Alle restauranter i Manly Restauranter i nærheden af Manly Thai Gourmet\nAlle aktiviteter i Manly Aktiviteter i nærheden af Manly Thai Gourmet\nSydlige Stillehav Australien New South Wales Greater Sydney Manly Restauranter i Manly Manly Thai Gourmet\nNr. 9 af 238 Restauranter i Manly $\nAsiatisk, Thai, Vegetarvenlig 4-10 Sydney Rd | Shop 6 Pacific Point Arcade, Manly, New South Wales 2095, Australien+61 2 9977 0990Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 199 anmeldelserFremragende62 %Rigtig god31 %Gennemsnitlig3 %Dårlig2 %Frygtelig2 %1 uge siden“Always great”7. maj 2017“Excellent food and service”Lukket nusø - lø11:30 am - 3:00 pm5:30 pm - 10:00 pmAlle åbningstider KØKKENER Asiatisk, Thai, Vegetarvenlig PRIS $VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 4-10 Sydney Rd | Shop 6 Pacific Point Arcade, Manly, New South Wales 2095, AustralienAlle oplysninger Forbedr denne registreringEr der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant barnestole?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til særlige lejligheder?Ja Nej Ved ikke Serverer denne restaurant lokal mad?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Specialiserer denne restaurant sig i halal-mad? Ja Nej Ved ikke Er dette en kosher-restaurant? Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende121Rigtig god63Gennemsnitlig7Dårlig4Frygtelig4Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (110)Engelsk (190)Spansk (4)Flere sprog Sprog Dansk (110)Engelsk (190)Spansk (4)Fransk (1)Tysk (1)Italiensk (1)Japansk (1)Portugisisk (1)\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSunsetInFairlightSydney, Australien156Anmeldt 26 februar 2017 fra mobile enheder God, hurtig middagMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLjiljana S2Anmeldt 13 februar 2017 fra mobile enheder Fru V. LilMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSheila HSydney3927Anmeldt 3 februar 2017 fra mobile enheder Gået ned ad bakkeMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejThomas WSheffield, Storbritannien10660Anmeldt 3 februar 2017 fra mobile enheder Valuta for pengene.MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDBJB-TH5543Anmeldt 30 januar 2017 fra mobile enheder Bland and inauthentic Google Oversæt Mere2 Tak, DBJB-TH Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejspeakeasy_83Sydney, Australien153Anmeldt 21 januar 2017 fra mobile enheder FantastiskHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejfiona9596Sydney, Australien5110Anmeldt 20 januar 2017 Seaside Thai ( deres anden restaurant i Manly)MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejGemma HDevon5034Anmeldt 18 januar 2017 God mad og service, god pris købHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejGio PBarriefield139Anmeldt 14 januar 2017 God restaurant med lækker madHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejVvvCremonacremona62Anmeldt 12 januar 2017 fra mobile enheder Fin restaurantHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenManly Pizza & Wine Picture Bar319 anmeldelser 0,02 km væk In Situ270 anmeldelser 0,04 km væk Jah Bar143 anmeldelser 0,06 km væk Seværdigheder i nærheden4 Pines Brewery Tours115 anmeldelser 0,34 km væk Manly Beach5.570 anmeldelser 0,1 km væk Joel Coleman Gallery12 anmeldelser 0,11 km væk Manly Ocean Adventures136 anmeldelser 0,33 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Manly Thai Gourmet.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendBekræftelse: Forbedr denne registrering\n4-10 Sydney Rd | Shop 6 Pacific Point Arcade, Manly, New South Wales 2095, Australien Placering:


køre på samme tid? - Sporskiftet\nkøre på samme tid?\nSkrevet af Christian3120 Mandag d. 15/11/2010 - 20:41 Vist 661 gange\njeg har lige fået min nye Heljan MY hjem her til aften, jeg har købt den i spor23 og jeg bad om at få den digital.\nden køre også fin på banen, men når jeg vil køre med den, køre mit andet lokomotiv samtidig, dvs de må være programeret under samme navn? når jeg er under Br 140 på min multimus styre den begge to, hvordan gør jeg sådan så jeg kan styre dem hver for sig?\n« GT-Position Et hjemmeanlæg mere til fremvisning »\nSkrevet af pejft Mandag d. 15/11/2010 - 20:56\nhej :)jeg har lige fået min nye Heljan MY hjem her til aften, jeg har købt den i spor23 og jeg bad om at få den digital.den køre også fin på banen, men når jeg vil køre med den, køre mit andet lokomotiv samtidig, dvs de må være programeret under samme navn? når jeg er under Br 140 på min multimus styre den begge to, hvordan gør jeg sådan så jeg kan styre dem hver for sig?hilsen chr\nDu koder CV01 til en ny værdi på det ene af lokomotiverne (med kun det ene stående på banen.\nDet lyder somom, de begge har værdien 03 (standard for nye lokomotiver fra fabrikken) i CV01\nSkrevet af Christian3120 Mandag d. 15/11/2010 - 20:57\nhvordan gør jeg det? har nemlig aldrig prøvet sådan noget før\nSkrevet af Christian3120 Mandag d. 15/11/2010 - 21:11\nP.S er desperat efter at få svar kan nemlig ikke vente med at komme ud og køre med min MY\nSkrevet af Sydbanen Mandag d. 15/11/2010 - 21:16\nNår du gør det så sørg for at have MY'en på et spor der ikke hæbger sammen med resten af banen. (bare et godt tip. For når jeg skifter adresse i et loko med en ESU loko pilot/sound er det alle dekoderne der skifter til denne adresse. (ved ikke om det er min MS2 der gør det?))\nSkrevet af Christian3120 Mandag d. 15/11/2010 - 21:22\nok men hvordan gør man?\nSkrevet af Sydbanen Mandag d. 15/11/2010 - 21:31\nøhhh pas. Nu bruger jeg jo Mobil station 2 (den er så smart indrettet så man har en fuktion der heder adresseskift så man ikke behøves rode med cv værdier) Men prøv at læse manualen til og se om der ikke står noget der i (det burde der gøre)\nSkrevet af tybalt Mandag d. 15/11/2010 - 21:42\nHar du ikke vejledningen til Multimausen?\nFremgangsmåden fremgår af side 13 (hurtigprogrammering) og side 20 (ændring af cv).\nDer er jo ingen grund til at vi sidder og skriver af efter Rocos udemærkede vejledning når du kan læse det selv.\nHvis du ikke har den så ligger den her:\nSkrevet af fkm Mandag d. 15/11/2010 - 22:06\nPrøv at s vedhæftede fil - et indlæg jeg har skrevet til lokomotivet.\nSkrevet af Christian3120 Mandag d. 15/11/2010 - 22:14\nok tak for svarene jeg har fundet ud af det og MY`en kører PERFEKT :D


Ledige bliver dataprofileret\n16. maj 2019 kl. 13:40\nBorgere uden job bliver nu vurderet i forhold til deres risiko for at blive langtidsledige. Det fremgår af ny lov om beskæftigelsesindsats. De ledige bliver dataprofileret og dataene bliver samkørt i et landsdækkende register.\nFremover må borgere uden job finde sig i at blive dataprofileret på baggrund af personoplysninger og registreret i et landsdækkende register, som stilles til rådighed for jobcentre og arbejdsløshedskasser over hele landet som et 'digitalt afklarings- og dialogværktøj'.\nDet fremgår af en ny lov om beskæftigelsesindsats, som for nylig er vedtaget i Folketinget, skriver Version2.


Tivoli og HK i klejne-krig: Tillægs-forhandling brudt sammen - Avisen.dk\nHK underminerer forhandlingerne og den tillid, der bør være mellem parterne ved konsekvent at forhandle gennem medierne, siger Ellen Dahl, kommunikationskonsulent i Tivoli (Foto: HK)\nForhandlingerne om juletillægget for de HK-ansatte i Tivoli er gået i hårdknude.\n28. november 2014 17:54\nDe snakkede og snakkede, men kom ingen vegne.\nTorsdag mødtes HK og Tivoli til forhandlinger om et ekstra juletillæg til HK’ere, der i år for første gang nogensinde skal på arbejde i den københavnske forlystelsespark den 24. og 31. december.\nForhandlingerne brød dog sammen efter to timer, og nu beskylder både HK og Tivoli hinanden for ikke at bidrage positivt til forhandlingsforløbet.\nFaglig sekretær i HK København, Peter Moesgaard, mener, at det er det rene bluff, når Tivoli forsikrer pressen om, at de vil forhandle om juletillægget.\n- Indledningsvis sagde Tivoli, at vi skulle finde en løsning, hvor begge parter skulle give og tage. Og vi ledte derfor efter nogle løndele, som vi kunne konvertere til en del af det her juletillæg. Men da vi så kom med nogle forslag, viste det sig, at de ikke ville være med, medmindre vi betalte det hele. Så det handler i virkeligheden om en omplacering af lønnen. Det er jo det rene bluff, ’når I ikke har en krone med, så er det splid af tid at forhandle’, siger Peter Moesgaard.\nKommunikationskonsulent i Tivoli, Ellen Dahl, afviser dog at have drevet gæk med HK.\n- Vi bluffer ikke. Vi er dog principielt imod at føre forhandlinger gennem medierne, så vi kan ikke svare på HK’s påstand om, at vi ikke vil give flere penge til juletillæg, siger Ellen Dahl.\nStriden mellem Tivoli og HK blussede op forrige weekend, da HK, i protest over at Tivoli nægtede de ansatte et genetillæg for julearbejdet, lancerede en indsamling ved at dele klejner ud foran Tivoli under slagordet #klejnertiljul. Siden opfordrede HK til forhandlinger, som Tivoli altså gik ind til torsdag.\nPeter Moesgaard forklarer, at HK kan bringe forskellige dele af overenskomsten i spil til forhandlingerne med Tivoli. Eksempelvis timelønsatsen, weekendtillægget eller travlhedstillægget for arbejdet på sæsonens første åbningsdag. Omvendt skulle Tivoli på en trappeordning bidrage med halvdelen af jule-tillægget i år og det hele næste år.\n- Men de sagde bare, at vi kunne klippe og klistre, som vi ville. Jeg tror, de skulle vise os, hvem der bestemte, siger Peter Moesgaard.\nTravlhedstillæg i spil\nTivoli har en noget anden opfattelse af forhandlingsforløbet. Ellen Dahl forklarer, at man torsdag bragte nyt med til forhandlingsbordet.\n- Vi har netop rykket os. Det er HK, der ikke rykker sig overhovedet. De underminerer forhandlingerne og den tillid, der bør være mellem parterne ved konsekvent at forhandle gennem medierne, siger Ellen Dahl og peger blandt andet på, at man forhandlede om tillægget for arbejde på sæsonens første åbningsdag.\nIfølge Ellen Dahl kunne HK og Tivoli dog ikke blive enige om en model for omfordeling af travlhedstillægget på torsdagens møde.\nPeter Moesgaard vil ikke afvise at mødes med Tivoli igen – i første omgang er de inviteret til klejner i weekenden.\n- Det er den samlede suppe, der skal være rimelig. Måske kunne vi nøjes med en tredjedel af tillægget, hvis noget andet blev flyttet. Men de skal byde ind med deres del, siger den faglige sekretær.\nEllen Dahl mener dog ikke, at tiden til forhandling er den rette. Hun minder om, at overenskomstforhandlinger foregår i bestemte perioder.\n- Jeg ved godt, at det er nu, timingen er rigtig, men HK åbner altså ballet udenfor sæson, og det er ikke i overensstemmelse med den arbejdsmarkedsmodel, vi er så glade for herhjemme, siger Ellen Dahl.


IBM: Kartel-fyret skulle have spurgt om lov - Computerworld\nClaus Bobjerg Juul skulle have spurgt ledelsen, inden han gik ud med sin kritik i offentligheden. Det er essensen af en intern besked, som IBM's ledelse har lagt på intranettet til selskabets 7.000 ansatte.\n3. maj 2007 kl. 15.45\nBrug vores åben-dør-politik.\nDet er budskabet i en intern besked udsendt 2. maj til medarbejderne hos IBM Denmark oven på fyringen af jobkartel-sagsøger Claus Bobjerg Juul.\n”IBM har en åben dør-politik, som gør det meget nemt internt at bringe en sag op til IBM's ledelse og få svar på sin henvendelse, Vi forventer, at alle IBM'ere gør brug af denne åben dør-politik og ikke bevidst tilsidesætter den til fordel for eksterne kanaler.” skriver pressechef Marie-Louise Arnfast fra IBM Denmark.\nSkrivelsen kommer efter, at virksomheden har fyret sikkerhedskonsulent Claus Bobjerg Juul for illoyalitet.\nHan sagsøger virksomheden for 180.000 kroner, fordi han uden hans vidende har været underlagt jobkarteller.\nFyringen faldt, efter han var rejst til USA til IBM's generalforsamling for at henvende sig direkte til IBM's øverste chef, Sam Palmisano, hvilket dog ikke lykkedes.\nClaus Bobjerg Juul har tidligere pointeret, at han brugte det interne HR Ask-system i IBM, men blev henvist til at få svar fra den danske ledelse på, om den overtrådte moderselskabets etiske retningslinier.\n”Det er jo som at lade politiet undersøge politiet,” siger Claus Bobjerg Juul.\nDerfor tog han til USA og ville spørge administrerende direktør Sam Palmisano om, hvorvidt aftalerne er på kant på IBMs etik.\nTure til USA ok\nI beskeden fra IBM Denmark gør virksomheden opmærksom på, at en tur til moderselskabets generalforsamling ikke bliver betragtet som en ”ekstern kanal”.\n”Alle IBM'ere har naturligvis ret til som aktieejere at møde op på IBM's generalforsamling og stille spørgsmål. Generalforsamlingen betragter vi ikke i denne sammenhæng som en ekstern kanal.” skriver Marie-Louise Arnfast.\nSkælder medier ud\nIBM Denmark slår i beskeden igen fast, at virksomehden fortsat har jobkartel-aftaler.\nSamtidig skælder virksomheden medierne ud.\nMedierne har kun i få tilfælde bragt IBMs generelle holdninger, lyder det fra pressechef Marie-Louise Arnfast.\nHerunder bringer Computerworld hele den interne besked fra IBM Denmark.\nKommentar til presseomtale af fritstillelse. IBM's politik om udtalelser i forbindelse med personsager\nDR TV-avisen bragte tirsdag aften (den 1. maj) et interview med Claus Bobjerg Juul, som IBM i mandags besluttede at afskedige og fritstille. Berlingske Online, Computerworld Online og ComOn har også omtalt sagen i går, ligesom vi kan forvente yderligere medieomtale i dag eller senere.\nIBM har i denne situation valgt at følge den politik, vi generelt har i forhold til personsager: At vi ikke udtaler os herom. Denne politik har vi af hensyn til den enkelte medarbejder, fordi det bør være sådan, at man som medarbejder ikke risikerer at skulle se omstændigheder omkring sin person eller personlige ansættelsesforhold omtalt af IBM i medierne. Den samme politik følger vi på w3.\nDenne politik gør det imidlertid også vanskeligt at nuancere fremstillinger af sagsforløb eller beslutninger. Således også i den aktuelle situation.\nVi vil imidlertid godt benytte anledningen til at præcisere et par generelle forhold og holdninger:\nIBM ønsker så få jobklausuler som muligt og har i dag stort set ingen jobklausuler. Vi ønsker åbenhed omkring klausuler, og alle IBM'ere er efter vores vurdering fuldt orienteret om dette og om deres individuelle forhold. Claus Bobjerg Juul er ingen undtagelse.\nIBM har en åben dør-politik, som gør det meget nemt internt at bringe en sag op til IBM's ledelse og få svar på sin henvendelse, Vi forventer, at alle IBM'ere gør brug af denne åben dør-politik og ikke bevidst tilsidesætter den til fordel for eksterne kanaler.\nAlle IBM'ere har naturligvis ret til som aktieejere at møde op på IBM's generalforsamling og stille spørgsmål. Generalforsamlingen betragter vi ikke i denne sammenhæng som en ekstern kanal.\nVi har orienteret de journalister, som har henvendt sig, om flere af disse forhold - men kun ganske få medier har valgt at bringe vores generelle synspunkter.\nHar du spørgsmål eller forhold, du ønsker at diskutere i denne sag, så er du meget velkommen til at kontakte din manager, Claus Gylling (HR) eller Lars Mikkelgaard-Jensen.\nRef.: Marie-Louise Arnfast, Pressechef, IBM Danmark A/S\nRygte: IBM vil fyre 16.000 ansatte om to uger


Grønland har været en naturlig del af det Danske Rige siden middelalderen\nDe Danske Politikere Forbereder Grønlands Løsrivelse\n1. Indledning 2. Tidlig Historie\n3. Nordboerne 4. Hans Egede\n5. Resourcer 6. USA\n7. Uafhængigt Grønland 8. Danske Politikere\nGrønland har været en naturlig del af det Danske Rige siden middelalderen. Alligevel er det lykkedes de Danske politikere at fremstille de grønlandske Inuitter som et oprindeligt folk, som uretfærdigt og uretmæssigt har lidt under Dansk imperialisme.\nIsbjerge ved Grønlands kyst.\nUden af at være tvungen af militære nederlag, epidemier eller andre udefra kommende faktorer er politikerne i fuld gang med at forberede Grønlands løsrivelse fra det Danske Rige.\nEn Grønlandsk repræsentant har, ifølge en amerikansk ambassadør indberetning til Washington, i spøg fortalt ambassadøren, at "Grønland kun er et oliefund fra at opnå økonomisk og politisk uafhængighed."\nDe ambitiøse Grønlandske politikere drømmer om at den spredte og fåtallige befolkning kan opretholde en egentlig uafhængig stat med egen udenrigspolitik, forsvar og uddannelses system. Det er åbenlyst urealistisk og vil kun resultere i at Grønland i praksis vil blive overtaget af USA.\nDen 21. juni 2004 blev der nedsat en selvstyrekommissionen på initiativ af landsstyreformand Hans Enoksen og statsminister Anders Fogh Rasmussen med dette kommissorium: " - at sikre størst mulig grad af ligeværdighed mellem Grønland og Danmark samt at øge det grønlandske folks selvbestemmelse i størst muligt omfang, inden for rammerne af det eksisterende rigsfællesskab".\nDe Danske politikerne har givet grønt lys til at Grønland kan løsrive sig når som helst. De ambitiøse Grønlandske politikere kan forlade rigsfællesskabet den dag, de har fundet olie og mineraler nok til, at de tror, at de kan klare sig selv, og derefter alene nyde fordelene ved at sælge deres resourcer.\nTil venstre: Den tidligere Brasilianske præsident da Silva erklærede at Amazomas' resourcer skulle være til gavn for hele Brasilien og ikke blot for de fåtallige indianere, som bor der.\nTil højre: Kobbermalm i J.C Christensen Land i Nord Grønland.\nHar man nogensinde hørt at den Svenske eller Finske regering skulle have planer om at give de samiske folk i deres nordlige distrikter fuld selvstændighed og for al fremtid overlade dem retten til de geologiske ressourcer der?\nDet har ikke så meget som strejfet amerikanernes bevidsthed at overlade Alaska til de alkoholiserede indianere og eskimoer, som har hjemme der. Hvis en enkelt-stat truer med løsrivelse vil de formentlig sætte militæret ind, som de gjorde da Sydstaterne ville løsrive sig i 1860.\nDen Brasilianske præsident da Silva erklærede ufortøvet, at Amazomas og regnskovens ressourcer skal være et aktiv for hele Brasilien og ikke blot for de indianerstammer, som bor der.\nHeller ikke Canada kunne drømme om at forære det hele væk. Da den Canadiske premierminister Stephen Harper afsluttede en "sandheds- og forsoningskommision" og på statens vegne gav en undskyldning til landets indfødte befolkning, var det med ordene: "Den vil være et første skridt i retning af skabelsen af - et stærkt Canada for os alle."\nKun danske politikere kan finde på sådan noget som selvstyreloven. De har hovederne fuldt af ædle tanker om menneskerettigheder, demokrati, tolerance og respekt for andre racer og religioner - men deres eget folks velstand og fremtid synes at betyde meget lidt for dem. De synes mest interesserede i at gøre et godt indtryk overfor deres udenlandske politiske kollegaer.\nDet oprindelige kommisorium lød:" - at sikre størst mulig grad af ligeværdighed mellem Grønland og Danmark samt at øge det grønlandske folks selvbestemmelse i størst muligt omfang, inden for rammerne af det eksisterende rigsfællesskab".\nMen selvstyrekommisionens arbejde mundede ud i "Lov om Grønlands Selvstyre", som blev underskrevet af hendes majestæt dronningen 12. juni 2009. I denne lov fastslås at:\n"§ 7. Indtægter fra råstofaktiviteter i Grønland tilfalder Grønlands Selvstyre."\n"§ 21. Beslutning om Grønlands selvstændighed træffes af det grønlandske folk."\n"§ 5. Staten yder Grønlands Selvstyre et årligt tilskud på 3.439,6 mio. kr., jf. dog § 8, stk. 1. Beløbet er angivet i 2009- pris- og -lønniveau."\nLoven lever ikke op til det oprindelige kommisorium fordi:\n- Den peger klart ud over "det eksisterende rigsfællesskab", idet loven i praksis tillader at Grønland alene kan beslutte sig for fuld selvstændighed.\n- Der er i praksis ikke tale om "at sikre størst mulig grad af ligeværdighed" idet fremtidige indtægter ved råstof udvinding alene tilfalder Grønlands selvstyre. Indtægter ved råstoffer udvundet i Danmark, f. eks fra olie i Nordsøen, går derimod til hele rigsfællesskabets udgifter til forsvar, udenrigspolitik, bloktilskud etc.\n- Der er heller ikke tale om "at sikre størst mulig grad af ligeværdighed", fordi alle fremtidigt valgte folketing forpligtes til at yde bloktilskud med et bestemt beløb til Grønland; medens Grønland ikke pålægges nogen tilsvarende modydelse af nogen art på ubestemt tid. En lov, som giver Grønland alle fordele og Danmark alle pligter og udgifter kan generelt ikke siges at sikre ligeværdighed.\nTil venstre Hans Enoksen Grønlands landsstyreformand 2002 – 2009.\nTil højre Anders Fogh Rasmussen Danmarks statsminister 2001-2009. Fire måneder efter selvstyrelovens vedtagelse i 2009 blev han udnævnt til generalsekretær for Nato for perioden 2000-2014. Han flyttede senere permanent til Washington, hvor han drev et konsulent bureau, "Rasmussen Global". Hans søn, Henrik Fogh Rasmussen, fik Amerikansk statsborgerskab og gik ind i Amerikansk politik.\nDer er tre årsagerne til at kommissoriet ikke er blevet opfyldt.\n1. Allerede fra begyndelse tilrettelagde landsstyreformand Hans Enoksen og navnlig statsminister Anders Fogh Rasmussen forhandlingerne således at de fik karakter af, at det var to nationer, som forhandlede med hinanden.\n2. Fra grønlandsk side har man generelt haft øjnene stift rettet mod at forberede Grønlands selvstændighed - således forstået, at selvstyret for en stor del af de grønlandske legationsmedlemmers side alene har skullet tjene det overordnede formål at være springbræt til egentlig selvstændighed.\n3. Men den mest udslaggivende årsag til at loven blev, som den blev, må være de danske politikere manglende vilje til at bevare Rigsfællesskabet og deres manglende politiske vilje til at støtte Danmark og Danske interesser. De har været alt for optaget af at det hele skulle se godt og humanistisk ud set fra udlandet.\nDesuden, hvorfor skal en selvstændig Inuit stat have Nord- og Øst Grønland med alle dets resourcer foræret oven i hatten? Inuits hjemland et Vest Grønland og de ekstremt fåtallige oprindelige beboere, som lever i Øst Grønland, har en helt anden kultur. Øst- og Nord Grønland er først og fremmest blevet udforsket af danske polarforskere.\nI virkeligheden er Danmarks udgifter til Grønland meget større end bloktilskuddet. En del af udgifterne går for eksempel over forsvarets budget. Helikoptere, fire inspektionsskibe, tre inspektionskuttere, som udelukkende er bygget, som de er, for at kunne operere i isfyldt farvand, koster vel omkring 1,5 milliard om året i drift og afskrivninger. Dertil kommer udgifterne til kontanthjælp og anden understøttelse til Inuitter, som vælger at bo i Danmark.\nAllerede i 1976 opstillede socialdemokraten, daværende statsminister Anker Jørgensen muligheden for Grønlandsk selvstændighed "Der er ikke noget at rafle om", udtalte han til Kalaallit Nunaata Radioa - Grønlands Radio - da det Grønlandske venstrefløjs-parti Siumut stillede krav om, at Grønland fik ejendomsretten til undergrunden. Hvis grønlænderne ville have ejendomsretten til undergrunden, måtte de løsrive sig fra Danmark, sagde Anker Jørgensen.\nSiden har de danske politikere, dem alle undtaget Dansk Folkeparti, foræret det hele væk.\nSelvstyreloven er i virkeligheden i praksis en godkendelse af, at Grønland kan forlade rigsfællesskabet den dag, de har fundet olie og mineraler nok til, at de tror, at de kan klare sig selv, og derefter beholde resourcerne for sig selv.\n2. Grønlands Tidlige Historie\nDe danske politikere synes at forestille sig at Inuitterne er de oprindelige grønlændere, som har boet i landet "altid", indtil de imperialistiske danskere kom og forstyrrede deres oprindelig idylliske liv i harmonisk sammenhæng med naturen. Derfor bør danskerne føle dårlig samvittighed og give de ambitiøse grønlandske politikere, alt hvad de beder om.\nMen i virkeligheden er Inuit ikke Grønlands oprindelige folk mere, end andre historiske jægerfolk og Skandinaver er det.\nForuden Nordboerne er mindst fem forskellige folk indvandret til Grønland i tidens løb. De var formentlig alle af forskellig etnisk type og talte forskellige sprog. Inuit, som idag befolker Grønland, ankom nogle hundrede år senere end Nordboerne. De indvandrede fra nord, og Nordboerne kom fra syd.\nOmkring 2.500 - 1.800 f.Kr. fandt den første indvandring til Grønland sted. De kom fra Canada og fulgte efter moskusokserne over isen og bosatte sig i Peary Land højt mod nord. De kaldes "Independence I" folket. Ingen ved hvordan de så ud, og hvilket sprog de talte. Grønlandske kilder kalder dem ofte "eskimoer", men man kender kun deres bosteder og flintredskaber, de kunne have været rødhårede eller mørkhårede, vi ved det ikke.\nTil venstre: Nordboere og Inuit omkring år 1100 e.Kr. - Norboerne ankom allerede år 985 e.Kr..\nTil højre: Independence II maske i elfenben.\nOmkring 1400 - 700 f.Kr. indvandrede et jægerfolk, som kaldes "Saqqaq" kulturen, de bosatte sig langs kysten i Vest Grønland fra Upernavik til Godthåb. Samtidig indvandrede et andet folk tilhørende "Independence II" kulturen til Nord Grønland. Københavns Universitet har ud fra en gen-analyse af nogle få hår genskabt en Saqqaq mand, han ser ikke specielt eskimoisk ud.\nImidlertid bukkede begge folk under for en kuldeperiode, som startede 400 f.Kr. og varede til omkring 200 e.Kr.\n"Dorset" folket indvandrede omkring eller lige efter år 0 og bosatte sig i Vest Grønland. Imidlertid forsvinder de arkæologiske spor efter dem for 600 til 700 år siden. De blev fordrevet og udslettet af Inuitterne, som indvandrede fra Baffin Land til Grønland omkring år 1200 e.Kr. via Thule området, hvorfra de langsomt bredte sig sydpå.\nI 1954 deltog magister Jørgen Meldgaard i en international arkælogisk ekspedition, som havde til formål at udforske rester af Dorset bopladser på Melville halvøen og Baffin Islands. De fandt 208 Dorset huse på Melville halvøen og 48 på Jens Munk øen. Han skrev en artikel om ekspeditionens resultater.\nTil venstre: Et Dorset selvportræt.\nTil højre: Dorset selvportræt fra Baffin Island.\nInuitterne kaldte Dorset folket for Tunit.\nDer findes stadig Inuitiske sagn om dem. Inuit myterne fortæller, at de første beboere var "kæmper", det vil sige folk, som var højere og stærkere end Inuit, men alligevel nemme at skræmme og fordrive. Det siges at "de var meget dygtige hvalros- og sælfangere. Iklædt lange kapper med store kraver stod de og ventede på, at sælerne skulle komme op for at trække luft ved deres åndehuller. Når fangerne kom hjem med hvalros, var de meget trætte, men så snart kvinderne viste sig uden for deres huse, fik de ny styrke." For, som sagnet fortæller, "de elskede deres kvinder og børn meget."\nInuitterne fra Igluik fortalte ekspeditionen at Tunit var gode rensdyrjægere, som kunne nedlægge rensdyrene til fods kun bevæbnet med spyd. Bue og pil kendte de ikke. Om vinteren fangede de sæler ved åndehullerne i isen. Et andet vigtigt fangstdyr var hvalrossen; og her var Tunits legendariske styrke til stor hjælp, navnlig ved transporten hjem, for de havde ingen hunde, men kun en kort slæde, som de trak selv.\n"Øen Uglit syd for Alarnek var Tunits sidste tilholdsted," berettede gamle Arnanguanq til ekspeditionsdeltagerne. "Ofte måtte de gå meget langt på isen for at få fat på hvalrosserne, og derfor var de trætte, trods deres styrke, når de nærmede sig Uglit. Men da behøvede kvinderne blot at vise sig uden for husene for at bringe kræfterne tilbage til fangerne, for Tunit var meget glade for deres kvinder. - Tunit blev drevet bort af vore forfædre, ofte efter kamp. Vore forfædre holdt meget af at kæmpe, ligesom hvide mænd i dag."\nDorset selvportrætter udskåret i ben - De ser ikke særligt eskimoiske ud, de tre første ligner mere europæere.\nVi bemærker, at Inuit ikke var et ubetinget fredeligt folk, når de følte, at de havde overtaget. De veg ikke tillbage for et folkedrab på Dorset folket.\nDe første Skandinaver slog sig ned i Sydvest Grønland i 985 e.Kr.\nNogle hundrede år senere omkring år 1200 e.Kr indvandrede "Inuit" til det nordlige Grønland og spredte sig langsomt mod syd langs den Grønlandske vestkyst.\n3. Nordboerne i Grønland\nErik den Røde og hans mænd bosatte sig i 985 e.Kr. i bunden af en af de frodige og lune fjorde i Sydvest-Grønland ved det senere Julianehåb, hvor han anlagde gården Bratthalid. Han blev hurtigt fulgt af nye indvandrere. Der opstod tre bygder med mellem 3000 og 5000 indbyggere ialt. Det svarer omtrent til indbyggertallet i København på samme tid.\nØverst: Nordbo bebyggelser i Grønland.\nNederst: Udgravning i gang på Baffin Island, hvor et muligt Nordbo hus er blevet fundet.\nDa Nordboerne slog sig ned i Grønland var landet ubeboet. Inuitterne var endnu ikke ankommet til Grønland fra Canada og slet ikke til den sydlige del af Grønland. Nordboerne beboede Vest Grønland i mindst 560 år. Det vil sige, at Skandinaver er mindst lige så meget Grønlands urbefolkning som Inuitterne, ja faktisk mere oprindelige indbyggere, da de kom først.\nDen største bygd, Østerbygden, var centreret omkring de nuværende Tunulliarfik og Igaliku Fjorde i sydvest Grønland nær Julianehåb. Vesterbygden lå i bunden af Godthåbsfjorden, og endelig fandtes den mindre Mellembygden i området omkring det nuværende Ivigtut.\nDen Grønlandske uld var berømt i hele Europa. I omkring fem hundrede år blev blev den spundet til klæde i de mørke Grønlandske gårde, fragtet til ladepladserne og hentet af fremmede skippere. De Grønlandske storbønder ejede ikke søgående skibe, bygderne var på liv og død afhængige af skibe, som kom udefra.\nUld var ikke deres eneste eksportvare. De eksporterede også "svard-reip", som var snoede skindreb af hvalrosskind. Man fremstillede dem ved at skære skindet i endeløse smalle spiralgående strimler, som så blev flettet sammen. De blev anvendent som anker- og fortøjningstove.\nIslændingen Arngrímur Jónsson (1568-1648) berettede om Hvalrossen: "Dette dyr findes både i Grønland og i Island. Af dets hud blev der engang lavet reb og ankertov, og det kaldes på folkemålet, både huden og tovværket, der laves af huden, svordur. Derfor siger vor digter Hallfred, at når man ser, at ankertovet vil knække i stormen så:\nHvalsø kirke i Østerbygden - omkring Julianehåb.\nFærum festar vorar\nfer særok ad knøre\nSvord tekur helldur ad herda --\nDet kaldes også svardreip, et ord der er velkendt for vore folk. Både Islændinge og Grønlændere har ofte givet hvalroshuder som gave til danske og norske konger, og derved vundet deres venskab."\nGrønlænderne havde også en stor eksport af hvalros- og narhvaltænder. Hvalrostænder er elfenben, som ikke er så store som elefanttand, men finere i benet, desuden har hvalrostand ikke så let ved at flække. Grønlandsk elfenben nåede Europa rundt som dekorationer på bispe- og abbed-stave, relieffer på rejsealtre og små skrin og dåser, knapper og smykker.\nDesuden eksporterede de pels, skind, fjer og dun.\nMiddelalderlig elfenbensfigur udskåret i Grønlandsk elfenben. - nogle mener at fremkomsten af elefant-tand, altså egentlig elfenben, skabte en krise i den Grønlandske økonomi på grund af svigtende eksport af hvalros- og narhval-tænder.\nMen i begyndelsen af det fjortende århundrede brød den nordiske skibsfart sammen, og sejladsen på Grønland stilnede af.\nArngrímur Jónsson skrev: "Jeg finder ikke andet, jeg kan skrive om Grønland, uden at det står fast, at sejladsen på Grønland ikke ophørte før år 1461. Det var det år, som jeg før sagde, at Andreas, Grønlands biskop, var i Island. Men det synes mig meget forunderligt og som et jærtegn, at dette folk, og Grønland selv, der engang var undergivet og skatskyldig! til Norge, og siden til Danmark, da Norgesvældet tilfaldt de danske konger, kunne forsvinde så pludseligt og på mindre end hundrede år. Hvordan det end er sket, så står det fast, at det er blevet borte for os."\nMen der er indikationer af, at der var skibsforbindelse til Grønland endog senere.\nDithmar Blefken rejste 10. april 1563 som skibspræst til Island ombord på det ene af to handelsskibe. De ankom til Havnefjord på Island den 15. juni 1563. Han overvintrerede på Island, og drog i foråret 1564 med Islands danske høvedsmand (Lenshøvding, Præfectus Regius) på opdagelsesrejse i Grønlandske farvande. Anledningen til denne opdagelsesrejse angives at være:\nElfenbensfigurer fra meget tidlig middelalder sat til salg på Christie - med stor sandsynligvis lavet af Grønlandsk hvalrostand.\n"I Klosteret Helgafiel (Helgafell) på Island, som var blevet ophævet og Indtægterne inddragne til Kongens Kasse, var en blind Munk blevet tilbage, som var født i Grønland, var af dunkel Legemsfarve og havde et bredt Ansigt (oriundus ex Gronlandia, obscuro colore et amplo vultu) og førte i Klosteret et kummerligt Liv. Høvedsmanden lod ham bringe til sig, for af ham at erfare noget vist om Grønlands Tilstand. Munken forklarede, at han i sine unge Aar var af hans forældre blevet indespærret i et Kloster på Grønland ("coenbium D. Thomæ" - klostret blev stiftet 1224), men at han, da han var 30 år gammel blev udtaget af Biskoppen på Grønland, som var en Indfødt der, reiste med ham til Erkebiskoppen i Nidaros og efterlod Munken, på Tilbagereisen derfra, i Helgafells Kloster. Dette skete efter hans Angivelse i Aaret 1546 - Grønland var kun lidet beboet; Indbyggerne havde intet Kvæg, og levede derfor kun af Fisk -"\nDa den blinde munk var ankommet til Island, må der have været skibsforbindelse til Grønland så sent som i året 1546.\nRekonstruktion af Nordbokirke og langhus i Qassiarsuk.\nDer er ingen mangel på teorier om årsagen til Grønlændernes endeligt. Pest, insekt-angreb, hårde vintre, eskimoiske angreb, udvandring til Amerika og angreb af britiske hvalfangere altsammen har været nævnt. En anden mulighed er at mange af dem udvandrede tilbage til Skandinvien, hvor de overtog nogle af de mange gårde, som blev ledige efter pesten. Men ingen ved det, hidtil er det forblevet et mysterium.\nNiels Rasch Egede (1710 - 1782) beretter et Inuitisk sagn om at der, i tiden hvor der stadig var Grønlændere på Grønland, ankom 3 skibe fra sydvest for at plyndre de overlevende i den lille koloni. Hans Egede kalder grønlænderne for nordmænd og skriver at mange af dem blev dræbt. To af de tre skibe slap væk, og året efter ankom en hel flåde for at plyndre og røve fødevarer. Ifølge inuit-sagnet var dette årsagen til at de sidste grønlændere måtte sejle bort mod syd.\n"Det er værd at bemærke Inuitternes navn for Hvalsey, som var Grønlændernes hoved-ø (Hvalsø). De kalder øen for "Akpaitsivik", oprindende fra "akpápok" (løbe). Ophavet til det Inuitiske stednavn er forklaret som at Inuit tvang dem til at flygte derfra, underforstået de var der først. Vi kan fra Inuitiske folkesagn se, at der på et langt senere tidspunkt, i et allerede fuldt etableret nordisk samfund med "sildepladsen" i bunden af Hvalseyjarfjörðr, i dag "Kakortok", er et møde, et drab og et hævntogt mellem en Inuit og en (flere) "kablunak" (Nordbo, Grønlænder). Dette folkesagn er dateret til 1500 tallet og derfor helt i afslutningen af bosættelsestiden (se "Grønlandske Folkesagn (1863, 1. Bind, 1. Fortælling om Oungortok). I Vesterbygden ankommer Inuiterne så sent som i 1300 tallet, hvor de er en trussel mod Grønlænderne (Grønlands Historiske Mindesmærker 1845, 3. bind, s. 876)" (Flemming Rickfors).\n4. Tiden efter Hans Egede\nI 1721 ankom Hans Egede (1686 - 1758) til Grønland, og der blev igen knyttet varig forbindelse mellem Grønland og Danmark-Norge efter 175 år.\nTil venstre: Hans Egede skælder ud på åndemaneren. Både åndemaneren og en kvinde græder, resten af husets beboere virker også berørte. - Aron of Kangeq 1822-1869.\nTil højre: Den norskfødte præst Hans Egede 1686 - 1758.\nHans Egede blev støttet af Frederik 4. Det private Bergenskompagni fik monopol på handelen, men gav op allerede i 1726, og kongens kasse overtog støtten. Da økonomiske resultater udeblev, befalede Christian 6. i 1731, at kontorerne i Grønland skulle lukkes. Det lykkedes dog Hans Egede med henvisning til de mange døbte grønlændere at få værket videreført. I 1734-50 under den danske købmand og godsejer Jacob Severins monopol, og i 1750-72 under Det Almindelige Handelskompagni.\nI 1776 var de fleste af kolonistederne allerede anlagt på Vestkysten fra Julianehåb (Qaqortoq) i syd til Upernavik i nord. Fra dette år fik Den Kongelige Grønlandske Handel monopol på handelen med Grønland, og dette kom til at gælde indtil 1950.\nDampskonnerten Hans Egede på en Bing og Grøndal platte - Den nåede at komme væk fra København før besættelsen og sejlede siden mellem Grønland og USA. Den afsejlede fra Ivigtut d. 29 Februar 1942 med kurs mod Amerikansk havn, og på denne rejse blev den torpederet af en tysk U-båd. Alle 23 mand ombord omkom heriblandt 3 Grønlandske besætningsmedlemmer.\nDe mest presserende problemer i Grønland var af økonomisk art. Den grønlandske befolkning var i 1800-tallet vokset fra knap 6000 til lidt over 11.000 indbyggere på et uændret erhvervs-grundlag. Ved århundredskiftet syntes fangsten af sæler ikke at kunne forøges, og derfor indførte man i 1906 fåreavl i det sydligste Grønland. Desuden blev kommercielt fiskeri efter hellefisk sat i værk fra 1908, mens de mange forsøgsfiskerier efter torsk først begyndte at give resultater fra omkring 1917.\nDen store Grønlandskommission afstak i sin omfattende betænkning fra 1950, udmøntet i otte love, de retningslinjer, der kom til at gælde den næste menneskealder. Hovedideen bag hele dette gigantiske udviklingsprogram var at modernisere det grønlandske fiskeri med danske private firmaer som læremestre. Desuden skulle infrastrukturen udbygges.\nMed Danmarks Riges Grundlov af 1953 blev Grønland integreret i Danmark, hvorved to medlemmer af Folketinget skulle vælges i Grønland.\nInfrastrukturen, undervisning og sundhedsvæsen blev stærkt udbygget. I perioden 1952-1963 opførtes omkring 3000 boliger, sygehusene blev udbygget og tuberkulosen blev næsten udryddet fra 1963.\nGrønlandsskibet Hans Hedtoft stævner ud på sin jomfrurejse i 1959. Skibet blev betragtet som synkefrit, da det havde mange vandtætte skodder og var isforstærket.\nDen voldsomme befolkningstilvækst nødvendiggjorde udbygningen af byerne, der skulle være centre for et havgående helårsfiskeri, da de private danske investeringer viste sig utilstrækkelige begyndte myndighederne i slutningen af 1950'erne at bygge fiskefabrikker og indkøbe trawlere til det fiskeri, der skulle være det økonomiske grundlag. Det projekterede torskefiskeri gik dog drastisk tilbage fra midten af 1960'erne for kun langsomt at blive afløst af rejefiskeriet som det vigtigste primære erhverv.\nDampskonnerten Hans Egede sejlede på Grønland i 22 år. Den nåede at komme væk fra København før besættelsen og sejlede siden mellem Grønland og USA. Den afsejlede fra Ivigtut d. 29 Februar 1942 med kurs mod Amerikansk havn og på denne rejse blev den torpederet af en tysk U-båd. Alle 23 mand ombord omkom heriblandt 3 Grønlandske besætningsmedlemmer.\nDet helt nye og isforstærkede "Hans Hedtoft" sank på sin jomfrurejse ud for Kap Farvel i 1959 med alle 55 passagerer og 39 besætningsmedlemmer ombord, kun en redningskrans blev nogensinde fundet.\nDe danske polarforskere Knud Rasmussen, Ejnar Mikkelsen og Peter Freuchen og mange andre udforskede det Nordlige og østlige Grønland. Mylius-Erichsen, Høeg Hagen og Jørgen Brønlund omkom under Danmarks ekspeditionen til Nord Grønland.\nTil venstre: Tre medlemmer af den store Danmarks ekspedition, som kortlagde Nordøst Grønland 1906-1908: Harald Moltke, Ludvig Mylius-Erichsen og Knud Rasmussen (wikisource).\nTil højre: Ekspeditions-skibet Danmark i den Nordøstgrønlandske is i 1907.\nHavde det ikke været for den ansvarlige og vedholdende danske indsats i Grønland, ville der idag ikke have været levemuligheder for 56.000 indbyggere - ja, der ville end ikke have været så mange indbyggere.\nI årene mellem 1953 og 1979 forud for hjemmestyrets indførelse blev enorme subsidier overført fra Danmark til Grønland; de Grønlandske kommuner opnåede fuld udligning i forhold til Danske kommuner. Også i årene frem til 1953, mens Grønland endnu havde kolonistatus, overførtes store subsidier fra staten til Grønland. De offentlige udgifter i Grønland finansieres stadig ved hjælp af bloktilskuddet fra Danmark, som i dag udgør godt 3,5 milliarder årligt.\nVi hører ofte fra moderne Inuit politikere om dansk udnyttelse af Grønlænderne op gennem historien. Men virkeligheden er, at pengestrømmen altid har gået den anden vej, og til gengæld for dette har Danskerne blot fået nogle sentimentale historier om imperialistisk udbytning.\n5. De Grønlandske Resourcer\nKan Grønland blive det arktiske svar på de velhavende emirater i Mellemøsten? Ja, måske? Hvis grønlandske selskabsskatter og afgifter på udvinding af olie, guld, diamanter, bly og andre mineraler en dag ud i fremtiden kan dække bloktilskuddet, er Grønlands politikere parat til helt at sige farvel til det økonomiske sikkerhedsnet fra Danmark på årligt 3,5 milliarder kroner.\nKuupik Kleist fra venstrefløjspartiet Inuit Atagatigiit (IA) fastslår at der er ingen tvivl om, at den dag Grønland ikke længere behøver danske subsidier, tilfalder hele kagen og olieindtægterne derefter Grønland.\n"Vi er fra grønlandsk side villige til at forhandle med Danmark. Det kan måske blive om 30 år", siger Kuupik Kleist i en kommentar til et Dansk ønske om at Danmark eventuelt kan få del i oliemilliarderne, den dag Grønland står økonomisk på helt egne ben.\nDe amerikanske geologiske undersøgelser, US Geological Surveys (USGS) vurderinger og statistiske beregninger viser, at olie- og gasressourcerne i Nordsøen omregnet i olie svarer til små 100 milliarder tønder olie. Statsgeologen anslår, bl.a. på baggrund af USGS' vurderinger for ressourcerne i Nordøstgrønland, at der i havene omkring hele Grønland sagtens kan gemme sig mellem en tredjedel og halvdelen af, hvad der er af olie i Nordsøen.\nØverst: Cairn industri - gasfund ved Sigguk feltet ved Vest Grønland.\nNederst: Boreskibet Stena Forth udfører prøveboringer ved Grønland for Cairn industri.\nI 2007 fortalte det britiske olieselskab Cairn, at det havde fundet gas i Sigguk feltet ved Vest Grønland. Det anses som et tegn på at der er olie tilstede.\nDet australske mineselskab Greenland Minerals and Energy vil senest i starten af 2016 begynde at udvinde de stærkt eftertragtede sjældne jordarter. "Da vi startede projektet, regnede vi med 25 og 30 års produktion. Nu er vi oppe på over 100 års produktion. Og vi er slet ikke færdige med at afdække. Vi har boret 70 km prøveboringer, og der mangler meget endnu", siger Ole Ramlau-Hansen, administrerende direktør i Greenland Minerals and Energy.\nMed et 200 millioner kroner stor betaling har mineselskabet netop sikret sig eneretten til at efterforske i Kvanefjeld. Men til gengæld forudser direktøren, at forekomsten udvikler sig til verdens mest profitable produktionskapacitet i branchen REE, Rare Earth Elements. Selskabet regner med at have investeret mellem 1,5 og 2 milliarder kroner i minedrift i Kvanefjeld i 2016.\nDe sjældne jordarter - i de kommende år vil vi komme til at høre meget mere om disse 17 metaller fra midten af det periodiske system med navne som lanthan og neodym, som er vanskelige at udtale.\nEt andet australsk selskab, Platina Resources, har netop afsluttet sin efterforskning Syd for Ittoqqortoormiit (Scoresbysund), i Skærgården, og afventer analyseresultater. De har gennemført 6.000 meter dybe diamantboringer i guldzonen og venter spændt på analyserne, som bliver foretaget i Canada. På det grundlag vil selskabet udarbejdere en forretningsplan. Ifølge Platina Resources rummer den 141 km2 store Skærgården-koncession et af verdens største kendte guld- og palladiumdepoter.\nLængere sydpå i Kringlerne, mellem Narsoq og Qaqortoq, er endnu et australsk selskab, Rimbal Power Resources, nu i den afsluttende fase af efterforskning efter den sjældne jordart eudialyt. Planen er at producere en million ton eudialyt om året og beskæftige mindst 80 mand i minen.\nLondon Mining Plc annoncerede den 21. februar 2011 resultaterne af en foreløblig undersøgelse gennemført af SNC. Prognose lyder på en mine, som kan bryde 15 millioner ton jernmalm om året ved Isua, som ligger 150 km nordøst for Nuuk. Adm. direktør Graeme Hossie udtalte: "Isua vil være en væsentlig ny producent fra et vigtigt nyt jernmalm område. Vi forventer produktion af 15 Mtpa premium kvalitet jernmalm med start i 2015 med et estimeret efter skat nutidsværdi på USD 2.5 til 4,5 billioner USD efter skat - Vi har fuld opbakning fra Grønlands regering og vi er ved at gennemgå mulighederne omkring den optimale finansierings-struktur for byggeriet."\nTil venstre: Forekomst af zink og bly ved Citronen Fjord.\nTil højre: Citronen Fjord ligger i Nord Grønland, der vil kun være åbent vand og afskibningsmuligheder nogle få måneder om året.\nI 1993 opdagede mineselskabet Platinova A/S en stor zink og bly malm forekomst ved Citronen Fjord i Nord-Grønland. Forekomsten er beliggende i Nationalparken i Nord-og Øst-Grønland. Den ligner til en vis grad zink-bly forekomster i identiske geologiske miljøer i Alaska. Disse steder har der eksisteret miner i årevis. Siden 1993-1998 har Platinova A/S boret omkring 34 km fordelt på 143 huller. På grundlag af disse boreresultater har Platinova A/S estimeret en ressource på mere end 20 millioner ton malm, der indeholder 7% zink og 1% bly. Citronen Fjord resourcerne er større end bly-zink forekomsten ved Maarmorilik, men concetration af de to metaller er lavere. Virksomheden er af den opfattelse, at en mine i Citronen Fjord kan betjenes af isbrydere; i de to til tre måneder om sommeren, hvor fjordisen er på et minimum, kan forbrugsvarer bringes ind og metal koncentratet transporteres ud.\nEt Australsk selskab Ironbark Zinc er også aktivt ved Citronen Fjord med et et zink-mine projekt, som de venter sig meget af. Selskabet er meget optimistisk og regner med at udvinde 250.000 ton zinkkoncentrat og 30.000 ton blykoncentrat om året. Der er et shipping-vindue på halvanden måned, fra midt i juli til slutningen af august, hvor fjorden er isfri siger Kim Ulrik Hansen fra MT Højgaard. Han mener, det kan lade sig gøre at have en operation kørende året rundt og udskibe i halvanden måned. Oparbejdningsanlægget vil blive samlet færdigt på en pram i Island, hvorfra anlægget vil blive sejlet til Citronen Fjord. Der bliver udgravet et område, hvor prammen kan sejle ind ved højvande. Når vandstanden falder, sætter prammen sig på bunden, og så bygger MT Højgaard en dæmning for at holde vandet ude. Og så er anlægget klar til brug.\nHavn til lastning af skibe; den faktiske Nalunaq guldmine ligger flere kilometer inde i landet.\nI Nanortalik åbnede i 2004 Nalunaq, Grønlands første guldmine. Den er et positivt eksempel på, at der er masser af lokale arbejdspladser i mineraludvindingen. Ud over de 150 ansatte i Nalunaq og et canadisk minearbejderfirma, er der opstået lokale entreprenør- og cateringfirmaer.\nAvannaa Resources Ltd rapporterede i 2011 at de har fundet en betydelig forekomst af sedimenteret kobbermalm i J.C. Christensen Land i Nord Grønland omkring 150 km syd for Citronen Fjord. Af-mejslede prøver viste 0,8-3,4% kobber sammen med 33-79 g/t sølv og; udgravede prøver viste 12,5% kobber og og 385 g/t sølv. Disse resultater betragtes som yderst positive. Exploration direktør Stefan Bernstein udtalte: "Regionen har en meget lignende geologi og mineralisering system som Kantangan supergruppen i det Zambiske kobber bælte. - vi mener, at området har potentiale til at indeholde et stort volumen af kobbermalm. Vi gør en betydelig indsats for at bevise dette."\nHudson Resources Inc. annoncerede den 1. februar 2011 at metallurgiske test var påbegyndt på selskabets Sarfartoq sjældne jordarter projekt i det sydvestlige Grønland. James Tuer, Hudson's præsident, udtalte: "Vi er meget glade for at starte det metallurgiske test arbejde på ST1 Zonen. Resultaterne af dette arbejde vil være en vigtig komponent i vores foreløbige økonomisk vurdering, som vi planlægger at iværksætte i første halvår af 2011. Den vil indgå i grundlaget for en en ansøgning om en 30-årig mineral udnyttelses-tilladelse til Råstof og Petroleum Direktoratet i Grønland, som vi planlægger at indsende i 2012."\nTil venstre: Grønlandske rubiner i klippen.\nTil højre: 200 karat multikrystalinsk rubin sten fra Aappaluttoq.\nI forbindelse et med møde for de berørte parter, har True North Gems udarbejdet et Project Briefing om fastsættelse af en strategi for udvikling af Aappaluttoq området, således at interessenter kan vurdere projektet og dets potentiale med hensyn til både positive og negative virkninger. Selskabet har også forberedt en ruby og pink safir introduktion, som også kan fås på grønlandsk og dansk, som er beregnet til at hjælpe med at forstå karakteren af de ædelstene, der skal udvindes på Aappaluttoq. Nicholas Houghton, CEO og formand for True North Gems udtalte: "Vi er glade for at starte SIA-processen og begynde direkte drøftelser med folk i Grønland om fordelene ved dette projekt. Jeg tror, at hele det Grønlandske folk vil få gavn af projektet, enten direkte fra uddannelse og beskæftigelse, gennem spin-off fra disse aktiviteter, eller fra den øgede turisme, som den verdenomspændende markedsføring af Grønlandske rubiner vil bringe. Jeg ser frem til en konstruktiv proces med maksimering af de fordele, vi kan levere og opbygning et varigt forhold til befolkningen i Grønland."\nHunter Minerals Pty Ltd har sendt følgende oplysninger til MINEX News om en hidtil ukendt magnetit-rig forekomst i Syd-Grønland, licenteret siden 2004. Gardar Projektet, der ligger i Isortoq området øst for Nunarsuit halvøen, viste sig at være skjulested for imponerende magnetiske og elektromagnetiske geofysiske anomalier der efter bore tests viste sig at indeholde magnetit-rige forbindelser. Boringer tyder på ressourcer på mindst 1 billion tons med koncentrat kvaliteter på 62,6% FeO, 19,1% TiO2 og 0,32% V2O5. - En foreløblig undersøgelse er blevet gennemført.\nDer er allerede åbnet en olivinmine i Maniitsoq Kommune.\nDette er blot nogle eksempler på de mange projekter, som er i gang i Grønland.\n6. USA er Klar til at Spille en Stor Rolle i Grønland\nAmerikanerne har altid haft et godt øje på Grønland.\nPeary Land med Indenpendence Fjord.\nDen amerikanske polarforsker Peary påstod i 1892, at Peary Land var en ø adskilt fra Grønland. Denne ide var uden tvivl motiveret af, at han ønskede at kræve denne ø for USA.\nPeary kom til bunden af Independence Fjord i 1892. Her mente han at kunne konstatere, at Peary Land var en ø, adskilt fra Grønland ved den såkaldte Peary Kanal, en fortsættelse mod NV af Independence Fjord.\nImidlertid, i 1907 berejste Danmark-ekspeditionen den nordlige kyst og konstaterede, at Peary Kanalen ikke eksisterede. T 1920-23 rejste Lauge Koch som den første rundt om Peary Land, hvor han bl.a. foretog geologiske undersøgelser.\nGanske på samme måde som Sovjet-Unionen behold de lande i Øst-Europa besat, som de havde indtaget i kampen mod Nazi-Tyskland, således beholdt USA deres fodfæste i Grønland, Thule Air Base, som de havde opnået på grund af krigen.\nI 1946 fremsatte Truman-administrationen et faktisk bud på at købe hele resten af Grønland. Det blev afvist af Danmark uden betænkning. Udenrigsminister Gustav Rasmussen blev fuldstændig overrumplet over denne mulighed. Han sagde til den Amerikanske ambassadør i Danmark en måned senere: "Medens vi skylder Amerika meget, føler jeg ikke, at vi skylder dem hele øen Grønland."\nLige siden har den Amerikanske administration haft mange planer om hvorledes de kunne komme i besiddelse af resten af øen. De bygger alle på den antagelse at USA har en dødelig fjende, nemlig Rusland, tidligere Sovjetunionen. Grønland er uundværlig for dem i forsvaret mod denne frygtelige fjende, og derfor vil det være legitimt og retfærdigt, hvis USA overtager Grønland.\nAmerikanerne har ikke glemt Grønland. De er klar med en plan, når Grønland opstår som en ny uafhængig nation. De forventer at der findes olie - og gas i den grønlandske undergrund. Og når det sker, vil Grønland sandsynligvis løsrive sig endeligt fra Danmark, vurderes det.\nDen Amerikanske Thule Air Base i Nord Grønland.\nUSA er efter alt at dømme overbevist om, at Grønlandsk selvstændighed ligger lige om hjørnet. "USA har en enestående mulighed for at påvirke de omstændigheder, en ny uafhængig stat opstår under," skrev ambassadør i Danmark, James Cain, i et internt notat (fra wiki-leaks).\nJames Cain, som var ambassadør i Danmark mellem 2005 og 2009 - samtidig med at de Danske politikere udarbejdede Selvstyreloven - opfordrede også til, at USA styrkede alle kontakter og bånd til Grønland og oprettede "en lille og periodisk amerikansk tilstedeværelse i Grønlands hovedstad, så snart det er praktisk muligt."\nCain har endvidere oplyst, at han har introduceret amerikanske finansmænd i New York for grønlandske politikere for at sikre amerikanske investeringer på øen.\nGrønland fik hjemmestyre i rigsfællesskab med Danmark i 1979, mens der i 2009 blev vedtaget en selvstyreordning. En grønlandsk repræsentant har ifølge indberetningen angivelig i spøg fortalt den amerikanske ambassadør, at Grønland "kun er et oliefund" fra at opnå økonomisk og politisk uafhængighed.\n7. Et Uafhængigt Grønland Kan ikke Bestå\nDe ambitiøse grønlandske politikere forstiller sig muligvis at de kan manipulere med danskere og amerikanere ud fra en rigdommens position, så at sige.\nInuitter i Aarhus. foto: Leiff Joensen.\nMen den grønlandske befolkning er på størrelse med befolkningen i Vejle, nemlig omkring 50.000 mennesker. De bor umådelig spredt, de er generelt dårligt uddannede, ret alkoholiserede og har efter sigende en dårlig arbejdsdisciplin. De kan ikke etablere hverken forsvar, politi, domstole eller en virkelig udenrigspolitik.\nI et uafhængigt Grønland ville enhver nation eller blot et stort internationalt firma kunne etablere sig og stort set gøre, hvad der passer dem. De grønlandske politikere ville kun være i stand til at holde nogle taler i Godthåb (Nuuk) og udsende nogle erklæringer. De vil ikke være i stand til at udøve nogen virkelig magt.\nDen dag, hvor Danmark ikke længere er tilstede på øen, vil USA som den mest naturlige ting i Verden tage over.\nIgennem flere hundrede år har generationer af af danskere bidraget til at udvikle Grønland. Enorme miliardbeløb er blevet brugt på udvikling af landet, betalt af danske skatteydere. Dengang danskerne kom, var det et fattigt fangersamfund, som gav føden til formentligt mindre end fem tusind indbyggere. I dag er der mere end ti gange så mange indbyggere, der nyder en meget betydelig højere levestandard.\nTil venstre: De nordiske landes flag.\nTil højre: Grønlands flag.\nSå kunne man forestille sig, at de moderne Grønlandske politikere ville føle en slags respekt og taknemlighed mod Danmark. Men det synes ikke at være tilfældet. De har fundet det opportunt at påtage sig en slags offerrolle, som ofre for fortidens onde Danske imperialisme.\nHvis de havde følt nogen respekt og taknemlighed for årtiers, ja århundreders dansk indsats så havde de ikke ændret alle de Grønlandske byers navne fra de oprindelige, Godthåb, Julianehåb, Holsteinsborg og så videre, til nogle mere eller mindre nyopfundne navne på Inuit sproget. Den dag, de får opfyldt deres hede drømme om fuld selvstændighed, vil de sikkert også give Grønland et nyt Inuitisk navn.\nAlle skandinaviske flag er korsflag; Norges, Sverriges, Islands, Finlands, Færøernes, Ålandsøernes og Danmarks nationalflag er alle korsflag; Kun de ambitiøse Inuit politikerne på Grønland ønskede at demonstrere en forurettet enegang med et nyopfundet Inuit flag.\n8. De Danske Politikere har Foræret de Grønlandske Resourcer væk.\nKun danske politikere kan finde på noget sådant, som selvstyreloven.\nMed en storslået håndbevægelse har de foræret rigets Grønlandske resourcer bort til de lokale Inuitter - uden at spørge det Danske og det Færøske folk. Ingen andre steder i Verden har nogen stat overladt så betydelige resourcer til en så lille etnisk minoritetsgruppe. Brasilien har for eksempel stået fast på at Amazomas' resourcer tilhører hele Brasilien, ikke blot de indianerstammer, som bor der.\nPoul Schlutter gik forud med et dårligt eksempel ved at give Færøerne retten til øgruppens undergrund.\nGanske på samme måde blev folket ikke spurgt da politikerne i 1982 besluttede at Danmark skulle være et indvandrer land - en beslutning, som har fået, og vil få, enorm betydning for Danmark. En beslutning som de også tog under påberåbelse af menneskerettigheder, demokrati, tolerance og respekt for andre racer og religioner.\nDaværende statsminister Poul Schlüters gik foran med et dårligt eksempel i 1992, da han traf en aftale med det færøske Landsstyre om at Færøerne alene har retten til øgruppens undergrund. Ved denne lejlighed blev vælgerne heller ikke spurgt.\nDerimod blev vælgerne spurgt i sagen om grundlovsændringen vedrørende den kvindelige arvefølge. En fuldstændig unødvendig afstemning, da der ikke er nogen mangel på prinser. Politikerne gav blot vælgerne lov til at føle sig betydningsfulde ved at give dem lejlighed til at diskutere kvindernes ligeberettigelse og demokrati-teoretiske detaljer.\nVi har været meget uheldige med vore politiske ledere. Danmark vil blive et meget lille og fattigt land takket være de dårlige beslutninger, de har truffet på folkets vegne.\nDe danske politikere vigtigste motivation er formentligt at gøre et godt indtryk på deres internationale politiske kollegaer. Deres eget folks fremtid synes ikke at være særlig vigtig for dem. De siger det selv ret ofte med udsagn som: "Udlandet undrer sig over den og den beslutning", eller "I udlandet betragtes Danmark som et intolerant og lukket land" og lignende.\nSelvom man rent hypotetisk forestiller sig, at politikerne på grund af udenlands pres var nødt til at acceptere en Inuit stat på Grønland, så er det vanskeligt at forstå, hvorfor en sådan stat også skal have tildelt Nord- og Øst-Grønland med alle deres resourcer. Inuits oprindelige hjem fra sen middelalder er Vest-Grønland, og der har aldrig boet Inuitter af betydning i de andre dele af Grønland. Inuitterne ville ikke have vidst, hvad der er på den anden side af indlandsisen, hvis ikke danskerne havde fortalt dem det.\nTil venstre: Formanden for det Grønlandske selvstyre Kuupik Kleist.\nTil højre: Landsstyreformand Hans Enoksen.\nDe ambitiøse Grønlandske politikere forfører de dårligt uddannede Inuitter til at tro, at Grønland kan eksistere som en selvstændig stat.\nFormanden for det grønlandske Selvstyre, den venstreorienterede Kuupik Kleist, præsenterede for nyligt på en fremtids-konference i Nuuk en vision, hvor Grønland allerede om ti år har sin egen grundlov - stadig inden for det danske kongeriges rammer, men i en løsere associering med Danmark end det Rigsfællesskab, der i dag forbinder Danmark, Grønland og Færøerne.\nLandsstyreformand Hans Enoksen har netop i sin nytårstale slået fast, at regeringen vil arbejde for en snarlig overtagelse af ansvaret for udlændinge og indvandring. Han henviser til, at Grønland forventer en stor mangel på arbejdskraft inden for den nærmeste fremtid. Han tænker sikkert på at indføre billig asiatisk arbejdskraft til de mange projekter, idet Inuitiske ansatte ikke er meget eftertragtede. Hvis så projekterne slår fejl kan de danske skatteydere altid samle de sociale skår op.\nSelvstyreloven - Lovtidende A (pdf).\nKampen om Grønlands oliemilliarder - Business.dk Grønlands 57.000 indbyggere skummer fløden på olieudvindingen, når landet får selvstyre.\nGrønland vil have sin egen grundlov - Politikken\nGrønlands "sjældne jordarter" kan redde Europa ud af en knibe - Videnskab.dk Grønlandsk grundfjeld er fuld af råstoffer, som Europa tørster efter.\nLudvig Mylius-Erichsen aerenlund.dk.\nGrønlandia af Arngrímur Jónsson - Crassus Latinsk tekst med oversættelse og kommentarer ved Richard Mott.\nGrønlændere i tre tusind år - pdf af magister Jørgen Meldgaard - om udforskningen af Dorset folket.\nFra Grønland til Nyaland - Asernes Æt. Verasir ved Flemming Rickfors\nS/S Hans Egede - Skibe i Grønlandsfarten af skibsinspektør R. Tving.\nProposals for the United States to purchase Greenland. Wikipedia\nDen geologiske baggrund for Grønlands naturressourcerMinik Rosing - Professor Geologisk Museum - Kamikposten\nBuying Greenland? Trump, Truman and the "Pearl of the Mediterranean" Aarhus University


Af Jens Jørgen Hansen Historisk action roman.\nDen unge romerske legionær Marcus forfremmes efter kampene mod germanerne til 3. kommanderende over centuriet, der bevogter dæmningen, som udgør grænsen mod Germanien. To af legionens hærafdelinger har brandhærget landet nord for grænsen, og der går et par år, hvor centuriet, der nu er blevet omdøbt til 3. centurie, tilføres nyt mandskab og befæster deres stilling yderligere.\nMarcus møder og forelsker sig i en slave, Maria, men lider under denne forelskelse, da han som legionær ikke kan gifte sig med hende.\nI nord planlægger germanerne et storangreb mod romerne, og som en del af denne plan skal centuriet nedkæmpes sammen med de andre grænseposter. Hilthred, den ondsindede germanske høvdingesøn, som med nød og næppe har overlevet de sidste kampe, bliver den som endnu en gang skal lede angrebet på centuriet. Og denne gang holder forsvaret af dæmningen ikke.\n"Hvor er fjenden?" spurgte Centurionen forundret. "Jeg ved det ikke. Ovre i skovbrynet, men hvor mange?" svarede Optio hans spørgsmål.\n"Måske er de ved at gå os i ryggen. Se røgen ovre fra landsbyen. Den må være i gang med at brænde helt ned," sagde Marcus med en stor knude i maven. Hvad med Maria?\n"Du har ret. 16 mand ud mod syd, Optio. Forhåbentlig kommer patruljen mod øst tilbage, så snart de støder ind i problemer."\nDer lød råb fra dæmningen, og de vendte blikket mod nord. Som en ond drøm, der gentager sig igen og igen, så de fem mørke ryttere ride frem til dæmningens nordre ende.\n"Det kan da ikke være den samme? Du brændte ham da op, så vidt vi så," sagde Centurionen med vantro i stemmen.Udgave: 1


Toyota Palleløfter, Lav - Manuelle palleløftere - Toyota Material Handling\nToyota Palleløfter, Lav\nModtager eller sender du gods på lave paller, er dette den ideelle palleløfter for dig. Gaffelhøjden er 75mm når gaflerne er sænket. Palleløfteren er lige så robust som vores andre modeller og er derfor yderst pålidelig.\nSingle nylon - standard\nDet mest brugte, uanset branche. Foretrukken på jævne gulve.\nKører uden besvær over mindre forhindringer. Ideel til flytning af tungt...\nKører uden besvær over mindre forhindringer. Ideel til flytning af tungt gods.\nOptimerede gaffelspidser gør det nemt at køre hen over lave forhindringer\nVedligeholdelsesfri bøsninger i de forreste ledforbindelser\nLøftehøjde: : 190 mm\nBT sænkestyring, med sænkeventil i rustfrit stål, giver en lang problemfri levetid.\nSænket gaffelhøjde på bare 75 mm.\nDisse truck kan håndtere mange forskellige halvpaller. De fås med forskellige gaffeltyper, med lavprofil- eller halvgafler, til halve, lave eller meget lave paller.\nVores BT Lifter Ultra Low håndløftevogn er ideel til håndtering af de nye pladsbesparende engangspaller med lav frihøjde, eller lastbærende afsatser, der bliver stadig mere almindelige i containere, der læsses med almindelige gaffeltruck.\nSænket gaffelhøjde på bare 75 mm\nBTs unikke ”livstidsgaranti” giver kunden 99 års funktionsgaranti på gaffelvognen (de røde dele), og gælder for fejl i materialer samt svejsefejl, der kan spores tilbage til produktionen. Der er 5 års garanti på pumpe og trækstang.\nRobust design og vejer alligevel kun lidt - nem at manøvrere.\nQuick-løft og overtryksventil kan kombineres.\nDette produkt er miljø- samt ISO 14020, type II, certificeret, og bærer Toyota Industries Corporations ECO mærke.\nDen bedste håndløftevogn nogensinde!\nMed Toyotas BT håndløftevogne opnår du en omkostningseffektiv, innovativ og pålidelig materialehåndtering. BTs manuelle håndløftevogn sætter global standard inden for manuel pallehåndtering, og er velegnet til alle typer opgaver, f.eks til steder, hvor der ikke må være støj, og til korrosive samt fugtige miljøer.\nVores standard håndløftevogn kan håndtere mere end 100.000 løft, i løbet af sin levetid. En ubestridelig præstation for en håndløftevogn, som første gang kom på markedet for godt 60 år siden. Med 99 års reklamationsret på chassis/ramme og de lave driftsomkostninger, der er en følge af dens lange leve- og oppetid, forstår man godt, at der indtil nu er solgt 3.340.000 stk.på verdensplan.\nVælg den rette håndløftevogn\nVores manuelle håndløftevogne er pålidelige, driftssikre og designet til at holde i mange år. Sammenligninger med andre mærker har vist, at de fleste håndløftevogne slides op og skal udskiftes op til fem gange for at udføre den samme mængde arbejde, som en BT håndløfter. Læs mere om alle de forskellige manuelle håndløftevogne, vi kan tilbyde. Vi har mange varianter, også en håndløftevogn, der kan matche dine behov.\nToyotas mest solgte palleløfter er effektiv og robust. "Quick-løft" funktion betyder, at der kun skal to pumpeslag til, for at løfte lasten. Pro Lifter fås også med quickløft.\n12 gode grunde til at vælge en BT palleløfter\nMere end 60 års erfaring inden for udvikling af palleløftere betyder, at vi har håndløftevogne til alle typer opgaver.\nVed at vælge en BT håndløftevogne sparer du penge. BT har nemlig markedets laveste levetidsomkostninger.


Marathon Sport | Løbeudstyr | Løbesko | Løbetøj Nike Vaporfly Next% 2 I Letvægts marathonsko fra Nike I Marathon Sport\nVaporfly Next% 2, Herre\nDen hurtigste marathonsko er kun blevet hurtigere! Nike ZoomX Vaporfly Next% 2 sætter scenen for rekordbrydende fart med et hurtigere design og en hurtigere følelse end tidligere. En øget støddæmpning og reduceret vægt ved overdelen resulterer i en enestående komfort samt at der bliver sendt maksimal energi retur.\nNike ZoomX-skummet giver fortsat Nike Runners den største responsivitet og Next% har fået mere ZoomX-skum i sålen for at give dig en fantastisk komfort på din race dag. Helt præcist har Next% fået 1mm mere skum ved hælen og 4mm mere skum ved forfoden, hvilket giver en højere responsivitet, idet løbere sætter af på netop forfoden. I mellemsålen er der en kulfiberplade i fuld længde, der øger stivheden for at give en følelse af fremdrift. Derudover er området omkring forfoden gjort bredere for at give en mere rummelig pasform, hvilket øger stabiliteten men også er med til at give en komfortabel følelse.I ydersålen har Nike lavet dybere riller for at gøre side-til-side bevægelser sikrere og rillerne er testet for at kunne være sikker på, at der ikke kommer småsten i rillerne. Dette betyder også at vejgrebet forbedres i forskellige vejrforhold.\nOverdelen kommer med opdateret funktioner siden Vaporfly Next%. Nu fås den med en endnu mere åndbar og blød overdel. Dette kommer via et tilføjet meshmateriale, placeret steder hvor du har brug for åndbarhed. Effekten af dette er et blødere og mere nedkølende design, som tilpasser sig din fod. Resten af overdelen består af VaporWeave, som er et konstrueret vævet net, der er let og åndbart og som samtidig giver dig en sikker og behagelig pasform. Det spændende ved dette materiale er, at det er lettere end Flyknit, åndbart og optager markant mindre vand og sved. VaporWeave optager omkring 1/10 af det vand og sved som Flyknit optager igennem et løb. Snørebåndene er opdaterede og løber gennem letvægtssideramper, der hjælper med at reducere skoens vægt og letter trykket på din fod. Det nye gennemsigtige gittermønster ser blot hurtigt ud.\nLøbeskoen egner sig særligt godt til konkurrencer og tempoture på alle distancer.\nNikes hurtigste sko\nOverdel af VaporWeave materiale\nMere ZoomX-skum i sålen\nForbedret ydersål der sikrer sideskift


Kongstanken | en tanketorsk på sindets overdrev!\nen tanketorsk på sindets overdrev!\nBlogs af Mads\nPiemburg @ blogspot\nPiemburg @ wordpress\nHvad man ser på www\nMads Bjerre Mouritzen på Blogger\nMads Bjerre Mouritzen på Facebook\nMads Bjerre Mouritzen på Twitter\nMads Bjerre Mouritzen på wikipedia\nStår i og tuder?\nPosted: 26. marts 2013 in Aflad\nTags: Mads Bjerre Mouritzen\nDer var engang, hvor rige var rige. De lagde ikke skjul på det og de havde ikke det der mindede om tanke for sagen. De var rigtigt rige, og vidste så udmærket hvordan man blev det. Brandbeskatning af bønder, eller omsiggribende plyndringer. Ikke så meget pis. Der var bestemt heller ingen bondeanger. Det var ganske ligetil. “Vi er rige fordi vi sagtens kan tæske de fattige svin”. Ingen gjorde sig illusioner om at der lå en slags retfærdiggørelse forbundet med “store evner ud i entreprenørskabet”, ingen forbandt rigdom med det selvstændige individs drømme om storhed.\nNæ, ingen kan dyrke så meget korn, avle så meget kvæg, eller finde så store guldklumper i haven. Rigdom kom kun til den der tog det, og blandt konger, grever og andre adelige var der ingen der stillede spørgsmål, den ret var arvelig og mængden af mad overflødiggjorde enhver form for snak om sagen.\nSkulle pøblen formaste sig til at ype kiv, blev landsbyen prompte brændt ned, ungerne lagt på hjul og stejle og kvæget voldtaget. Eller værre endnu, man kunne blive stillet til regnskab for den lokale præst, der gladelig (og dygtigt) illustrere med en langstrakt forsmag på hvad der ventede i helvede.\nEn dygtigt dresseret hær, sørgede for ro og orden, magtmonopolet var ikke fastsat af en stribe snakkesalige akademikere. Hæren var privat, hyret til at indrive skatter. Til tider, kunne denne skare af knap så belærte individer endda bruges fornuftigt til eksempelvis at “fusionere” med nabo greven.\nJo det var tider. Dengang magtens korridorer flød over af latter og voldtagne bondekvinders hyl.\nMen, tiderne skiftede, og på vejen mod nutiden, tog tingene en vending mod palaver samfundet. Industrien udviklede sig, og hvor man før nemt kunne kastrere et par bonderøve, blev det straks sværere at aflive alle skibsværftets smede. Ikke fordi der som sådan var et moralsk problem, men ganske enkelt fordi det var svært at bygge sine skibe uden dem. Bønderne var blevet arbejdere, og fandt sig ikke længere i at blive aflønnet med et løfte om at leve til i morgen. De blev forvænte og larmede mere og mere.\nHeldigvis var magtmonopolet stadig intakt, og larmede de ansatte over for stor dødelighed, eller for få glaskugler i lønningsposen, så kunne man stadig stole på de væbnede tropper, og som alle ved, er der intet der som en rask lille massakre, kan skabe ro ugen ud.\nMen, i takt med industriens udvikling, næret af en sund portion grådighed, blev behovet for råstoffer større og større. Til trods for en effektiv udnyttelse af koloniernes ressourcer voksede behovet for kobber og jern. Industrien havde skabt horder af sultne arbejdere, der nu var begyndt at kræve både mad og husly.\nMen historien var heldigvis ikke gået i glemme bogen, og den nok så effektive hær kunne stadig bennyttes til at “fusionere” de manglende landområder op under neglende. Desværre protesterede modpartens hær, og særligt den første store krig, eskalerede en lille smule ud af kontrol.\nJa, nu var der jo ikke omsiggribende sorg over de mange millioner døde soldater, krigen der skulle ende alle krige, kostede. Altså ikke blandt eliten. De mange enkers tårer var jo som sådan ligegyldige. Havde konerne ikke altid tudet? Problemet lå nærmere i de mange soldater der ikke døde. Efter krigen holdt de jo op med at være soldater. Den slags var der skam ikke tid til.\nIndustrien skulle genopbygges, der skulle jobbes. Herren på herredet manglede kød, og var efter den lange krig godt træt af fasan og dådyr. Heldigvis var arbejdstyrken rimelig intakt og præsterne havde jo lært de mange grædekællinger at det var godt at føde 14-18 unger. Problemet var bare at nu var smedende ikke bare smede, de var såmænd også hærdede veteraner fra krigen. Som enhver med en grad fra business school ved, så er forhandlinger vanskelige, hvis modparten har et gevær.\nDerfra har vi kun mødt en lang deroute, folk har fået lov til at få løn. Børnene, der blev plantet i skoler, indtil at de var stærke nok til at blive dumpet i minerne, havde lært at læse. Krig nr. 2, den der også skulle ende alle krige, havde bragt kvindfolket ind på arbejdsmarkedet. Katastrofen var total. Tudende hunner og våbenføre hanner.\nJo, jo, vil nogen sikkert mene. Det er da en positiv udvikling. Ja, det er det da. Men kun for de fleste. For intet er så godt, at det ikke er skidt for nogen. I dag er verden på hovedet.\nHer er så hvad der gør mest ondt. Mange vil straks kaste tanken på den grove udnyttelse af den 3. verden. Enkelte grøntsags fetichister vil række deres vage, blege veganer fingre i vejret og hyle op om fætter jord, og en snarlig overophedning.\nMen nej. værst af alt er at vi nu skal opleve de rige tude! Man tror sgu det er løgn, men ak og ve. Vrælende rigmænd, hvis hulken giver genlyd verden over. Ondt i røven i en sådan grad at deres forfædre ville have givet dem et gedigent los i røven, og sendt dem ud og opkræve flere skatter.\nHvad er det så de tuder for? “de fattige er slet ikke rigtig fattige mere”, “hvorfor må ham der ikke har et arbejde få (næsten) ligeså meget som hende den perverst underbetalte kassedame”, “hvorfor skal jeg betale skat”, hvorfor må lærerne have et godt job, når det sagtens kunne være surt” og ja, i kender jo godt lyden af grædekoret.\nMen, det er kraftstejlme sørgeligt at høre på. Vi har sgu rigeligt piv fra vores børn der går i selvsving hver gang de ser en slik hylde. Skal vi partout også høre på jer? “buhuuu, hvis ikke jeg får min vilje så flytter jeg”, “hvis ikke i går ned i løn, så flytter jeg”, “hvis ikke jeg må få en billig ferrari og sætte børn i fængsel, så holder jeg vejret til jeg fylder 98”.\nOg guddødme om i ikke, som erstatning for jeres tidligere hær har hyret en bande klovner til at fylde op i folketinget. En flok galninge, der ganske enkelt ikke ejer pli i tilværelsen. Ikke nok med at i græder, i har simpelthen fået en gruppe ”før billeder” til at tale jeres ”sag”. Det er altså lidt trist.\nDet er simpelthen ikke til at holde jer ud. Jeg syntes i skal skride ind på jeres værelser. Så kan i komme ud igen når i er holdt op med at vræle. Tag jer sammen, stå ved jeres grådighed, kom frem fra bag jeres mødres skørter og stjæl vores penge som i altid har gjort det. Men gør det med rank ryg, uden blussel uden alt den snak om uretfærdighed.\nDet vil være meget værdsat.\nP.S. Jeres klovne hær, kan i ikke sende dem til kolonierne? de er altså rigtig træls at høre på.\nTortur, er det nødvendigt?\nPosted: 25. marts 2013 in Aflad\nIkke så snart Politiken har citeret en konservativ politiker, før facebook og blog-universet flyder over med tåbelige spørgsmål om hint og andet.\nBleeding hearts brigaden og kunstnergrupperne lader straks deres hjerter flyde over med den alt for store og groft grænseoverskridende kærlighed, de alt for ofte udsætter os andre for. “Moderat fysisk pres” er åbenbart et emne der kan få Panda elskere og hval trillere op på deres halal skamler, “puhha, puhadada”.Ingen nåde, vi skal alle oversvømmes af udsagn om medmenneskelighed, og etiske betragtninger. Virkeligheden må vige for de selvopofrende humanister der på det skammeligste udstiller deres barmhjertige sjæl for gud og hver mand. Ikke nok med at gaderne forsat, takket være Villy “regnorm” Søvndal, skal være oversvømmet med biler og andet skrammel. Nu skal vi fandenedeme også udsættes for den social-liberale elites alt fordømmende propaganda maskine. Alt det bare fordi at Tom Behnke, sagligt og sobert argumenterer for “holdkæft bolchets” modsætning.Vil venstrefløjen da aldrig holde deres evindelige kæft, og i det mindste lytte til hvad der bliver sagt. Vil denne ugudelige forsamling af anarkosyndikalister, vindmølle tilhængere og hashplante farmere, dog ikke snart lære at man FØRST skider og BAGEFTER tørrer?\nÅbenbart ikke, lige så snart de får chancen fyrer de deres tåbeligheder som “Jamen der var jo slet ingen masse ødelæggelses våben” og andre “saglige” ordstrømme ind over debatten som en tsunami af akademikere på speed. I guder hvor er det træls.\nTortur, som det så negativt er blevet brandet, har åbenlyse fordele! og var hele banden ikke dybt dopet af marihuanna, ville det stå så åbenlyst for enhver, at selv den største modstander af tyrefægtning ville kunne forstå fordelene ved at påføre visse personer stor smerte.\nFor et eksempel, vil jeg da mene at Tom B. sagtens kunne trænge til en ordentlig røvfuld…\nPosted: 24. marts 2013 in Rejse guiden\nSkulle man efter en fugtig aften, have været til overmåls, progressivt udadvendt! Orker man ikke naboens insisteren på at diskutere hvem der måtte have besørget sig på mandens dørmåtte i løbet af natten? Elsker man pulver ost? Ynder man taxa ture, der sjovt nok koster alt hvad man har af kontanter og ikke mindst, forsvunden bagage. Så er Italien stedet.\nItalien, også kendt som støvle-landet, er landet, hvor sidst nævnte betegnelse er den fortrukne betegnelse for den relativt store del af befolkningen der hedder Italienere, men som oftest betegnes ”brun skjorter”.\nItalien består hovedsageligt af støv, det til trods udgør en ikke eksisterende landbrugs sektor, stort set hele landets BNP. Som sjovt nok, matcher Hele EU’s støtteordning til tobak og Oliven.\nItaliens smukke bjerge strækker sig fra alperne i nord, og ned til den autonome (eller retsløse) ø Sicilien. Bjergene kendetegner Italiens vandrette profil, men sprænger relativt ofte i luften. Dette har dog gjort det muligt at udgrave beviser for, at Italien rent faktisk har en historie, og ikke som hidtidigt antaget, kun en meget stor pizza menu.\nItaliens historie domineres af en lang række enkelt personer, der som oftest hedder Paul eller Johannes, med enkelte undtagelser, der alle var generaler, eller tegnere af mere eller mindre sammensat karakter.\nDe mange eksploderende bjerge har inddelt, landet i en række naturlige landsdele, hver af disse ledes af en familie, som syntes at være meget pertentlige med indbetaling af rettidig husleje.\n“Italienerne ærer hver søndag familiens overhoved, ved at give ham alle deres penge”\nItalien, samlet set er generelt at betegne som politisk ustabilt. Den gennemsnitlige Italiener bekymrer sig for det væsentligste om lokale fodbold trøjer samt ikke at blive skudt. Derfor har man nået den unikke løsning at landet i dag ledes af en dertil indkøbt TV producer.\nItalienernes national sport er at betale for ikke at miste livet, en sport de helst ikke taler om, men som ofte gør det muligt at forudse resultaterne i den hjemlige liga.\nEn rejse til Italien, er ikke bare intimiderende, og meget trættende. Her kan man opleve mange spændende ting, så som at smage en ubehagelig vædske, de selv betegner som vin, men som dog kan være ganske livstruende på f. eks. levende organismer.\nPrøv deres skinke, den er tørret!\nvores service parlør, er udstyret med de vigtigste gloser for at kunne begå sig i det Italienske samfund.\nMistænkte var iført sort hjelm og grønne bukser!: L’indagato indossava un casco nero e pantaloni verdi.\nJeg sværger, jeg så ingenting!: Giuro ho visto nulla!\nHvad koster det at slippe?: Qual é il costo per ottenere?\nJeg lover, det er alt jeg ejer!: Vi prometto che è tutto mio\nJeg er ikke fra Albanien!: Io non sono da Albania\nUden ansjoser tak!: Sensa grazie acciughe!\nFor ikke længe siden havde kombinationen af lidt mange rudekuverter, syv dages grøn lorteregn og en billig tog billet, bragt mig til et land de færreste kender, Belgien, et land der af uforklarlige, og for det meste liggyldige, årsager ofte betegnes som bælgjen. Her er hvad jeg lærte om det land\nBelgien er med sine 10,2 mil. Indbyggere, og et samlet areal på 30.519 km2. Det mest uforståelige land i verden. Belgieren ræsonnere uhyre sjældent ud fra andres landes standarder for logik, og har en offentlig sektor med et beaurokrati der dannede, et dog uopnåeligt, forbillede for det tidligere DDR.\nPå den baggrund, sammen med belgiernes helt enestående udvalg af øl. Har man valgt at gøre Belgiens hovedstad Bruxelles til EU’s hovedstad.\n“Belgiens indbyggere fasciners generelt af urinerende drengebørn..”\nMed baggrund i en storstillet handelsaftale med Italien, omkring import af Oliven olie (en misforståelse der har efterladt Belgien i en dyb energikrise), samt omsiggribende EU støtte til kartoffel avl. Lever alle belgiere udelukkende af forskellige varianter af kartofler kogt i olie.\nDa en del af disse produkter, i udlandet, omtales som værende af fransk herkomst. Er den almindelige belgier, ikke bare stærkt overvægtigt, men også meget sur på fransken. Der går sjældent en time i selskab med en Belgier hvor muligheden for en lynkrig mod Frankrig, ikke bringes på bane.\nDa Belgiens militære styrker er bundet til opgaven at forsvare deres Konge mod ”ondsindet sladder”. Har menig mand allieret sig med paven i kampen mod ”Trøffel æderne”. Dette har medført at den katolske kirke står meget stærkt i Belgien.\nSå stærkt at kirken i 1994 fik afskaffet den tvungne værnepligt, og istedet indført en obligatorisk tid som alterdreng. Dette har medført et dramatisk fald i anmeldelserne af overgreb mod børn.\nBelgiens udenrigsminister udtalte for nylig. ”Vi har nået et historisk lavt antal af børn der bliver spist, eller bare forsvinder”. Med en begejstret henvisning til en undersøgelse der viste at kun knap 25 % af Belgiens børn er forsvundet i perioden 1994 til 2000.\nLandets vigtigste, og eneste, transportvej er floden Meuse. ( på fransk: ”Le Merde”.) Floden forsyner ca. 5 millioner mennesker med Fremkalder væske!\nLandet regeres enerådigt af den stærkt diktatoriske Kong Leopold d. II og hans søn, den i andre sammenhænge berømmede, og i øvrigt svært retarderede, prins Albert.\nI perioden mellem 1880 og 1885, finansierede kong Leopold ekspeditioner til Congo, der omdannedes til hans private enklave.\nDen elendige, økonomiske administration, sammenholdt med omfattende protester fra de europæiske stormagter mod den grove undertrykkelse af den oprindelige, afrikanske befolkning. Tvang de belgiske myndigheder til at udråbe Congo til at være en belgisk koloni i 1908. Dermed gjorde man det muligt at dække over de værste overgreb, og i stedet kalde det ”Demokratiske reformer”.\nDenne form for demokrati, er stadig grundpillen i den tidligere Belgiske koloni. Nu kendt som “Den demokratiske republik Congo”.\nBelgiens konge har ofte gjort sig bemærket ved at lide en række svigende diplomatiske nederlag.\nKongens diplomatiske lavpunkt, var, da han måtte sende en delegation til Berlin for at tigge Hitler om at invadere landet. Historien fortæller at Göring, i protest, holdt vejret, til han besvimede. ”Nok går vi i døden for fædrelandet, men ikke til Belgien”.\nDen dag i dag straffes enhver omtale af ”episoden”, med offentlig ”afbarket gren mod nøgen hud”.\nI Belgien fejrer man hvert år, d. 21. juli Kong Leopolds tronbestigning ved at friturestege 14.000 tons kartofler.\nBelgiernes national sport er at slå afbarkede pinde mod hinanden, et spil de selv kalder “at slå afbarkede pinde mod hinanden”.\nEn rejse til belgien, kan være lærerig, om det hersker der ingen tvivl. Den vigtigste lære må være den, at der findes rigtig mange andre steder at værdige et besøg. Skulle man alligevel havne i Belgien, er vores service parlør, udstyret med de vigtigste gloser for at maksimere muligheden for overlevelse.\nDansk-Belgisk parlør (her på fransk fordi Belgisk ikke som sådan er et sprog):\nHar du set mit barn? : Avez-vous vu mon enfant.\nHvor er mit barn?: Où est mon enfant.\nHvem har mit barn?: Qui a mon enfant.\njeg er en stor fan af Plastic Bertrand!: Je suis un grand fan de Bertrand plastique.


» Billige Vinkelkrog på nettet – Klik for at se udvalget\nEn del webbutikker i Danmark tildeler i dag mange forskellige billige leveringsmodeller til vinkelkrog. En af dem der er mest anvendt er nu til dags at få afleveret pakken hos en pakkeshop, hvor du selv kan afhente din ordre lige præcis når det passer ind i din kalender. Leveringstypen er nemlig super overkommelig, samt typisk desuden den billigste leveringsmåde.\nDu kunne på samme måde tænke over at bestille ordren til levering til din adresse eller til dit arbejde. Leveringstypen er gerne en sjat mere pebret, men desuden virkelig smart med vinkelkrog online. Den billigste leveringsversion vil dog til enhver tid være selv at hente varerne, hvilket dog beroer på at du har bopæl lige ved internet shoppens byggemarked, fx Bauhaus, Jem og Fix, Silvan eller Harald Nyborg.\nFragtperioden på vinkelkrog kan i nogle tilfælde være yderst essentiel hvis man mangler pakken lige om lidt, og i det øjemed er det fuldkommen centralt at man ser det forventede leveringstidspunkt ved vinkelkrog. Temmelig mange forretninger på nettet – eksempelvis Bauhaus, Silvan, Jem og Fix og Harald Nyborg – stiller udsigt til billig levering efter en enkelt hverdag på deres primære varer online, men vær vagtsom da det nødvendiggør at ordren gennemføres før et fast klokkeslæt, med det formål at de har mulighed for at nå at få de nye varer ekspederet inden personalet tager hjem.\nEnkelte netshops garanterer fragt uden betaling på vinkelkrog online, men typisk kræver det at du shopper for en fastsat sum. I øvrigt skal du beslutte sig for den mest prisbevidste leveringsform, som i de fleste tilfælde vil blive at få fragtmanden til at levere dine produkter til et afhentningssted.\nMasser af webbutikker yder klik-og-hent hvor man bestiller billig vinkelkrog på nettet og selv henter i byggemarkedet. Fx Harald Nyborg, Silvan, Jem og Fix, XL-Byg, Bygma, Stark, Davidsen, Bauhaus og 10-4. Byggecentrene giver for eksempel klik-og-hent på vinkelkrog i disse byer:\nHedehusene, Vordingborg, Hillerød, Brøndby, Ishøj, Vanløse, Frederiksværk, Tilst, Brabrand, Værløse, Gladsaxe, København, Thisted, Ballerup, Hedensted, Roskilde, Taastrup, Haderslev, Herning, Hørsholm, Aarhus, Rudersdal, Brønderslev, Hobro, Helsingør, Søborg, Virum, Nyborg, Birkerød, Farum, Lystrup, Gentofte, Nørresundby, Nakskov, Vejle, Dragør, Lyngby, Skanderborg, Vallensbæk, Aabenraa, Fredericia, Aalborg, Greve, Nærum, Hjørring, Kokkedal, Sønderborg, Brønshøj, Silkeborg, Stenløse, Højbjerg, Viborg, Varde, Nykøbing Falster, Hvidovre, Frederikshavn, Holbæk, Valby, Herlev, Næstved, Rødovre, Randers, Ølstykke, Lillerød, Køge, Odense, Odder, Svendborg, Middelfart, Åbyhøj, Grenaa, Esbjerg, Solrød Strand, Ikast, Frederiksberg, Haslev, Glostrup, Jyllinge, Holstebro, Kalundborg, Kolding, Tårnby, Slagelse, Frederikssund, Skive, Horsens, Korsør, Risskov, Rønne, Charlottenlund, Allerød, Struer, Ringsted, og Albertslund, .\nAfhentning af vinkelkrog er en mulighed i de fleste regioner af Danmark: Fyn (Sydfyn, Midtfyn, Vestfyn, Østfyn, Nordfyn), Sjælland (Vestsjælland, Bornholm, Lolland, Sydsjælland, Østsjælland, Amager, Nordsjælland, Hovedstaden, Midtsjælland, Falster) og Jylland (Syddanmark, Sønderjylland, Sydjylland, Nordjylland, Midtjylland, Vestjylland, Østjylland).\nVed indkig i søgedata er det klart, at internetbrugere jævnligt søger efter blandt andet vinkelkrog online og køb vinkelkrog. Vi ser derudover mange gange internet shoppere lede efter bl.a. vinkelkrog priser, billig vinkelkrog samt vinkelkrog tilbud, foruden de gængse byggecentre som Silvan, 10-4, Bygma, Bauhaus, Davidsen, XL-Byg, Harald Nyborg, Jem og Fix og Stark.\nDet er temmelig fremkommeligt for forbrugerne at søge information om priser på billige vinkelkrog online på forskellige internet forretninger, og på grund af dette har massevis af e-handler ikke kunne slippe for at mindske salgspriserne på vinkelkrog voldsomt, og ydermere tilbyde levering uden omkostninger.\nDet kan imidlertid blive lønnende at granske nogle butikker på nettet efter tilbud på vinkelkrog online før du placerer ordren, således at man er sikker på at indhente den mest billige pris. Kig ikke kun på de kendte byggekæder som Harald Nyborg, Stark, Davidsen, Bygma, Silvan, XL-Byg, Bauhaus og Jem og Fix.\nMan må dog ikke glemme, at ifald en shop på nettet sælger billige vinkelkrog online på tilbud til en pris som anses for ubegribelig beskeden, så er det mange gange være et faresignal om en uægte internet shop. Betalinger med kort er i hvert fald inkluderet i en anordning, der støtter dig som køber imod uoprigtige e-shops.\nGenerelt tilråder vi handler med kort eller MobilePay. Alternativt kan du drage fordel af en billig afbetalingsordning fra for eksempel ViaBill, såfremt du gerne vil dække pengene til vinkelkrog senere. Dette tilbydes ofte hos nichefokuserede webshops, men ikke de kendte byggemarkeder som for eksempel Jem og Fix, 10-4, Stark, Davidsen, Bauhaus, XL-Byg, Bygma og Silvan.\nNår man ser på statistikkerne fremstår det klart, at folk som regel kigger efter for eksempel vinkelkrog online og vinkelkrog priser. Foruden dette ser man tit netshoppere søge eksempelvis vinkelkrog tilbud, billig vinkelkrog og køb vinkelkrog.\nTrustpilot indebærer forholdsvis hæderlige løsninger til at kortlægge en stor portion øvrige kunders betragtninger og af den grund er det godt, at du tolker online forhandlerens kritik før du handler billige vinkelkrog online.\nFacebook giver dig ligeledes ganske ærlige løsninger til at få indblik i online firmaets popularitet. Desuden er der nogle internet webshops hvor folk kan ytre en kritik af deres køb, som lige så vel kan anvendes til at tage stilling til hvor glade kunderne er.\nInden folk bestiller billige vinkelkrog online i en webbutik behøver man faktisk læse deres handelsvilkår, men det er typisk ikke særlig sjovt, særligt ved de store byggemarkeder som Bygma, Harald Nyborg, Bauhaus, Davidsen, Silvan, Jem og Fix, 10-4, XL-Byg og Stark.\nEn nemmere løsning kunne måske være at se om internet butikken er e-mærke tilsluttet, som generelt er en indikation om at online butikken opretholder dansk lovgivning, og at virksomheden rutinemæssigt vurderes af sagkyndige som kender bestemmelserne på området.\nDette er desuden din chance for assistance, for så vidt du oplever dilemmaer i forbindelse med dit indkøb af vinkelkrog. Ligeså anbefaler vi at man er omhyggelig omkring de mest vedkommende retningslinjer der kan håndhæves i forbindelse med bestillingen af vinkelkrog online, som eksempelvis den bytteret online firmaet kører med.\nDerfor er det på samme måde relevant, at man permanent gemmer ens e-mail kvittering, således man i fremtiden vil kunne bevise bestillingen af vinkelkrog, uagtet om man shopper ved Davidsen, XL-Byg, Silvan, Harald Nyborg, 10-4, Stark, Bygma, Jem og Fix eller Bauhaus.