ikke gider tage vores patienter, at afdelingen ikke har patienten klar til operation, at OP-sgpl. ikke får gjort patienten færdig etc. skyldes jo manglende viden og forståelse for de andre faggruppers arbejdsgange. Hvis den viden var kendt af alle forsvandt over 90 % af de dgl. frustrationer = markant større arbejdsglæde og samarbejde.” Læge på 1 kursus.\n23 AHA-oplevelser fra kurset – ”det-vidste-jeg-ikke-om-de-andre”:\nF.eks: At ergoterapeuter behandler fejlsynkning At radiografer laver behandlinger i form af stent og lign.. At en mere udførlig henvisning til rtg. betyder tidsbesparelse på rtg. At læger i løbet af en dag skal være så mange steder: Typisk dagsforløb: Monofaglig morgenkonference, RGT-konference, kontakt til akutafdeling, stuegang på sengeafdeling, patienter i ambulatoriet, operationsafsnit, tilkald fra forskellige afdelinger. At frustrationer over andre faggrupper bunder i uvidenhed om hinandens arbejdsvilkår. At der var så mange opgaver som egentlig er overlappende og fælles opgaver. Få kernekompetencer og opgaver, der udelukkende er monofaglige.\n24 Interprofessionel kursus, forår 2013 Innovation\nInterprofessionel arbejdstilrettelæggelse. ”Det er som om, at alle fag vil til patienten indenfor tidsrummet kl og Kunne vi ikke planlægge dette bedre? Og patienten vil egentlig gerne have sin morgenmad og udføre morgentoilette i fred. Hvorfor skal træning, stuegang, tur til Røntgen, blodprøvetagning osv. foregå på dette samme tidspunkt?”\n25 Interprofessionel kursus, forår 2013 Faglige selvbilleder og modreaktion\n”Sygeplejersker er den faggruppe der bruger mest tid sammen med patienterne”. Fys. kommentar: ”Måske som faggruppe, men ikke som person. I skifter jo vagt hele tiden og er der ikke næste dag. Vi har samme patient 2 gange en ½ time dagligt hver dag i et forløb.”\n26 Interprofessionel forår 2013 Faglige selvbilleder og modreaktion\n”Det er jo os der ser det hele menneske.” Læge: ”Tager I jer så også af de åndelig og økonomiske forhold? Jeg tager mig vel også af det ”hele menneske”, når jeg tager mig af det brækkede ben?” Sygeplejerske svarer: ”Jo, men hvornår går du så videre med at spørge patienten om de andre forhold end de biomekaniske? Spørger du tit til, hvordan patienten har det?” ”I have a holistic view of the hole bone”\n27 Patientcitater Fra patientfeedback møder:\n”Vigtigt at personalet taler pænt til én. At blive set som menneske.” ”Har aftenvagterne ikke fortalt jer, at I skal have været på toilettet inden nattevagten møder??!” ”Vi gider ikke høre på, at I har travlt.” ”Gør os trygge – vi er utrygge nok i forvejen.” ”Informér hinanden om de aftaler I laver med os.” ”Historie: Pære i sengelampe.”\n28 Evaluering af IPLS kursus\n”At have ordet IPLS som fælles referenceramme, gør det nemmere at forstå, hvad vi taler om. Som når vi siger tallet 9, så ved alle hvad dét tal står for. Vi er nået langt, hvis vi når dertil, at forkortelsen IPLS kendes af alle.” ”Afstanden mellem os er blevet kortere.” Bioanalytiker: ”Det har været rigtig godt at høre andre faggrupper og deres udfordringer. Det giver en helt anden respekt og lyst til at blive bedre til at samarbejde. Det vil jo på sigt være til gavn for patienterne.”\n29 Faglige kulturforskelle\nBioanalytiker: ”Nogle af faggrupperne er meget reflekterende og kan snakke i evigheder om samme lille ting. Det sætter tålmodigheden på hårdt arbejde hos de faggrupper, der er mere resultatorienterede.” Læge: ”Sygeplejersker er meget narrative. For sygeplejersker tager det tid at nå til pointen af det de vil sige, hvor læger straks går til konklusionen. Vi er nok mere resultatorienterede end procesorienterede.”\n30 Interprofessionel konklusion\n”A major challenge facing proponents of effective interprofessional teamwork is to provide opportunities for team members to understand each other’s cognitive maps” (Hall 2005). Tese, antitese, syntese – synergieffekt.\n31 Konklusion på interprofessionelt samvær\nFra manglende tydelighed til øget tydelighed af IPLS begrebet Fra monofaglige til interprofessionelle logikker og forståelser Fra monofaglig arbejdstilrettelæggelse til interprofessionel koordinering Fra et professionsperspektiv (systemdrevet perspektiv) til inddragelse af patientperspektiver.\n32 Kan IPLS skabe effektivitet i en travl hverdag?\n33 IPLS vejleder brush up dage – f.eks:\n7 ortopædkirurgiske team. Teamspilleregler. De fleste har afholdt patientdialogmøder og flere har eksterne medlemmer fra kommune. Nu større fokus på at inddrage patienten og andre fag; f.eks. diatist, farmaceut, ergoterapeut (FAM). Sgpl. følger pt med op til operation = tryghed og sgpl. deltager under og efter OP. God overlevering. Samarbejde mellem RTG og FAM og Intensiv. Flowdiagram\n34 Take home message: Del og lær\nDownload ppt "Skabelse af sammenhængende patientforløb."


Kør efteråret i møde med bedre lys på bilen - her er adapterne, du skal bruge\nForside Annoncørbetalt indhold / Annonce Kør efteråret i møde med bedre lys på bilen – her er...\nSommeren er her stadig, men vi går snart en mørkere tid i møde. Derfor skal du huske at sørge for godt lys på bilen. Men hvad gør du, hvis dine nye LED-pærer ikke passer på din bil? Bare rolig, der findes en nem løsning.\nHer om sommeren tænker du måske ikke så meget over, hvordan din bil lyser vejen op foran dig, for det er jo lyst det meste af dagen. Men når efteråret og mørket kommer kravlende, så opdager du måske, at din bil ikke lyser helt så kraftigt, som den måske burde.\nSå skal du kigge efter en opgradering, og den kunne meget vel hedde LED. Med LED-lys får du op imod 380 procent mere lys end med de gammeldags halogenlygter. Det betyder, at du kan se langt bedre foran dig – og andre kan ligeledes bedre se dig. Faktisk viser tal fra Royal Society for the Prevention of Accidents, at 40 procent af alle trafikuheld sker, når det er mørkt.\nDerfor er LED-lys på din bil en rigtig god – og faktisk ret nem – idé at overveje. Men der kan dog komme lidt ‘grus i maskineriet’ ved monteringen af nye pærer, da nogle bilers såkaldte låseringe ikke altid er tilpasset bestemte typer af LED-pærer.\nMen heldigvis findes der adaptere, som er lavet til at få din bil og LED-pærerne til at matche perfekt sammen. Og sådan en slags LED-adaptere har de blandt andet hos firmaet LEDtilbilen.com.\nKlik ind på LINKET HER for at se deres lange liste over adaptere. Der er er helt sikkert en adapter, som passer til din bil. God fornøjelse.


Kære Martin Damm - TV-Kalundborg\nLæserbrev: Kære Martin Damm\nDin kommune rummer mange interesser.\nFavner du dem alle? Eller er der habilitetsproblemer når du agerer pro Kattegat Forbindelsen i Kattegat Komiteen?\nKøbenhavns Lufthavn, Holbæk Kommune og Århus Universitet er trådt ud af komiteen. Odders Borgmester er ude på grund af habilitets problemer er agerer nu kun som observatør.\nHøje Taastrups borgmester Michael Ziegler ved ikke om han er med. Således er du den sidste brokommune borgmester der arbejder aktivt FOR en Kattegatforbindelse.\nDet er for offentligt kendt, at der er brugt 60 Mio kroner på COWI forundersøgelsen af Kattegatforbindelse og der offentliggjort 650 sider i januar 2022. Den færdige rapport vil ministeren fremlægge indenfor de næste par uger.\nI februar 2022 udstedtes et notat fra transport ministeriet der favoriserer udvalgte linjeføringer og meget tydeligt angiver hvilken retning og konsekvenser projektet har, nu og her.\nNotatet har været i nyhederne på store danske medier. Der peges entydigt på Korridor 2 til Højhastighedsbanen: Fjenneslev- Røsnæs/Asnæs gennem Tissø, Tågerup, Kongsted, Buerup, Jørløse, Rørby ,Kærby Tømmerup, Spangsbro. Osv.\nI februar 2022 udstedtes et notat fra transport ministeriet der favoriserer forskellige linjeføringer og meget tydeligt angiver hvilken retning og konsekvenser projektet har nu og her.\nDette materiale må Kattegat komitéens medlemmer forventeligt have sat sig grundigt ind i, da rigtig mange af kommunens borgere og erhverv vil berøres af støjgener fra både byggeri og drift og deres fremtid mht. bolig, sommerhuse og økonomi osv vil blive sat på spil. Hvilket fremgår af rapportens offentliggjorte stykker.\nHvilket grundlag fører til at du afviser at partierne i byrådet skal melde selvstændig støtte ud med henvisning til manglende materiale?\nHvorledes er dit bidrag til Kattegat kommissionen et bidrag til alle DINE borgeres forskellige interesser og er borgernes skattekroner betalt til dit virke i denne sag, som flere og flere er imod, upartisk eller inhabil?\nEt anlægsarbejde hvor der, som nævnt, på nuværende tidspunkt foreligger 650 sider evidens for både skadevirkninger og positive effekter.\nEstimeret til at koste 116 milliarder kroner men som erfaringen siger med al sandsynlighed vil overskrides med 30 procent. Altså 150 Mia.\nEstimeret til at udlede 3 Mio tons CO2. Femern Forbindelsens VVM redegørelse anslog 3 Mio tons og er halv så lang. Derfor er 3 mio. meget lavt sat og vil overskrides. Kattegat formentlig vil udlede noget der ligner 6 mio tons CO2 og ved den provokerede trafikstigning vil medføre langt højere CO2 udledning på sigt.\nEt byggeri hvis brug er anslået til at rumme 46% fritids kørsel og IKKE pendling. ALTSÅ HALVDELEN\nEt byggeri der vil skære din kommune midt over og medføre uoprettelige konsekvenser for natur og miljø nær Åmose og Tissø, Røsnæs, Asnæs. Foruden Boligområder i Kalundborg.\nVil du være den næste til at være stærk og modig på din kommunes vegne og melde et klart nej ud?\nEller i det mindste lade partierne i byrådet på ny, tage stilling til Kattegat forbindelsen, nu hvor den er dokumenteret ikke er bæredygtig hverken i anlæg eller i drift? Jf. f.eks. Mogens Fosgeraus artikel i Jyllandsposten den 4. Marts.\nAt du afviser en ny stillingtagen i byrådet baseret på nuværende rapporter får mig og flere af dine trofaste støtter til at tænke to ting.\n1. Martin Damm er en borgmester der ikke kærer sig om sine borgere, der bor på strækningerne hvor lyntog og motorvej etableres, vel at mærke dem som bor her og betaler skat. Men vægter udefra kommende firmaers interesser og investeringer højere. En medvirken i Komiteen hjælper til at med ødelægge Fredet Natur, Vildt og en del af dine egne berørte borgeres BOLIG ØKONOMISKE situationer, der i de næste 15 år der vil være meget usikre og decideret ødelagt i manges tilfælde.\nDertil kommer at turismen omkring dels Åmosen og Tissø og Røsnæs, og Birkegårdens Haver vil lide et alvorligt knæk.\n2. Martin Damm er en borgmester der er meldt ind komiteen på et område som han simpelthen ikke har sat sig ind i og derfor ikke kender fakta omkring. Derved frakender du dig dybere kritisk stillingtagen, til både anlægsfasen og driften. Dette angår både motorvej og højhastighedsbane som skærer Kalundborg kommune midt over.\nJeg har en række spørgsmål til Dig:\nEr en 700 meter lang dalbro i beton som føres rundt om Tissø en god idé?\nHvad mener du om en mulig 12 meter høj Støjmur foran en af Kalundborg kommunes største turistattraktion, Birkegårdens Haver med 41.000 årlige gæster og hvis permahave du selv har indviet?\nSkal Røsnæs Flækkes af Motorvej eller ej?\nSkal Asnæs Ødelægges af Motorvej?\nEr du borgmesteren der forsøgte at redde din egen kommunes turisme, Danmarks Naturkanon perle, Røsnæs? Eller Halvøen med de mange fortidsminder Asnæs, Birkegårdens Haver.\nMartin Damm, favner kommunen og din deltagelse alles interesser og har I søgt at informere de berørte borgere om at deres huse vil miste voldsom meget værdi allerede når en eventuel VVM redegørelse sættes i gang om et år eller måske allerede til sommer?\nJacob Falk, medlem af Foreningen Nej til Lyntog og Kattegatforbindelse Igennem Vestsjælland.


Peder Ibsen (1758-1828)\nHusmand i Lille Valby\nfødt i Januar 1758 - død 22. Februar 1828\nSøn af Jeppe Pedersen og Sidse Olesdatter i Vedby Sønder\n(Peder havde 7 søskende: Peder (1746-1747), Sidsel (1747-), Rasmus (1749-), Mette (1751-1752), Mette (1753-1753), Mette Maria (1755-) og Niels (1759-)\nPeder Ibsen var Gift med Sidse Rasmusdatter\nOg Far til 7 børn: Zidse (1790-1805), Rasmus (1793-1850), Jeppe (1796-), Inger (1799-), Lars (1801-1856), Ole (1804-1804) og Peder (1804-1806))\nSLÆGTSLINIE: Peder Ibsen var: Far til Lars Pedersen - Farfar til Caroline Schou - Oldefar til Rasmus Christian Rasmussen - Tipoldefar til Ane Justine Caroline Rasmussen - Tip2oldefar til Otto Asmus Thomsen - Tip3oldefar til Anne-Birgitte Thomsen, gift Larsson\nSe: Peder Ibsens liv i Årstal med Kildeangivelser --- Se også: Oversigt over Slagelse-familierne\nPeder Ibsen stammer fra Vedbysønder ved Slagelse, hvor han blev født i Januar 1758 som søn af husmand Jeppe Pedersen og dennes kone Sidse Olesdatter.\nBarnet blev døbt Peder og efternavnet fik han efter sin far, hvorfor det kan ses både som Ibsen, Ipsen, Jepsen og Jeppesen. Ved dåben i Ottestrup Kirke den 22. Januar 1758 var hans morbror, hvis navn vi desværre ikke kender, blandt fadderne, der ellers bestod af lokale folk fra Vedbysønder, Vedbynørre og Davidsrød.\nPeder var naturligvis opkaldt efter sin bedstefar Peder, hvis efternavn vi ikke kender - måske var det Nielsen. Men han var også opkaldte efter sine forældres første barn, sønnen Peder, som var født i 1746, men døde som spæd i 1747.\nIndførsler for konfirmationer i kirkebogen for Ottestrup mangler beklageligvis for denne periode, men mon ikke Peder er blevet konfirmeret omkring 1773-1775. Storebroren Rasmus blev i hvert fald konfirmeret som 16-18-årig i 1767, mens storesøster Sidse blev konfirmeret allerede som 14-årig i 1763.\nMen inden Peder nåede så langt, voksede han op i husmandsstedet i Vedbysønder sammen med sine søskende: den 10 år ældre Sidse eller Sidsel, den knap 9 år ældre Rasmus og den 2 år ældre Mette Marie, samt den knap 2 år yngre lillebror Niels, som blev forældrenes sidste barn.\nSidse blev gift i februar 1769 i Munke-Bjergby Kirke med ungkarlen Lars Mogensen, der senere fæstede en gård i Lyng. Parret fik mange børn og i 1772 , 1774 og 1775 var Peders mor, Sidse Olsdatter, gudmor til søster Sidses børn Lars, Anna og Jens.\nEfter konfirmationerne blev børnene sendt ud at tjene og vi ved, at i 1776 var Rasmus i Holmstrup og Peder i Ottestrup, mens Niels endnu var i Vedbysønder. Sidse var på dette tidspunkt gift og boede i Lyng, mens Mette Marie tjente på Frederikslund.\nPå et tidspunkt i 1775-1777 døde Peders forældre. Det er ikke lykkedes at finde kirkebogsindførslerne på deres død, men den 12. Februar 1776 startede skiftet efter dem. Heri står dog nævnt, at "Enkemanden Jeppe Pedersen var tilstede", så på dette tidspunkt var Jeppe altså stadig i live. Derimod virker det, som om han var død, inden skiftet blev afsluttet den 14. Marts 1777.\nDet er også i skiftet, at vi finder oplysningen om at Peder tjente i Ottestrup i 1776, hvor han altså var omkring 17 år og måske endnu ikke eller knap nok konfirmeret.\nEfter forældrenes død blev barndomshjemmet brudt op og hvor Peder har opholdt sig i de første år herefter, ved vi ikke, men han har jo nok fået tjeneste på en gård i området. I 1787 boede han i hvert fald hos bror Rasmus på dennes gård i Hyllerup By i Slagelse Sankt Peders Landsogn. Peder var da 29 år gammel og angav til folketællingen dette år også at være "National Soldat". På Rasmus' gård boede også dennes 2. kone Karen Hansdatter på 38 år og Rasmus' 2 overlevende børn af første ægteskab: den 6 årige Valentin (også stavet Falentin) og den 4-årige Sidse. Samt Karens halvsøster Kirsten Hansdatter på 46 og den 17-årige tjenestekarl Rasmus Larsen.\nI Januar 1788 gik Peder og den unge pige Sidse Rasmusdatter fra Lille Valby til Præsten ved Sankt Mikkels Kirke i Slagelse for at blive trolovede og bestille lysning til bryllup. Den føste lysning blev foretaget den 20. Januar og den 19. Marts blev de i viede i kirken af Pastor Christian Frederik Platou.\nI 1790 fik Peder og Sidse deres første barn, en datter som de også kaldte Sidse, vel efter Peders mor, Sidse Olsdatter. Parret beboede nu et husmandssted i Lille Valby, som hører under Sankt Mikkels Kirke i Slagelse. Her blev barnet døbt den 26. September med en lang række gårdmænd som faddere.\nAnden Pinsedag, Den 20. Maj, 1793 var der atter dåb i Skt.Mikkels, da Peder og Sidse fik deres første søn døbt Rasmus. Gudmor var bror Rasmus Ibsens kone i Hyllerup og blandt fadderne var en Ole Rasmussen fra Lille Valbye - måske en bror til Sidse, der blev introduceret i Kirken Søndag den 9. Juni.\nSå gik der nogle år, inden den næste familieforøgelse, en søn der blev født den 16. eller 17. Juli 1796 og hjemmedøbt med navnet Jeppe, inden han den 24. Juli blev frembåret i Sankt Mikkels Kirke for at få dåben konfirmeret.\nIgen gik der nogle år, inden det næste familiemedlem, en lille pige, blev født i 1799. Kolonnen med datoer er i denne kirkebog ulæselig, men det lader til, at det var mellem den 24. og 28. April, at barnet blev døbt Inger i Sankt Mikkels. Blandt fadderne var Peders nevø, Rasmus' søn Valentin Rasmussen.\nI 1801 var der påny folketælling og her angav Peder Ibsen at være 43 år og gift husmand med jord i Lille Walbye under Antvorskov Gods. Familien tæller her far og mor (38 år), samt Sidse på 11, Rasmus på 8, Jeppe på 5 og Inger på 2 år.\nPeders næste barn, sønnen Lars, som blev født i Oktober 1801, kom først til efter at folketællingen var afsluttet. Han blev vistnok hjemmedøbt den 30. Oktober og fremstillet i Kirken den 1. November - men skriften i kirkebogen er ganske utydelig her. Gudmor var bror Rasmus' kone i Hyllerup og flere af fadderne fra de andre dåbshandlinger går igen her, blandt andre husmand Rasmus Larsen (måske et familiemedlem til Sidse?) og Ungkarl Ole Rasmussen (måske en bror?). --- Det er Lars Pedersen, der senere bliver udlagt som barnefader til Ane Sophie Fischers uægte datter Caroline.\n3 år efter nedkom Sidse den 3. November 1804 med tvillinger, 2 drengebørn, som blev hjemmedøbt af jordemoderen og siden fremstillet i Sankt Mikkels den 11. November. De fik navnene Ole og Peder og blandt fadderne var både Sidse Rasmusdatter og Valentin Rasmussen, Peders niece og nevø i Hyllerup. Desværre var de små drenge nogle skravl og allerede den 23. December døde Ole som blot 8 uger gammel. Han blev begravet den 30. December. Måske var der så mere mælk til Peder, for han overlevede da også det næste halvandet år.\nDet gjorde Peder og Sidses ældste datter imidlertid ikke. Den 27. Marts 1805 døde Sidse Pedersdatter. Hun nåede at blive 15 år gammel , men ikke at blive konfirmeret. Hun blev begravet den 31. Marts.\nÅret efter døde tvillingen Peder den 17. November 1806 og blev begravet den 1. December på Sankt Mikkels Kirkegård. Han blev blot 2 år gammel.\nDen 1. Søndag efter Påske 1810 blev sønnen Rasmus konfirmeret i Sankt Mikkels Kirke med angivelsen "17 A(ar)". Det var Pastor Fuglsang, Sognepræst, der den dag konfirmerede ialt 19 drenge og 25 piger.\nTo år efter var det den 1. Søndag efter Påsken 1812 næste søn Jeppes tur til at bluve konfirmeret af Pastor Fuglsang i Skt. Mikkels sammen med 17 andre drenge og 22 piger. Han anføres at være 15 år gammel.\nI 1816 blev Lars konfirmeret med karakteren ("dommen"): M og G. Her anføres, at Lars har haft naturlige kopper, hvornår dette er sket, vides dog ikke. Der står ved konfirmationen, at Lars opholdt sig hos forældrene i Lille Valbye, men snart efter må han være kommet ud at tjene og den 17. Februar 1817 lod grovsmed Lars Friis i Slagelse Lars indskrive som sin læredreng for en periode på 5 år, hvoraf nogen tid vist allerede var gået. Her blev Lars til 1821, hvor han var udlært som smedesvend.\nEndelig blev det i 1818 Ingers tur til at blive konfirmeret i Sankt Mikkels Kirke af Pastor Fuglsang den 1. Søndag efter Påske. Hun angives at være 14 år, men da hun var født i 1799, har hun da været betydeligt ældre - og hun var også 2 år ældre end sin bror Lars, som blev konfirmeret 2 år tidligere. Måske har Inger også været syg af kopper, da tiden var til hendes konfirmation? I hvert fald angives denne sygdom ved hendes vielse den 5. August 1818 til den 10 år ældre arbejdsmand Jørgen Frederiksen.\nPeder var naturligvis forlover for sin datter og allerede den 15. Oktober blev han morfar til en lille pige, der straks blev hjemmedøbt Karen, men derpå fik dåben konfirmeret i kirken den 29. November 1818. Mærkeligt nok var Sidse ikke gudmor til den lille, måske var hun for gammel? Men sønnerne Jeppe, Rasmus og Lars stod alle fadder i Skt. Mikkels Kirke.\nI 1820 var familien ude for en lidt pinlig hændelse, da Lars blev angivet som barnefar til et uægte barn. Det lader ikke til, at han har protesteret, for ved barnets dåb optrådte hans mester, Grovsmed Lars Friis,' datter Caroline blandt fadderne og den lille pige blev efter hende kaldet Caroline. Moderen var den 22-årige Ane Sophie Jensdatter (Fischer), som senere blev gift med Hans Larsen Schou, hvis efternavn Caroline derpå brugte. For selvom Lars havde anerkendt sin datter, gik han ikke så langt som at gifte sig med moderen - men nu var han jo også kun 19 år, da barnet blev født. Og mon ikke at Peder og Sidse har været lidt utilfredse med sønnens opførsel. (Det er muligt, at Peder stod fadder til den lille Caroline. Her optræder i hvert fald ifølge kirkebogen en Peter Ipsen, Væversv. - Vi hører ellers intet om, at Peder var væver, men mange husmsænd havde også andre erhverv, så det kan måske godt have været tilfældet).\nDen næste datterdatter var Ingers lille pige, som blev født den 26. August 1822, hjemmedøbt med navnet Sidse og siden båret til kirke den 27.Oktober. Barnet var vel opkaldt efter sin mormor.\nDen 2. Februar 1824 blev Peder og Sidse atter bedsteforældre, da Inger nedkom med en søn, som straks blev hjemmedøbt Peder og derpå den 28. Marts fik dåben konfirmeret i Skt. Mikkels.\nDen 30. Oktober 1825 blev sønnen Rasmus viet i Skt. Mikkels Kirke med den jævnaldrende, 32-årige Ane Marie Knudsdatter. Denne gang var Peder imidlertid ikke forlover, men havde overladt hvervet til sønnen Jeppe, der på dette tidspunkt havde et husmandssted i Hyllerup.\nDen 7. Februar 1826 blev Sidse og Peder farforældre til Rasmus' førstefødte, som straks blev hjemmedøbt med navnet Lars og derpå fik dåben konfirmeret i Skt. Mikkels kirke den 24. Marts. Barnets farbror Jeppe i Hyllerup var blandt fadderne.\nOg et ny dattersøn så dagens lys den 22. Maj 1826. Han blev hjemmedøbt af jordemoderen med navnet Ole og båret i kirke den 2. Juli samme år.\nI al denne tid havde Peder og Sidse fortsat levet i husmandsstedet i Lille Valbye, men nu kom tiden, hvor først Peders bror Rasmus, derpå Sidse og siden Peder døde.\nRasmus Ibsen døde som 80-årig den 5. Februar 1826 og blev begravet fra Sankt Peders Kirke i Slagelse.\nSidse Rasmusdatter døde som 63-årig den 12. Oktober 1826 af Vattersot. Hun blev begravet den 18. Oktober og af præsten betegnet som værende "af Landalmuen".\nDen 26. December 1827 blev søn Rasmus' anden søn født og hjemmedøbt med navnet Knud. Han fik dåben konfirmeret i kirken den 30. Marts 1828, men da var hans farfar allerede død.\nPeder Ibsen døde som 70-årig af feber den 17. Februar 1828. Han blev begravet den 22. Februar og ligeledes i kirkebogen betegnet som værende "af Landalmuen".\ncop.Anne-Birgitte Larsson - siden er oprettet d. 19.6.2017 og sidst opdateret d. 16.7.2017


Derfor er det en god ide at anskaffe en blodtryksmåler - Alt du skal vide om bryllupper\nOn 26/04/2021\tby Bruger\tWith\t0 Comments\t- Nyheder\nDet kan i nogle tilfælde være en ganske god ide at investere i at få en blodtryksmåler i hjemmet. Læs med her for at se hvornår det kan betale sig, og hvordan du kan få en billig blodtryksmåler.\nDerfor kan det betale sig\nI nogle særlige tilfælde kan det være en meget god ide at have en blodtryksmåler i hjemmet. Hvis du lider af højt blodtryk, så kan det især være en meget god ide at anskaffe sådan en. På den måde kan du altid holde øje med det og notere det, hvis det lige pludselig stiger.\nDet kan også være at du lider af for lavt blodtryk. I så fald kan det igen være en god ide at have sådan en blodtryksmåler i hjemmet. Det er en oplagt måde, hvorpå du kan holde øje med dit eget helbred og sikre dig, at det ikke falder meget uventet.\nHvis du bor sammen med en med for højt eller lavt blodtryk kan det også være meget praktisk at have i hjemmet. Og heldigvis er det ikke så dyrt at købe en blodtryksmåler – især ikke hvis du køber den på nettet.\nDet er en god ide at købe din blodtryksmåler på nettet, fordi det generelt er meget billigere at gøre. Og så er det desuden også meget nemmere.\nPå nettet er priserne ofte en del lavere, fordi der er en relativt stor konkurrence derinde. Der er i hvert fald mere konkurrence mellem forhandlerne på nettet end hvad du kan forvente nede i byen. Og derfor er det et godt sted at købe din blodtryksmåler, da du hurtigt kan spare en hel del penge på denne måde.\nDet er også en god ide at købe sin blodtryksmåler på nettet, fordi det generelt kan være svært at finde den nede i en butik nede i byen. Hvor mange butikker kender du egentlig, som sælger ud af blodtryksmålere? Du kan muligvis finde den på det lokale apotek. Men prisen vil som sagt ofte være meget højere, fordi apoteket har meget lidt konkurrence. Og derudover vil du ikke have det største udvalg, hvad angår mærke.\nHvilket mærke skal du købe den i?\nDet kan være en god ide at gøre sig nogle overvejelser om, hvilket mærke indenfor blodtryksmålere man skal købe. Ligesom med alt andet her i verden så er der ret mange mærker at vælge imellem. Og alle disse mærker producerer deres modeller af blodtryksmålere på hver deres måde. Derfor kan det også gå meget ud over din brugeroplevelse, alt efter hvilket mærke af blodtryksmålere du anskaffer dig.\nOg hvordan finder du så ud af hvilket mærke du skal købe i? Det kan være en god ide at støtte sig lidt op af nogle kundeanmeldelser og lignende, hvis du er meget i tvivl. Det kan også være at du kan finde nogle ’bedst i test’ artikler. Gennem disse kan du lære utroligt meget, og du kan gøre dig meget klogere på, hvilket mærke der er rigtig godt.