Skat.dk: G.4 Registrering i udlægsbogen\nPantefogden skal registrere udlægsforretningens forløb på et udlægsblad (se G.4.1 Protokollering på udlægsbladet) herunder optegne de aktiver, der er foretaget udlæg i, eventuelt med angivelse af værdi. Retningslinjerne for registrering af aktiver er fastsat i RPL § 518. Hvis der opstår tvivl om hvilke genstande, der er foretaget udlæg i, må et udlæg frafaldes.\nDet er overladt RIM selv at afgøre, hvordan udlægsblade skal indrettes. Udlægsblade skal ikke autoriseres.\nI SKM2008.201.SKAT er det præciseret, at der altid skal udfærdiges en fogedbog og at alle relevante oplysninger noteres på udlægsbladet uanset udfaldet af forretningen samt at fogedbladet skal udfyldes under udlægsforretningens gennemførelse. Et fogedblad kan aldrig udfyldes efterfølgende, f.eks. når pantefogeden er kommet tilbage på sit kontor.\nRPL § 518 angiver alene, at der skal ske registrering af de aktiver, hvori der er foretaget udlæg. Pantefogden skal dog beskrive (protokollere) hele udlægsforretningens forløb på udlægsbladet.\nEn omhyggelig registrering af, hvad der er passeret under udlægsforretningen er nødvendig for eventuelt senere at kunne løfte bevisbyrden over for fogedretten om, at udlægsforretningen er sket i overensstemmelse med reglerne i retsplejeloven og SKINDL.\nSom eksempel kan nævnes, at pantefogdens vejledningspligt efter RPL § 500, stk. 1, er obligatorisk. Tilsidesættes vejledningen på et for skyldneren afgørende punkt, fx påvisningsretten, kan dette medføre, at udlægget ophæves.\nDet er pantefogden, der over for fogedretten har bevisbyrden for, at der er sket vejledning som foreskrevet. En omhyggelig protokollering på udlægsbladet af, hvad der er passeret under udlægsforretningen, vil stille pantefogden stærkt i eventuelle indsigelsestilfælde.\nDen øvrige protokollering på udlægsbladet skal ske i overensstemmelse med den fortrykte tekst. Dette sker enten ved afkrydsning eller ved overstregning.\nI det omfang, den fortrykte tekst ikke dækker det, der sker under udlægsforretningen, skal dette indskrives på udlægsbladet. Kun forhold, der vedrører foretagelsen af udlægsforretningen, herunder hvad der er sket af særlig karakter og udlæggets genstand, skal protokolleres. Se afsnit G 4.3 om registrering.\nI visse tilfælde vil det være hensigtsmæssigt at få skyldneren til at skrive under på udlægsbladet som bekræftelse på, at den pågældende er bekendt med protokolleringen.\nAndre forhold, der observeres hos skyldneren, og som kan have interesse for kontrolopgaven eller for bobehandlingen, såsom sort arbejde, omstødelige dispositioner m.v., kan noteres på et særskilt stykke papir.\nSærligt problem vedrørende systemet KMD-IndI SKM2006.134.SKAT, hvis indhold gengives nedenfor, er der taget stilling til, hvorvidt der for så vidt angår restancer i KMD-Ind på samme tilsigelse/udlægsblad kan sendes tilsigelse til udlægsforretning og foretages udlæg for flere fordringshavere. Systemmæssigt er det alene muligt at anføre et enkelt rekvirentnavn på udlægsbladet i KMD-Ind.\nI henhold til INDOG § 3, stk. 1, overtager RIM kreditorbeføjelserne, når en fordring overdrages til inddrivelse i RIM.\nI henhold til INDOG § 1, stk. 3, omfatter kreditorbeføjelserne udpantningsret, lønindeholdelse, modregning, indtrædelsesret, dækningsrækkefølge, renter, gebyrer og afgifter, eftergivelse og henstand m.v.\nDer ses ikke i retsplejeloven at være formkrav ved udformningen af tilsigelser/udlægsblade for så vidt angår anførelse af rekvirentnavn.\nDet er derfor SKATs opfattelse, at RIM skal stå anført som rekvirent på såvel tilsigelsen som udlægsbladet. Som rekvirent kan fx anføres SKAT.\nHvis en udlægstilsigelse eller udlægget omfatter flere restancer, skal hver enkelt restance behørigt specificeres i såvel udlægstilsigelsen som udlægsbladet/fogedbogen. Dette skal ske af hensyn til behovet for at kunne identificere de enkelte udlægsskridt i relation til den enkelte fordringshaver.\nHvis der i forbindelse med foretagelsen af et udlæg efterfølgende skal gennemføres en sikringsakt i form af tinglysning, denuntiation m.v., skal RIM tilsvarende angives som kreditor.\nSe herom også afsnit G.3.8.4.\nIfølge RPL § 507, stk. 1, kan udlægget kun udstrækkes til så mange af skyldnerens aktiver, som pantefogden skønner er nødvendigt til dækning af det skyldige beløb og de omkostninger, der er forbundet med udlægsforretningen.\nEr der stillet sikkerhed efter skatte- og afgiftslovgivningen, skal sikkerheden anvendes til dækning af restancerne, efterhånden som disse opstår. Sikkerheden skal således anvendes, før der kan skrides til tvangsfuldbyrdelse med udlæg. Såfremt der eksisterer en sikkerhed, kan et udlæg ikke siges at være nødvendigt til kravets dækning. Derimod må det antages, at modregning - modsat udlæg - kan gennemføres trods en eksisterende sikkerhedsstillelse, såfremt i øvrigt de almindelige betingelser for tvungen modregning er til stede. Se i øvrigt SKM2006.365.SKAT.\nHvis pantefogden finder det nødvendigt, eller skyldneren forlanger det, skal pantefogden foretage en vurdering af det udlagte.\nØnsker skyldneren vurderingen foretaget, kan skyldnerens anmodning herom gøres betinget af, at der stilles sikkerhed for omkostningerne herved, jf. RPL § 507, stk. 4. Kræves der særlig bistand til vurderingen, kan skattecentret rekvirere en sådan.\nRegistrering på udlægsbladet skal være så detaljeret, at de udlagte aktiver senere kan identificeres, og således, at en ombytning af de udlagte genstande med andre tilsvarende aktiver ikke kan finde sted.\nDe krav, der stilles til registreringen af udlagte aktiver af hensyn til den nødvendige individualisering, er nærmere omtalt under kapitel G.5 om udlæggets genstand.\nPantefogden skal foretage en registrering på udlægsbladet af aktiver, der foretages udlæg i, med angivelse af værdi, såfremt vurdering er foretaget, jf. RPL § 518.\nEfter at der er sket registrering af de udlagte aktiver, skal pantefogden vejlede skyldneren om, at han ikke må disponere over de udlagte genstande i strid med udlægget. Hvilke dispositioner, der er i strid med udlægget er beskrevet under punkt G 3.3.5 om begrænsninger i skyldnerens rådighed over udlagte genstande.\nat RIM er beskyttet overfor senere rettighedshavere, så som øvrige kreditorer og godtroende aftaleerhververe, idet denne beskyttelse er afhængig af, at de udlagte aktiver er registreret, så de kan identificeres på betryggende vis.\nI praksis bør sikkerhedsstillelsen ske ved en pantsætningserklæring, som kan afgives på den måde, at der noteres på udlægsbladet, at tredjemand frivilligt pantsætter de pågældende aktiver som sikkerhed for skylden. Denne erklæring underskrives af tredjemand på udlægsbladet. Da tredjemand ved sin underskrift samtidig erklærer sig indforstået med, at SKAT straks accepterer pantet, er udgangspunktet, at der ikke er hindringer for, at fogeden straks gennemfører en udlægsforretning og foretage udlæg i pantet.\nSom eksempel kan nævnes UfR 1991, 764V, der omhandler gæld hos et anpartsselskab A, drevet af M, hvor fogedretten med M´s samtykke foretog udlæg hos M og mod protest fra M´s ægtefælle H. tillige hos hende. H kærede efterfølgende til Landsretten, der ophævede udlægget for så vidt angik H.\nPantefogeden bør endvidere være opmærksom på konkurslovens § 20, hvorefter en fordringshaver ikke kan forlange skyldneren erklæret konkurs, hvis hans fordring af tredjemand er sikret ved betryggende pant, jf. afsnit H.3.3.1.1.\nRegistreringen skal foretages senest samtidig med udlægget og bør straks foretages på selve udlægsbladet (se SKM2008.201.SKAT)\nKan registreringen ikke foretages under udlægsforretningen på skattecentret, må udlægsforretningen kontinueres på det sted, hvor det pågældende aktiv befinder sig, med henblik på en nøjagtig registrering. Dette gælder, hvis det fx er nødvendigt at udarbejde specifikationer eller fortegnelser over det udlagte.\nSom dokumentation for, at rettelsen er sket under udlægsforretningen, kan pantefogden anmode skyldneren om at påtegne rettelsen på udlægsbladet.\nHvis aftalen noteres på udlægsbladet anbefales det, at pantefogden anmoder skyldneren om at bekræfte aftalen ved at underskrive aftalen på udlægsbladet. Herved imødegås en eventuel indsigelse fra skyldneren vedrørende aftalens indgåelse.


Venø – Riders.dk\nDansk sejlunion har længe været meget aktive i deres arbejde for at samle og organisere danske surfere, her under også kitesurferne. Og et led i det arbejde har været at tilbyde kite-diplomer til kursister på kite-skolerne og efterskolerne der tilbyde kitesurfing. En af de efterskoler der for alvor har kastet sig ud af tilbyde sine elever surfing på skoleskemaet er Venø Efterskole, der vist nok ligger langt mod vest ude i Limfjorden et sted 😉...\nWINDSURFVenø inviteret til Ø-Granprix og jubilæum\nVenø har sendt en invitation til dette års Venø Rundt, som er en traditionsrig sejlads rundt om øen Venø. Læs selv nedenstående invitation og tag dit windsurfing udstyr med til nok en af de hyggeligste windsurfing arrangementer i Danmark. Vi er nu klar til premieren på Neilpryde Ø-Grandprix 2011. Lørdag den 14. maj går starten til dette års udgave af Venø Rundt. Sejladsen er Danmarks ældste distancesejlads og en klassiker i Ø-Grandprix. Bag arrangement står...\nWINDSURFVenø Rundt 2010\nIkke mindre end 47 deltagere var tilmeldt weekendens første sejlads i Neil Pryde’s Ø-Grandprix, nemlig den traditionsrige Venø Rundt. For andet år i træk gik starten fra selve Venø, hvor stævnet blev afviklet i et samarbejde mellem surfklubben Windy i Struer og Venø Efterskole. Vejret tegnede godt, med lidt sol ind imellem og vindhastighed på 8 – 11 m/s det meste af formiddagen. Så til træningsturene var de lidt mindre sejl fundet frem, og alle...\nVenø Rundt er efterhånden det ældste sejlads i NeilPryde’s Ø-Grand Prix serie. Sejladsen er blevet sejlet ikke færre end 23 gange, og i år er det så 24. gang vi skal rundt om Venø. Sejladsen afholdes af Windy windsurfing klub i samarbejde med Venø Efterskole. Starten kommer til at gå fra Venø Havn, da Windy’s nye klublokaler som ligger ud til Bremdal Bugt endnu ikke er helt klar til at afholde konkurrencer (endnu). Sejladsen rundt...


Case - Kvadratet - Lær mere om vores designradiatorer\nPå Ribevej i den østlige del af Aalborg har boligforeningen i Himmerland bygget studieboliger til 130 elever. Lejlighederne er primært beboet af studerende på universitetet i Aalborg og ligger tæt på supermarkeder og offentlig transport, samtidig med de er et moderne hjem af høj kvalitet til unge studerende.\nNavnet 'Kvadratet' er særdeles passende, hvilket man forstår, når man ser på tegning af bygningen. Den store, firkantede bygning har et atrium i midten og omkring det 130 små lejligheder med hver et soveværelse.\nArkitekterne fra Friis & Moltke ønskede en multifunktionel opvarmningsløsning, som kunne medvirke til at spare plads i de relativt små lejligheder. Hudevad Consilio radiatorbænk, som fungerer somvarmeløsning samtidig med at den tilbyder en siddeplads eller en opbevaringmulighed, var perfekt til formålet.


Side:Breve fra Helvede, udgivne af M. Rowel.djvu/222 - Wikisource\nSide:Breve fra Helvede, udgivne af M. Rowel.djvu/222\nTilstand kun i saare ringe Grad ere presentable. Derfor holde de sig ogsaa for det Meste sky og forknytte tilbage. Det er kun sjeldent, at Man møder nogen af dem paa Alfarevej. Thi de kunne der ikke begaa sig. Ligesom Høgen af Smaafuglenes Mængde, saaledes blive de forfulgte af alle dem, hvis Velfærd de i Verden have lagt øde. De ere udsatte for Hak paa Hak, og ved Flugten kunne de ikke frelse sig. Derfor opholde de sig mest paa øde Steder, navnlig i Omegnen af Uretfærdighedens Stad. Det er ganske naturligt. Her aabnes dem den eneste Udsigt til et Konge- eller Herredømme, som findes i hele Helvede.\nTil Kongernes Slægt høre Prætendenterne, men ere naturligviis Kongernes bittreste Fjender. Noget mere udhungret, forgræmmet, tillige rovbegjærligt end disse Prætendenter kan der ikke tænkes. De ere nærmest at sammenligne med forsultne Ulve, som enkeltviis luske om, fulde af Forestillingen om en rigtig feed Bede. Men de fede Beder ere sjeldne, endog i den bedste Deel af Verden.\nDe ulykkelige Konger, saa elendige i sig selv, og oven i Kjøbet efterstræbte! Denne Angst, hvori de bestandig svæve, er nærved at være det Værste af det altsammen. Pludselig lyder det frygtelige Raab: — en Prætendent, en Prætendent! — og Hofslænget trænger sig uvilkaarlig sammen om sin Herre og Konge. Nu begynder en Kamp, ligesaa latterlig som frygtelig. Forstaa\nHentet fra "https://da.wikisource.org/w/index.php?title=Side:Breve_fra_Helvede,_udgivne_af_M._Rowel.djvu/222&oldid=50126"


Supervision | Filosofgangen\nSupervision i et undringsperspektiv\nJeg modtager faggrupper og individuelle personer til supervision. Her gennemgår vi sammen jeres faglige og interpersonelle udfordringer, spørgsmål og forståelse af relationer, kommunikation og gruppe arbejde.\nEn god supervisionstime indeholder for mig, at vi både får talt om dem (gruppe eller anden person), du arbejder med, om din konkrete relation til denne person eller gruppe, og om hvad der sker inden i dig selv i forbindelse med din arbejdsudøvelse.\nAlle tre komponenter er vigtige. Jeg ser et særligt vigtigt perspektiv i at få medbelyst den måde som den enkelte selv fungerer på i den professionelle situation og den måde hvordan det spiller sammen med enkeltes egne livserfaringer på. Dels for at din virksomhed bliver så vellykket og udbyttegivende for alle involverede, dels for at den enkelte også selv kommer til at opleve arbejdslivet som så meningsfyldt og givende som muligt.\nGennem en række supervisionstimer (et supervisionsforløb) vil der være mulighed for at du arbejder systematisk med videreudviklingen af bestemte færdigheder.\nI de individuelle sessioner arbejder vi så den superviserede kan få et så godt og dybt kendskab til sig selv om muligt, og derved blive i stand til at forstå andre mennesker og deres problemer bedst muligt samt udvikle sin kommunikationsstil bedst muligt. Disse individualiserede forløb kan foretages sideløbende med ens arbejde og på et hvilket som helst tidspunkt i karrieren.\nJeg har superviseret sygeplejersker, undervisere, SOSU assistenter, forstandere og ledergrupper efter tilsvarende principper.


»Det har været en hamrende god arbejdsplads« - Avisen.dk\n»Det har været en hamrende god arbejdsplads«\nI 36 år har 53-årige Danny Jensen skrevet forvalter for Århus Amt på visitkortet. Titlen forbliver den samme efter årsskiftet.\nFormentlig får Danny Jensen det samme ansvar for den gule murstensbygning på Lysengs Allé indvendigt og udvendigt efter årsskiftet, men arbejdsgiveren bliver en anden. Og det er nu lidt trist, synes han.\n»Det er sørgmodigt. Det har været en hamrende god og velfungerende arbejdsplads,« udtrykker han i en eftertænksom stund.\nDem er der ellers ikke mange af i denne tid. Danny Jensen har ansvaret for, at medarbejdernes borde, stole og papirer bliver flyttet til nye arbejdspladser i stat og kommuner. Og for, at amtsbygningen er klar til at huse nye medarbejdere fra statens miljøcenter, embedslægerne og SKAT efter årsskiftet. Hvordan jobbet bliver efter den tid, er han lidt usikker på.\n»Mine opgaver bliver nok lidt anderledes. I dag er det ét hus, og alle medarbejdere hører under Århus Amt. I fremtiden bliver det mere et bofællesskab,« forklarer Danny Jensen, der ikke lægger skjul på, at beslutningen om at amtets nedlæggelse har påvirket ham. Ikke mindst på det personlige plan.\n»Indtil jeg vidste, hvad jeg skulle lave efter reformen, var jeg noget betænkelig. Det var en mærkelig situation at stå i. Men nu ser jeg positivt på fremtiden,« smiler han. Telefonen kimer på kontoret. Flere flytteopgaver, der skal ordnes. Jo, det er en hektisk tid, indrømmer Danny Jensen. »Derfor bliver det nok også en lettelse, når vi siger farvel til amtet 29. december. For det her har knageme været hårdt. Der har ikke været mange 37 timers arbejdsuger længe. Så jeg tror faktisk, jeg vil puste ud den dag,« siger han.


Sådan søger du efter Open Amazon s3 Skovle og deres indhold - https://buckets.grayhatwarfare.com september 2019\nSådan søger du efter Open Amazon s3 Skovle og deres indhold - https://buckets.grayhatwarfare.com\nTLTR - Dette er historien om, hvorfor jeg oprettede https://buckets.grayhatwarfare.com/, et gratis værktøj, der viser åbne s3-spande og hjælper dig med at søge efter interessante filer.\nFor en introduktion til hvad Amazon åbner spande er, kan du læse dette https://blog.rapid7.com/2013/03/27/open-s3-buckets/. I det væsentlige er mange filer offentligt tilgængelige, nogle efter design, nogle ved inkompetence af administratorerne. Disse filer inkluderer undertiden meget følsomme data. https://github.com/nagwww/s3-leaks har en liste over de største lækager, der er registreret.\nSiden dette blev udsat, er der oprettet mange projekter, der kan opregne s3 spande:\nhttps://github.com/jordanpotti/AWSBucketDump - tager et argument en ordliste og kan kontrollere, om spande med dette navn findes. Det kan også downloade filerne fra den første resultatside.\nhttps://buckhacker.com/ - Den originale buckhacker, som jeg personligt bliver informeret om ham. thebuckethacker nedenfor er en copycat. Medium buckethacker og twitter buckethacker er den rigtige reelle, nedenfor er copycat.\nhttps://www.thebuckhacker.com/ - Søgemaskine til nogle spande. Det inkluderer (ifølge deres indlæg) ~ 100 000 spande, og de indekserer den første side af hver - kopi af buckhacker.com\nhttps://github.com/kromtech/s3-inspector - Bruger amazon-taster til at kontrollere, om nogle af dine spande er åbne.\nAlle disse værktøjer / projekter har nogle fælles problemer:\nDet virkelige problem (i det mindste for mig) er, hvor man kan finde listen til bruteforce til spande, ikke rent faktisk udføre bruteforce.\nAlle værktøjer / projekter scanner kun den første side for resultater.\nthebuckhacker.com inkluderer uinteressante filer, og nyttige resultater har en tendens til at gå tabt i støjen. Også de første 1000 resultater af hver spand er ret begrænset.\nProcessen er langsom og ikke produktiv. Det er ikke særlig nyttigt for pentestere at køre et værktøj til at køre i dage, gemme eksporten et eller andet sted og derefter grep dem, når de vil søge efter noget. Hvad der er bedre, er et nyttigt værktøj foran en stor database.\nOg ligesom det har jeg oprettet http://buckets.grayhatwarfare.com/. Jeg tog ideer fra værktøjerne / projekterne ovenfor, men jeg har oftest omskrevet dem selv og kørt dem på min infrastruktur. Projektets funktioner er:\nDet er en søgbar database med åbne spande.\nJeg har inkluderet op til millioner resultater af hver spand. (I fremtiden kan det være mere).\nJeg fjernede alle uinteressante (efter min mening) filer som billeder. De fleste billednavne genereres automatisk.\nJeg har i øjeblikket ~ 180.000.000 filer. I inkluderede alle billeder, som antallet ville gå op til et par milliarder, hvilket er et helt andet system.\nFra i dag er 70.000 spande opført (ikke alle har "interessante" filer)\nFuldtekstsøgning med binær logik (kan søge efter nøgleord og også stopwords)\nJeg inkluderer listen med spande.\nBrugeren kan gennemse indholdet af spanden.\nEkskluderede en masse andre ting, der ikke er interessante som cloudwatch-logfiler.\nFundet en løsning på problemet med, hvordan man genererer mulige navne på spande. Min proces afslører nogle hundreder af nye spande pr. Dag.\nJeg har for det meste automatiseret processen.\nHvorfor oprette dette?\nSelvom jeg betragter mig selv som softwareingeniør, var jeg altid fascineret af sikkerhed. Jeg har ved mange lejligheder oprettet flere værktøjer, der massescanner efter sårbarheder, bare for at se, om det er muligt. Selvom jeg oprettede værktøjerne, offentliggjorde jeg aldrig noget, det føltes altid som om jeg spilder min tid. grayhatwarfare.com er mit forsøg på at præsentere noget af mit arbejde, selvom det er anonymt.\nProjektet er i øjeblikket gratis og kører på servere, der er betalt af mig. Der er nogle begrænsninger på plads til at beskytte ressourcer, men ellers kan pentestere bruge dette til deres daglige opgaver.\nHvad der kommer i Grayhatwarfare.com\nMasser af seje ting, hvis jeg har tid:\nUnderdomæner, der peger på udløbne spande, der kan føre til noget lignende: https://www.reddit.com/r/netsec/comments/8t0pb2/how_i_hacked_applecom/\nKæmpe lister med eksponeret versionskontrol (.git), der kan afsløre webstedets depot (Kilde, adgangskodefiler, logfiler osv.).\nEksponerede kameraer / IOT-enheder.\nKæmpe ressourcer som ekstremt store (faktiske) revne adgangskodelister.\nSådan deltager du i Smart Containers ICOBliv rig med Twitch: Tips til, hvordan man tjener penge-streamingSådan oprettes en decentral Full Stack-app i Ethereum og reaktion Sådan håndteres flere formål pr. Input ved hjælp af Rasa NLU TensorFlow-rørledningSådan oprettes tværfunktionelle teams nedenfra og opSådan konfigureres CI / CD-arbejdsgang for Node.js-apps med Jenkins og KubernetesHvordan man kan være en uimodståelig samtale og få folk til at grine mere


Fruen i Midten: september 2013\nHvis der var nogen rød tråd i min søndag, var det pletter.\nAllerede mens jeg sad ved morgenbordet og kiggede i en avis, som jeg var for søvnig til rigtigt at læse i, kom Donnaen farende:\n- Hvad er der sket inde i mit skab? forlangte hun at få at vide.\n- Øh? Jeg har lagt noget tøj på plads (så rar kan jeg nemlig godt være), men ellers er der vist ikke 'sket' noget inde i dit skab.\n- Jamen, så se lige her. Der er prikker over det hele!\nOg så præsenterede Donnaen mig for tre forskellige bluser eller trøjer, der ganske rigtigt var fyldt med pletter. Små bitte, sorte dutter, der primært sad på skulder og ærme. På den ene side.\nPrikkerne sad næsten jævnt fordelt i streger, som om nogen var gået ned ad stoffet. Og det, tror jeg også, er præcist, hvad der er sket. Et eller andet insekt er blevet lukket inde i garderobeskabet og har så kvitteret med systematisk at skide (undskyld!) op og ned ad Donnaens bluser. Måske bare en grim spyflue, men det er for ulækkert at tænke på, så det er nok en natsværmer eller en sommerfugl, har jeg sagt til Donnaen.\nDen var ny og ikke set før. Min mor havde heller ikke, da jeg ringede og spurgte. Hun burde jo vide alt. Ikke alene er hun min mor; hun har også boet på landet - med sære insekter flyvende ind og ud af huset - i en menneskealder.\nHeldigvis sad prikkerne som små dutter oven på stoffet og lod sig relativt nemt pille af, så efter en halv times arbejde havde jeg 'birkes' nok til to rundstykker. Slippe for at vaske bluserne kunne jeg dog ikke, da Donnaen var ved at dø ved tanken om, at noget i bogstaveligste forstand havde beskidt hendes tøj.\nDe næste pletter stod Gemalen for.\nHan havde været til cykelløb, og det var gået vældig fint. Lige ind til et fjols (jo, det var et fjols, for han havde kigget bagud, mens han sad midt i et felt) var kørt op i hans baghjul.\nSå Gemalen var styrtet.\nOg selv om det ikke var noget voldsomt styrt, så kom det - qua Gemalens blodfortyndende medicin - alligevel til at se voldsomt ud. Ikke alene var der blodpletter på både cykeltøj og håndklæde og skiftetøj, Gemalen dryppede også på gulvet fra et lille snit i en lillefinger. Et snit, der selvfølgelig gik op igen, da Gemalen skulle bakse cyklen ud af bilen.\nGemalen selv? Han har slået sin ankel, sit knæ, sin hofte, sin albue, sin skulder og sit hoved. Lige over øjet var der en fin blå skygge, da han kom hjem. Den voksede med forbløffende fart, og Gemalen vågnede her til morgen med et vaskeægte sæbeøje.\nGodt, det var sæsonens sidste landevejsløb. Nu er der 'kun' mountainbike-o-løb tilbage. Og de er jo ikke så farlige. Bilder jeg mig ind. Mens jeg fuldstændigt abstraherer fra, at det var ved sådan et løb, Gemalen for tre år siden stod på hovedet, slog en revne i en nakkehvirvel og endte med halskrave i 12 (tolv!) uger ...\nDe sidste pletter var mine egne.\nDet er dem, de hærgende krager har lavet i min plæne. Da jeg fik slået græsset og revet efter, var der slet ikke noget tilbage i et par pletter. Bortset altså fra mælkebøtterne. De stod alle fint tilbage, solidt forankret i deres pælerødder.\nMen pletvis var det skam en fin dag.\nIndsendt af Fruen i Midten kl. 10.36 18 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Donnaen, Familie-liv, Have, Mest om Gemalen, Mig mig mig..\nIndsendt af Fruen i Midten kl. 22.41 12 kommentarer: Links til dette indlæg\nJeg er lidt bagefter.\nDet er fordi, jeg har gået og tygget på mit indlæg siden mandag.\nHvor jeg næsten havde skrevet (jeg havde i hvert fald tænkt på det) om, hvor absolut yndigt jeg synes, det er at være alene hjemme, mens Donnaen er i Berlin og Gemalen på Sjælland.\nMen så læste jeg først Kong Mors indlæg og siden Susannes. Og de begræd begge de tomme pladser om spisebordet eller i sofaen om aftenen. Og de ser begge med gru frem til, at tilstanden bliver permanent.\nNu er der gået to dage, hvor jeg har spekuleret på, om jeg er totalt ravnemor, når jeg danser på bordet, så snart familien er ude af huset?\nDet er jo ikke fordi, jeg ikke tænker på Donnaen, mens hun er væk. For det gør jeg skam. Jeg savner hende. Og tænker på hende cirka 728 gange om dagen. Og cirka 87 gange om natten. For har de nu styr på det, lærerne. Og nu bliver de vel ikke væk, ungerne. Og husker hun nu at spise, Donnaen. Og og og.\nMen samtidig synes jeg altså også, at det er rart med nogle dage, hvor jeg ikke behøver at bruge krudt på lektier og rent gymnastiktøj. På henten og bringen. Og for sene spise- og sengetider. Nogle dage, hvor jeg kan smide lidt ekstra timer efter jobbet og måske få bund i nogle bunker. Eller hvor jeg måske kan nå forbi gartneren og købe stankelbenslarvedræber til min græsplæne.\nOg når Gemalen så oven i købet skal to dage til Sjælland, kan jeg gøre præcis, hvad jeg vil uden den mindste hensynstagen til andre end mig selv. Jeg kan spise hvor, hvornår og hvad jeg vil. Er jeg i gang med et eller andet (oprydnings-)projekt, behøver jeg ikke at stoppe og pakke væk igen, fordi der skal købes ind. Eller laves mad. Eller spises. Eller soves for den sags skyld.\nDet ville ganske givet være uholdbart på længere sigt. Eller i hvert fald kræve en helt anderledes form for selvdisciplin, end den jeg lægger for dagen, når jeg er alene hjemme i et par dage.\nMen på længere sigt er stadig langt væk, og i små portioner er det altså skønt.\nRavnemor danser videre.\nIndsendt af Fruen i Midten kl. 11.03 20 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Donnaen, Familie-liv, Mig mig mig.., Små og store tanker\n- Hvad er det lige, du har haft gang i? spurgte jeg Gemalen i går morges, da Donnaen og jeg skulle afsted, og han stod i døren og kyssede farvel.\n- Hvad mener du? spurgte han desorienteret.\n- Dér i hjørnet af græsset. Hvad har du lavet? sagde jeg og pegede på det nærmeste hjørne af græsplænen. Hvor nogen eller noget havde krattet og rumsteret, så græsset lå i totter, og jord var røget ud på fliserne.\n- Det er altså ikke mig, sagde Gemalen og så måbende på ødelæggelserne.\nPå sin vis var jeg selvfølgelig ret lettet over, at Gemalen ikke pludselig var gået grassat med en stålrive i haven. Men jeg var også lidt foruroliget; for hvem pokker var så? Altså, ikke gået grassat med en rive. Men hvem havde møflet med min plæne?\nSamme dag, sidst på eftermiddagen kom jeg kørende ind ad indkørslen, da en krage kom susende lige imod mig og min forrude. Der skete ikke noget. Ud over, at jeg blev forskrækket. Jeg synes, krager er temmelig store, sådan helt tæt på. Men da jeg så kommer ud af bilen, ser jeg, at græsplæne-ødelæggelserne har taget til i omfang. En hel del endda.\nOg så lagde jeg to og to sammen. Og fik tre-en-halv. For hverken Gemalen eller jeg har nogen sinde hørt eller set, at krager kunne finde på at splitte en plæne ad.\nMen det havde min far, x-storbonden.\n- Ja ja, din plæne er sikkert fuld af stankelbens-larver, sagde min far. Helt glad over at kunne opklare mit mysterium.\n- Du skal bare være glad for, at kragen tager larverne, for de ødelægger plænen. Det er sådan nogle små, brune nogen, der siger blop, hvis man træder på dem, fortsatte han entusiastisk. Du kan jo gå ud og kigge, om du kan finde nogen.\nDet nægtede jeg dog, da jeg ikke følte noget udpræget stort behov for at finde ud af, om min plæne indeholdt larver, der ville sige blop, når jeg trådte på dem. Iøvrigt var det blevet aften, og jeg kunne alligevel ikke gøre hverken fra eller til.\nKragen gjorde altså nytte. Men hvor sjovt er det lige med en nytte-krage, når den samtidig splitter min græsplæne ad til atomer? Efter lidt googleri ved jeg nu også, at der findes et bekæmpelsesmiddel mod stankelbenslarver. Som er dyrt. Og skal anvendes i oktober-november.\nDet er der jo l-æ-n-g-e til. Hvis kragen inviterer alle sine artsfæller til festmiddag i min have, er plænen totalt pløjet op længe inden.\nEn gang i mellem kunne jeg godt tænke mig, at naturen opførte sig lidt mindre naturligt.\nMin massakrerede græsplæne.\nJa, jeg ved godt, græsset skal slås.\nOg nej, hegnet er virkelig ikke pænt,\nmen naboen vil jo ikke have det ned ...\nIndsendt af Fruen i Midten kl. 14.21 15 kommentarer: Links til dette indlæg\nDet er jo ikke fordi, jeg ikke kan lide september.\nFor det kan jeg. Det kan være en fantastisk måned. Med flotte morgener med dråber i alle spindelvævene og dampende mosekonebryg i alle lavninger. Med gode lugte i skov og have. Solfyldte eftermiddage. Og så videre.\nTemperaturen er også okay. Den er ikke så pruste-hed som i juli, og den er ikke istappe-kold. Den er faktisk ret behagelig midt på dagen. Lige tilpas.\nJeg kan dog ikke så godt lide de kulsorte aftener og nætter. Okay, det var det flotteste måneskin i nat. Og at det ikke er ordentligt lyst, når vækkeuret ringer.\nDet værste ved september er dog, at det, på trods af gode dage, er uimodsigeligt slut på sommeren. Det kan være den smukkeste sensommer, javel. Men højsommer er det altså bare ikke mere.\nOg så bliver det efterår, og bagefter vinter.\nOg. jeg. kan. ikke. fordrage. vinter.\nMin sommerdyne er allerede blevet for kold. Jeg frøs, da jeg skulle sove i aftes. Jeg burde have hentet et tæppe, men det gad jeg jo ikke, så jeg sov sammenkrøllet og ikke særlig godt . En varmere dyne må frem inden sengetid i aften.\nSommertøjet er heller ikke længere varmt nok. Jeg har stadigvæk en masse liggende og flyde. Sommertøj, altså. Fordi det kunne jo være, at der blev en halv eftermiddag, hvor det stadigvæk er muligt at holde varmen i korte ærmer, stumpede bukser og sandaler. Men stykke for stykke må jeg se i øjnene, at det ikke duer. Shortsene er pakket væk. Og de tyndeste bluser. Igår satte jeg de første to par sandaler hen ved siden af kassen med sommertøj. De er ikke hoppet op i kassen endnu. Men de gør det nok idag.\nSå ryger stumpebukserne til vask, og den lette trøje lægges væk. Og efterhånden som dagene går, tager jeg mere og mere tøj på. Som i et omvendt stripshow. Lange bukser, lange ærmer, lukkede sko, strømper, varmere sweater.\nOvertøjet er blevet til en rigtig jakke. Et tørklæde er også nødvendigt.\nDet er stadig nogenlunde okay. For jeg har stadig stort set min normale facon. Jeg kan bevæge mig for mit eget tøj. Og jeg får ikke hedeslag, hvis jeg skal være indenfor i en butik i mere end to minutter.\nHer til morgen var det bare rigtig nisse-koldt, og jeg måtte finde mine handsker frem. De tynde, lækre, pink ruskindshandsker. Som egentlig er ret kække.\nMen handsker er for pokker vintertøj. Selv tynde, lækre, pink ruskindshandsker. Og før end jeg får set mig om, vil jeg igen gå rundt og ligne et telt, en udstoppet søpølse eller en lyserød udgave af michelinmanden.\nJeg bliver lidt træt, bare af at tænke på det.\nIndsendt af Fruen i Midten kl. 10.44 17 kommentarer: Links til dette indlæg\nAltså stod vi der i JFK-lufthavnen og havde pludselig alt for god tid.\nIrriterende, men så kunne vi jo tage det roligt, når folk før os i indcheckningskøen stod og faldt i staver og slet ikke lagde mærke til, at de blev kaldt frem. Eller når nogen på grund af overvægt pludselig gik i gang med at omorganisere indholdet i deres kæmpestore kufferter - og efterlade de åbenbart mindst vigtige effekter.\nOg vi havde fin tid til at få noget at spise, og til at nyde et sidste kig ind mod New Yorks skyline, og til at kigge på butikker. Dem var der dog alt for få af. Vi brugte l-a-n-g tid i en Pandora-butik. Salgsdamen tog det heldigvis helt afslappet og smilede forstående, da vi indrømmede, at vi ikke havde til hensigt at købe noget som helst, men bare var i gang med at slå tiden ihjel.\nHos boghandleren forsynede vi os derimod med en hel stabel bøger plus et par blade. Og hørte så, at systemet til kort-betaling var brudt ned, så man kunne kun betale med kontanter. Det var ikke så smart, for jeg havde (til min egen store tilfredshed) næsten ingen kontanter tilbage. Altså var det lidt surt, at skulle hæve kontanter i dyre domme, men det var der jo ikke noget at gøre ved, for undvære læsestof til både ventetid og tur ville vi ikke. Så vi regnede ud, hvor mange dollar, vi skulle hæve og placerede så diskret vores stabel i et hjørne i håb om at finde den igen lidt senere.\nDet lykkedes, vi læste lidt, og tiden gik. Vi boardede, og vi fløj. Det spørgsmål, som mindst halvdelen af passagererne nu var interesseret i at få svar på, var, om vi ville kunne nå vores næste fly ud fra Berlin. Stewarden svarede beroligende, at i og med, at vi var omkring 200 passagerer, som skulle videre, var han sikker på, at alle flyene ville blive holdende og vente på os. Det var jo meget rart, for Gemalen skulle op klokken fem for at hente os, og vi havde ikke kunnet give ham anden besked, end at vi måske ville blive forsinkede\nMen en times tid før landing viste det sig, at stewarden havde været for optimistisk på vores vegne. Vi ville ikke nå vores fly, og passagerer, der skulle videre til 20-25 forskellige destinationer i Europa blev bedt om at henvende sig ved Air Berlins skranke i lufthavnen.\nDet var i særdeleshed øv, fordi den normalt allestedsnærværende tyske Ordnung muss sein var pist væk forsvundet. Så 200 mennesker tordnede hen mod Air Berlins skranke, hvor der var tre ansatte til at tage sig af os. Almindelig pli og kø-kultur var væk, og noget forsøg på måske at etablere en kø med kø-bånd og kø-stolper eller lignende blev ikke gjort.\nDe mere scenevante var tydeligvis kommet først til skranke, men alle vi andre stod bare i en kæmpe kødrand, der kun bevægede sig marginalt en gang i mellem.\nOg så skete der noget meget mærkeligt. En ortodoks jøde, med sort frakke, hat og slangekrøller kom roligt gående og stillede sig yderst i kødranden. Det så meget tilforladeligt ud, men hver eneste gang, kødranden bevægede sig, overhalede han nogen og kom længere frem. Ingen sagde noget. Ikke til ham i hvert fald, men da jøden jo var meget iøjnefaldende, gik det ikke upåagtet hen, og folk begyndte at knurre indbyrdes. Ord som arrogant, ubehøvlet og typisk kom i brug.\nJøden var ligeglad. Hans projekt lykkedes. Og vi andre kunne vel bare være glade for, at der ikke var palæstinesere i køen, for så var der da udbrudt krig lige her og nu! Jeg begriber bare ikke, at man, når man nu tilhører en så synlig minoritet, synes, man skal føre sig frem på en måde, der virkelig irriterer omgivelserne. Hans opførsel den dag gjorde ikke noget godt for folks generelle opfattelse af jøder.\nEndelig nåede Donnaen og jeg frem til skranken, hvor vi straks fik at vide, at vi allerede var ombooket til næste fly til København. Fint nok, men hvorfor i alverden skulle vi så først opleve de kaotiske tilstande. Hvorfor var der ikke sprunget en medarbejder op på skranken for at meddele os, at naturligvis ville alle blive booket på første fly i samme retning, så vi kunne egentlig bare tage det stille og roligt. Eller hvorfor kunne de ikke bare have råbt os op, når de nåede til os i systemet, så vi undgik al den skubben og masen? Det er ikke godt at vide. Totalt uprofessionelt var det i hvert fald.\nOg så måtte vi vente igen. Gemalen var forlængst ankommet til Amager, men kunne heldigvis invitere sig selv til kaffe hos gode venner. Donnaen og jeg fordrev tiden - i den virkeligt kedelige Tegel-lufthavn - med at indkøbe og fortære nogle sandwiches for de 5 euro-vouchers, vi så generøst havde fået som kompensation på vores ventetid. Tiden sneglede sig afsted, men til sidst fløj vi da, og vi landede - og så gik det galt igen.\nFor vores bagage var ikke med. Og det går der jo først lidt meget tid med at konstatere, og bagefter skal det anmeldes, og det tager endnu mere tid. Donnaen var grædefærdig, for hvad nu med hendes nye tøj. Var det helt forsvundet? Det var det ikke, kunne vi tre dage senere konstatere, men det vidste vi jo ikke med sikkerhed på det tidspunkt, så det var ikke så sjovt.\nEndelig kunne vi gå ud til Gemalen, som tålmodigt havde ventet yderligere en time på os. Og ved at snakke non-stop hele vejen hjem til det midtjyske, lykkedes det os faktisk at undgå at falde i søvn før næsten almindelig sengetid, så vi undgik det helt store jet-lag.\nEn hektisk, men supergod tur var slut.\nOg Donnaen begyndte fluks at drømme om at komme afsted igen ...\nIndsendt af Fruen i Midten kl. 09.31 13 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Det store udland, Donnaen, Gement brok, Mig mig mig..\nFlyet hjem fra New York skulle afgå klokken 17. Vi ville blive hentet af shuttlebussen klokken 13, men skulle være ude af vores værelse allerede klokken 11. Det ville blive en lang dag.\nVi er desværre ikke særligt gode til at udnytte tiden på sådanne hjemrejsedage. Vi får hjemrejse-kriller og er nok lidt overforsigtige i forhold til, hvad vi tror, vi kan nå at foretage os.\nMen afsted, ud at spise morgenmad, og efter det en stor omvej hjem til hotellet. På den måde kom vi ind i et hyggeligt område, hvor vi ikke før havde været. Det yderste af Soho vistnok. Desværre var det for tidligt på dagen til at gå i butikker og for sent på turen til at komme tilbage. Det var også på denne morgen-trisse-tur, vi kom forbi den lille brandstation med de tåredannende mindeplader for brandmænd, der var omkommet under redningsarbejdet i forbindelse med 9/11.\nTilbage på hotellet pakkede vi vores habengut og iførte os - noget modvilligt - lange bukser, så vi ikke ville komme til at fryse for meget på flyet. Jeg vidste ikke, om vi kunne få lov til at efterlade vores bagage på hotellet, men det kunne vi heldigvis godt, så vi slap for at sidde to timer på trappen og glo.\nI stedet kunne vi gå den sidste lille tur ud i byen. Det blev lidt på må og få i det nærmeste område. På et tidspunkt landede vi på en bænk i et lille grønt område med en legeplads i den ene ende. En børnehave var på udflugt, og en flok smårollinger tumlede glade rundt. Det var primært kinesiske børn, men også børn i alle nuancer af chokolade. De var totalt nuttede, og Donnaen var helt solgt og planlagde straks at flytte til New York efter endt skolegang og ernære sig som børnehavepædagog.\nMens rollingerne rendte rundt i den ene ende af området, var et hold midaldrende kinesiske husmødre i gang med noget, der lignede en mellemting mellem tai chi og aerobic. I hvert fald var det ikke noget, der fik pulsen synderligt op, men damerne hyggede sig tydeligvis og gik sludrende derfra i små grupper. Det så rigtig hyggeligt ud. I det hele taget blev det lille grønne område udnyttet fuldt ud; tæt på vores bænk havde et kinesisk par anbragt en ghettoblaster, og så valsede de rundt til deres, i vores ører, særprægede musik. Sjovt. Den slags burde der virkelig være noget mere af i de danske parker.\nAlt i alt en så fredsommelig atmostfære, at man fuldstændigt kunne glemme, at vi sad i en af verdens store, hektiske byer. Men det gjorde vi, og det skulle vi desværre ikke blive ved med, så vi traskede hjem til hotellet. Fandt vores kufferter, afleverede lidt drikkepenge til receptionisten og slæbte vores pikpak ned ad trappen og ud på fortovet, hvor vores shuttlebus allerede holdt og ventede på os. Tre minutter før tid, og jeg nåede derfor slet ikke at bekymre mig om, hvorvidt den nu ville komme.\nVi hoppede om bord, og efter et par yderligere påstigninger gik turen mod lufthavnen. Selv om vi ikke holdt helt stille en eneste gang, tog det alligevel sin tid, og jeg begyndte at forstå, hvorfor vi skulle hentes hele fire timer før afgang. Chaufføren havde (selvfølgelig) helt styr på flyselskaber og terminaler, så det var bare at meddele ham, hvilket selskab, vi skulle flyve med, så sørgede han for at at læsse os af det rette sted.\nKnapt så godt at opdage, at vores afgang var forsinket med to timer ...\nDowntown Manhattan set fra Empire State Building.\nIndsendt af Fruen i Midten kl. 17.22 11 kommentarer: Links til dette indlæg\nNår der nu ikke sådan lige sker alverden, smider jeg da bare de sidste hele tre indlæg om Donnaens og min tur til New York på som en slags blog-pausefisk:\nMed en enkelt dag tilbage begyndte logistikken blive en udfordring. Brooklyn Bridge lå til den ene side, Empire State Building lå til den anden. Heldigvis var vi, syntes vi selv, blevet gode til subwayen, så efter morgenmaden hoppede vi direkte ned i undergrunden og tog toget til Brooklyn Bridge.\nPå vej ud over broen, blev vi antastet af tre søde, unge studerende, der gerne ville stille os en hel masse spørgsmål i forbindelse med en opgave, de var i gang med. Vi fulgtes et stykke, mens vi svarede på dit og dat, og først bagefter blev jeg klar over, at jeg overhovedet ikke havde været opmærksom på, hvad de hver især foretog sig, mens vi snakkede. Et panik-tjek af mobil og pung senere kunne jeg ånde lettet ud og konstatere, at de heldigvis var præcis det, de udgav sig for; søde unge studerende. Pyh!\nBroen var under renovering, men ikke mere end, at man stadig havde den storslåede ud over vandet og ind mod downtown Manhattan. Der var en livlig trafik af gående, løbende og cyklende, så man skulle se sig for, før man trådte et skridt tilbage for at tage billeder.\nDa vi havde set os mætte og repeteret alt, vi kunne huske, fra tur-guidens snak et par dage forinden, gik vi tilbage til stationen. Og konstaterede, at træerne voksede endnu ikke helt ind i himlen for så vidt angik vores færdigheder som subway-brugere. Når man har kørt sit togkort igennem automaten og skal gennem karrusel-lågen ind til perronen, så skal man altså ville det. Ellers kommer der en indefra og vil ud, og så mister man sit klip. Donnaen tøvede, og så gjorde jeg det samme, og ud kom passagerne fra det netop stoppede tog. Resultat: tabt tur og 'flade' togkort. De lod sig dog hurtigt 'tanke op' igen, og så havde vi lært det.\nDet kunne ikke spolere vores gode humør. Lidt senere, mens vi sad på en bænk, og jeg prøvede at få mit bykort, både det indre og det, jeg havde i hånden, til at vende rigtigt, var der en venlig ældre herre, som komplimenterede mit engelske, da han absolut måtte vide, hvor vi dog var fra med vores særprægede indbyrdes sprog. At få at vide, at man taler som en indfødt new yorker er jo skønt. Og at rosen straks resulterede i nedsmeltning af sprogcentret, så resten af samtalen kom til at lyde som en dårlig Kim Larsen-parodi, vælger jeg at se helt bort fra ...\nVi fandt Empire State Building, og vi nød udsigten, som den dag var rigtig god. I modsætning til da vi et par dage før var oppe i Top of the Rock i regnvejr.\nVel nede igen var det, der sprang Donnaen mest i øjnene, de mange jøder. Især de ortodokse med deres lange sorte frakker, særprægede hatte og ikke mindst slangekrøller fik Donnaens øjenbryn i vejret. Alle frokostrestauranterne i området gjorde også meget ud af at skilte med kosher mad. Det betød jo ikke noget for os, men nu kan vi sige, at vi har spist kosher pizza.\nBagefter kunne vi jo passende shoppe lidt. Macy's lå lige ved siden af. Der var nu ikke noget, der tiltalte Donnaen. Andre butikker var mere spændende. Og da klokken var cirka halv tre, nåede vi frem til Times Square. Som Donnaen næsten syntes, hun kendte, fordi hun havde set den, altså pladsen, firkanten, the Square på så mange film og i så mange serier, at den virkede som et sted, hun havde været før. Næsten altså.\nOg mens Donnaen havde øjne så store som tekopper, nærmede vi os det magiske sted; the TKTS ticket booth med billige billetter til aftenens ikke-udsolgte Broadway-forestillinger. Jeg havde håbet på, men ikke turdet love Donnaen en tur i teatret på Broadway. Men nu stod vi der, og tiden passede perfekt i forhold til billet-bodens åbning klokken tre. Køen var lang, men ikke endeløs, og der var flere gode forestillinger at vælge mellem, så vi kunne have både en plan B og en plan C, hvis vi ikke kunne få de ønskede billetter.\nMen det kunne vi. Så om aftenen troppede vi op til Annie, The Musical, der spillede i Palace Theatre, lige ud til Times Square. Vi var enige om, at vi ikke kunne nå at spise rigtig aftensmad, så vi snuppede en sandwich fra en kiosk. Og så sad vi der på Times Square og gumlede sandwiches og kiggede på folk og lysreklamer.\nLige til Donnaen ikke kunne holde det ud et sekund længere. Nu skulle vi altså gå ind. Der var et kæmpe mylder af mennesker, men det gik alligevel ganske gnidningsfrit at komme ind og finde vores pladser. Som ikke var bag en stolpe eller på anden måde usædvanlig dårlig, som moderen i et forbigående øjebliks anfald af pessimisme havde forestillet sig. Tværtimod var vores pladser overraskende gode. Ganske vist ude til siden, men så passende langt tilbage, at det ikke gjorde noget. Og - oh mirakel - skråt ud til en gang, så Donnaen havde fuldstændig frit udsyn fra sin plads, og jeg næsten lige så god udsigt.\nForestillingen om den lille forældreløse Annie var supergod. Der blev sunget og danset og spillet skuespil, så det var en fryd. Antallet af medvirkende stort, kulisserne overdådige. Vi var tydeligvis på Broadway og ikke til en skrabet forestilling på et dansk provinsteater (ikke, at der er noget galt med det, men altså). Ekstra spændende var det selvfølgelig at se en forestilling om New York i selveste New York. Og så var publikum meget veloplagt, klappede, hujede og piftede, så det var en fornøjelse.\nDonnaen var totalt opslugt. Kunne jeg se, når jeg en gang i mellem selv havde tid til at skæve til hende. Så vi var helt høje på gode oplevelser, da vi igen forlod teatret og kom ud i mylderet på Times Square.\nOg hvilket mylder! Alle Broadways teatre havde tilsyneladende lukket publikum ud samtidig. Donnaen syntes, det var lidt voldsomt, men stemningen var god, vejret behageligt, og det var bare at følge med strømmen til den nærmeste subway-station.\nHer skulle det så vise sig, at 'vores' tog-linie var lukket. Med perron og det hele. Og vi fulgte så med mylderet gennem lange gange til en anden perron med andre linier. Vi missede et enkelt tog, da moderen først lige skulle konsultere sit kort for at sikre sig, at vi var på rette vej. Det var vi, og så endte vi med at sidde i toget lige over for vores naboer fra teatret, en pige og hendes bedstemor. Der genkendte os lige så vel, som vi genkendte dem. Og så snakkede vi lidt med dem, ind til de skulle af efter cirka halvt så mange stop som os. Ret hyggeligt faktisk.\nNæste dag skulle vi desværre allerede hjem. Det kom vi også, selv om det tog lidt længere tid end beregnet.\nMalere på Brooklyn Bridge.\nIndsendt af Fruen i Midten kl. 14.38 10 kommentarer: Links til dette indlæg\nEfter at have brugt en stor del af lørdagen i et hjørne af Rold Skov, hvor Gemalen kørte MTB-O-løb, tilbragte Donnaen og jeg hele søndagen på den hjemlige matrikel, mens Gemalen var afsted igen.\nDonnaen ordnede sine lektier, og jeg gik ud i den have, som jeg mente at kunne erindre, skulle befinde bag ved huset.\nJeg har stort set ikke været i haven i to måneder. Og med mindre jeg bliver nødt til at slå græs helt frem til jul, bliver der også tale om absolut bundrekord i antal gange, jeg har slået græsplænen i denne sæson.\nSidste gang jeg slog græs - for tre uger siden efter en pause på fem uger - var plænen ved at springe i skov. Bogstavelig talt. Græsset var kun vokset i den nederste trediedel af plænen. På de resterende to-trediedele var der i stedet kommet rigtigt mange bævreasp-skud. Det er naboens træer, der sender deres rødder afsted i susende fart. Så længe græsset bliver slået tit nok, er det ikke et problem, men så snart jeg vender ryggen til, står der en fin ny skov, næste gang jeg kigger.\nSå slemt var det ikke denne gang. Med skoven. Græsset var til gengæld groet pænt meget. Der var også kommet et par små svampe. En mere svampekyndig end jeg havde nok gjort sig den ulejlighed at undersøge, om det var champignon. Men ikke jeg. Iøvrigt er der jo ikke meget mad i to svampe, så de fik en tur i plæneklipperen, og så duftede der fint af champignon bagefter. Syntes jeg. Måske lugter alle svampe bare ens?\nDer var også en stor tidsel. Ikke stor i højden. Kun fem centimeter. Eller måske syv. Men stor som en middagstallerken i omkreds. Den er der endnu. For jeg kørte udenom og vil nu lade den stå for at se, hvor stor den bliver inden vinter. Og så skal jeg helst huske at få den fjernet, inden den sender en million frø ud i retning af mit staudebed.\nDér er nemlig frø nok. Lupiner, morgenfruer, valmuer og lampepudsere smider så mange frø, at det er lige ved at blive for meget af det gode. Selv om jeg vældig godt kan lide dem alle sammen - det er jo mig selv, der har sået eller plantet dem i første omgang - så vil jeg også gerne have plads til andre planter.\nFor eksempel til min hortensia, selv om den er lidt fjollet og prøver at begå selvmord flere gange i løbet af et år. Først døde den næsten, da den nåede at skyde, inden den sidste onde frost satte ind i senvinteren. Derefter så den helt og aldeles tørke-død ud, da vi kom hjem fra sommerferie. Efter et par uger, hvor jeg havde været for sløv til at grave den op, begyndte den at skyde igen. Og nu ser den egentlig meget godt ud. Mage til vægelsindet plante skal man lede længe efter.\nMen hvor er forresten mine tre fine riddersporer blevet af? Dem, jeg plantede i dette forår. Og hvis særheder jeg derfor ikke kender. Gemmer de sig blot, eller er de visnet helt væk. Og er det i så fald bare, hvad man kan forvente af riddersporer, eller er det et tarveligt kollektivt selvmord?\nSå kom jeg ikke længere med hverken havearbejde eller -overvejelser. Det blæste så meget, at parasollen væltede, og jeg blev træt af at opholde mig ude. Gemalen kom hjem og lagde parasollen på plads i skuret. Hvilket var fint, for den var knastør, og det ville den ikke have været nu, efter det plaskregnede det meste af mandagen.\nMen også lidt trist, at den kom ind, for det er også et udtryk for, at der næppe er brug for den mere i år.\nTidsel i Fruens have.\nIndsendt af Fruen i Midten kl. 09.15 16 kommentarer: Links til dette indlæg\nVi var til forældremøde i aftes.\nDet var ikke uhyggeligt. Det var næsten hyggeligt. Kun 'næsten' fordi Donnaen går i en sammenbragt klasse, hvor forældrene kun i beskedent omfang kender hinanden, og derfor er hyggeniveauet bare lavere.\nMen altså, lærerne var helt generelt godt tilfredse med klassens unger. Og alle glæder sig til den forestående tur til Berlin. Det bliver så spændende, så spændende.\nInden klasse-forældremødet var der samlet orienteringsmøde for alle 8.klassernes forældre. Hvor en kommunal UU-vejleder fortalte om vejledningsforløbet i forbindelse med ungdomsuddannelserne.\nOg det var uhyggeligt.\nFor det første føles det temmelig uhyggeligt, at vi må se i øjnene, at Donnaen ikke længere bare er en lille tulle. At hun er blevet stor og ret så teenage-agtig i sin opførsel er ikke forbigået vores opmærksomhed, men derfra og så til at skulle til at forholde sig til, hvad hun skal efter grundskolen, er der rigtig langt. I mit hoved. Knapt så langt i virkeligheden.\nFor det andet er det ret uhyggeligt så bureaukratisk, så detaljeorienteret, så tidskrævende processen er. Der skal orienteres og vejledes, skrives op - og ned, ønskes og vælges, udfyldes skemaer og lægges planer, og følges op og rettes til. Og og. Jeg bliver helt træt på forhånd.\nDet er jo fint, at man i den grad har styr på de store unger, så der ikke er nogen, der falder gennem systemets masker og ikke rigtig får begyndt på noget som helst efter 9. eller 10. klasse. Men behøver man at gøre det til en videnskab? Og hvad nu hvis man ikke lige kan finde sin drømme-uddannelse eller -job i en eneste kasse i et eneste skema, er man så på forhånd dømt ude? Det var nemlig sådan, at vi blev præsenteret for fine power points med mulighederne her i kommunen. Samt lidt henvisninger til uddannelsesmuligheder i nærmeste udland (læs: Aarhus). Det føltes lidt 'take it or tab det, vi opererer ikke med andre muligheder'. Noget, der faldt meget lidt i tråd med den kække indgangsreplik om, hvor vigtigt det var, at de unge bliver gjort bekendt med alle deres muligheder ...\nAllerværst, allermest uhyggeligt var det dog, at den gode UU-vejleder tilsyneladende kom direkte fra en session, hvor hun var blevet udsat for et massivt overload af regeringsfabrikerede holdninger med dertil hørende retorik og one-linere. Det hele drejede sig om, hvor evigt saliggørende erhvervsuddannelserne er, og vi sad tilbage med næsten dårlig samvittighed over, at Donnaen ikke overvejer at blive hverken mekaniker eller maler.\nOg det er jo ikke, fordi jeg har noget imod erhvervsuddannelserne. Flertallet af medarbejderne i Verdensfirmaet har en erhvervsuddannelse som ballast. Jeg har tidligere selv arbejdet på en teknisk skole, og jeg har den største respekt for disse uddannelser. Som så mange andre mener jeg faktisk også, at samfundet som sådan har satset forkert ved bevidstløst at sende så mange i gymnasiet. Men derfor behøver man jo ikke at vende 180 grader og sætte alle de gymnasiale uddannelser i skammekrogen.\nGemalen og jeg skubbede lidt til hinanden og rullede med øjnene. Og da vi kom hjem og skulle aflægge referat, prøvede vi at nedtone vores indtryk en lille smule. Det er jo meningen, at Donnaen skal til vejledningsmøde og i en eller anden udstrækning samarbejde med denne UU-vejleder, så kunne vi nu undgå at gøre Donnaen alt for negativ på forhånd, var det nok smartest. Men da Donnaen kom hjem fra skole idag, kunne hun fortælle, at andres forældre havde været ved at udvandre i protest, så det kan godt blive en kamp at få både Donnaen og hendes kammerater til at møde op med ja-hatten på.\nHvilket er træls.\nOg også ret uhyggeligt. For det er jo for pokker deres fremtid, det handler om.\nIndsendt af Fruen i Midten kl. 22.46 23 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Donnaen, Familie-liv, Gement brok, Små og store tanker\nDet har været en rigtig dejlig, kedelig weekend.\nLige sådan en, vi trængte til.\nHvor der skete absolut ingenting. På den gode måde.\nVi tullede bare rundt og ordnede lidt af dit og dat.\nVaskede og strøg. Støvsugede og vaskede gulve. Og så videre. Men nåede ikke at slå græsset, før det begyndte at regne.\nGemalen har ordnet holderen til bruseren. Og skruet lidt på sine cykler. Faktisk også på min, der i den sidste tid har knirket faretruende. Han har cyklet. Og set på andre, der cyklede. Vueltaen kræver hans tilstedeværelse. På sofaen.\nDonnaen har læst lektier og udarbejdet en madplan for september. Altså minus den uge, hvor hun er i Berlin med klassen. For der må vi klare os selv, siger hun. Bagefter støvsugede hun. Og læste lidt flere lektier.\nOg da Donnaen gerne vil have lidt hjælp til både det ene og det andet, og iøvrigt opfatter sine forældre som omvandrende opslagsværker, så blev vi virkelig testet. For hvordan var det nu lige med 2. Verdenskrig, og hvad hulan er begyndelseskomma? Hvordan får man skrevet mindst ti sætninger på tysk om sin sommerferie. Heraf fem konstruktioner med før nutid. Ich bin in Polen und Deutschland gewesen. Jawohl, men så mangler der stadig fire sætninger. Ach, du lieber ...\nFor ikke at tale om den helt store udfordring; en hel række spørgsmål til det periodiske system. Det krævede en indsats, for Donnaen har ingen umiddelbare planer om at gå i Einsteins fodspor, og moderen har altså ikke ret meget paratviden at gøre godt med, når det gælder ædle luftarter, halogener og andet godt fra samme skuffe.\nSå der måtte læses. Langhåret tekst. I rå mængder.\nFaktisk synes jeg, at det er ret meget, der kræves. Så vidt jeg husker, blev jeg først selv introduceret for det periodiske system i gymnasiet.\nMåske husker jeg forkert. Men når jeg tænker på det periodiske system, så er det Svend, der underviste i kemi i gymnasiet, jeg tænker på. Og ikke Jensen-tak fra folkeskolen. Ja, han hed altså ikke Jensen-tak, men det var det, han sagde, hvis vi vovede at tiltale ham med fornavn. Han var lidt gammeldags. Ikke Svend, men Jensen-tak og ville ikke kaldes ved fornavn. Eller måske syntes han bare, det var træls at hedde Frede, når han skulle undervise os unger, der alle havde siddet klistret til DRs monopol-skærm og set Sørøver Sally og skrålet med på sangen 'Jeg går og hedder Frede'.\nOg sådan gik det til, da Fruen skulle hjælpe Donnaen med det periodiske system, men i stedet endte med at nynne om frikadeller og sodavand med brus.\nFredes bedste ven, Sørøver Sally.\nIndsendt af Fruen i Midten kl. 22.39 14 kommentarer: Links til dette indlæg


Xbus - Wikipedia, den frie encyklopædi\nLinje 925X på Havnegade i Aarhus.\nX Bus er et system af ekspresbusser i Jylland, der særligt sørger for forbindelse mellem byer, der ikke umiddelbart er forbundet af tognettet. X Busserne kører gerne over lange afstande med få stop, fortrinsvist i større byer, hvilket minimerer rejsetiden. X Busserne bruges bl.a. meget af unge, der i weekenderne rejser mellem studiested og hjemby.\nX Bus består pr. 2020 af 16 forskellige direkte ruter med få stop. Ruterne identificeres af et trecifret nummer, der starter med 9 (mellem 900 og 980) og efterfølges af X. Rutenettet er opbygget med Vejle, Viborg og Aalborg som knudepunkter, hvor mange ruter mødes. Busserne kendes ved deres karakteristiske lyseblå farve. Der gælder de sædvanlige takster, og X Busserne kan derfor benyttes i flæng med de almindelige busser. I større byer kan der dog være bestemmelser om, at X Busserne ikke må benyttes til lokale rejser indenfor disse.\nX Bus drives af de tre regionale trafikselskaber Nordjyllands Trafikselskab, Midttrafik og Sydtrafik.\n3 Nedlagte ruter\nX Busserne kan kendes på det lyseblå design og de store hvide X'er.\nForløberen for X Busserne var E-busserne, der blev indført 2. juni 1991 af trafikselskaberne i de dengang syv jyske amter. Baggrunden var en reform af DSBs InterCity-system, og at private vognmænd havde planer om et fjernbusnet. Til at begynde med var der 19 ruter i et sammenhængende net, der forbandt de større byer over det meste af Jylland. Blandt andet fungerede Vejle, Viborg, Aarhus og Aalborg som knudepunkter. Systemet blev oprindeligt kaldt for E-Bus/Weekend, idet princippet var at der kørtes fredag eftermiddag og aften. Det forhindrede dog ikke, at en del af ruterne også kørte på hverdage. De enkelte ruter havde et E bagpå linjenummeret, hvilket i forvejen kendtes fra ekspresbusserne i Nordjylland og i HT-området. Takstsystemerne var dem de enkelte trafikselskabet benyttede. Ruterne krydsede højst en amtsgrænse undervejs, da mere ellers ville have krævet tilladelse fra Persontrafikrådet.\nVed køreplansskiftet i maj 1992 blev systemet udvidet til 24 ruter, og samtidig fik næsten alle ruter 900-numre. Desuden var der nu mere kørsel på hverdage end i weekenden. Ruternes længde varierede fra 38 til 163 km, idet en gennemsnitlig passager rejste ca. 32 km. Ifølge en rapport fra Trafikministeriet gav 13 ruter overskud, syv underskud og fire var neutrale. Der blev benyttet ca. 75 busser, hvoraf en del havde ekstra komfort. En del af busserne kørte dog også på almindelige ruter, og det vurderedes at det reelle behov for E-busserne var på ca. 40 busser. I øvrigt bemærkedes at passagerne overvejende benyttede E-busserne som et uafhængigt system i stedet for som tilbringer til InterCitytogene.\n29. oktober 1995 blev E-busserne erstattet af X Busserne. Mange af ruterne var dog de samme, der bare fik et X bagpå linjenumrene i stedet for et E. Fra starten var der 20 ruter, heraf fem weekend-ruter. Grundprincippet var fortsat kørsel med komfortable busser og med færre stop undervejs end de almindelige busruter. Et nyt tiltag var dog, at busserne som udgangspunkt var malet lyseblå og med store hvide X'er på siderne og fronten. En anden forskel var, at Ribe Amt ikke længere var med i samarbejdet og Ringkøbing Amt kun delvist. De øvrige amter kunne til gengæld glæde sig over, at passagertallet steg med ca. 40 % i løbet af det første år som følge af køreplansudvidelser og en vellykket reklamekampagne.\nFra 1. oktober 2001 til 23. marts 2002 blev der gjort forsøg med X Busser på Bornholm. Der blev kørt to gange om morgenen i hver retning på en rute fra Allinge via Rønne til Nexø.\nI en årrække omfattede Xbussamarbejdet desuden linje 980 fra Aalborg via Herning til Esbjerg, der blev drevet af Thinggaard Busser under navnet Thinggaard Express. Da samarbejdet mellem Thinggaard og trafikselskaberne ophørte, blev linjen ændret til en privat linje med samme nummer fra 29. juni 2020 men kun mellem Aalborg og Herning.\nStatus pr. 27. juni 2021.\nVejle – Kolding – Christiansfeld – Haderslev – Aabenraa – Sønderborg Sydtrafik\nAarhus Rutebilstation – Skanderborg – Horsens – Billund Lufthavn Midttrafik / Sydtrafik På enkelte afgange om natten køres via Vejle.\nAarhus Rutebilstation – Randers Midttrafik Nedlægges 8. august 2021.\nAarhus Hovedbanegård – Aarhus Lufthavn Midttrafik Kørsel i tilslutning til flyafgange og -ankomster.\n(Holstebro) – Viborg – Randers Midttrafik Holstebro kun enkelte afgange mandag-fredag og alle søndag. Linjen kører ikke om lørdagen.\nViborg – Skive – Nykøbing Mors – Thisted Nordjyllands Trafikselskab / Midttrafik\nEsbjerg – Grindsted – Billund Lufthavn – Billund Sydtrafik\nAalborg – Nibe – Løgstør – (Ranum – Rønbjerg) Nordjyllands Trafikselskab Ranum og Rønbjerg kun nogle afgange på hverdage og alle i weekender.\nAalborg – Aars – Farsø – (Skive – Holstebro) Nordjyllands Trafikselskab Skive og Holstebro kun enkelte afgange.\nViborg – Karup – Herning Midttrafik\nHadsund – Terndrup – Aalborg – Mariager Nordjyllands Trafikselskab\nSilkeborg – Viborg – Aalborg Midttrafik / Nordjyllands Trafikselskab\nAalborg – Fjerritslev – Thisted – (Nykøbing Mors) Nordjyllands Trafikselskab Thisted - Nykøbing Mors kun enkelte afgange, ellers forbindelse med linje 940X.\nAalborg – Aabybro – Pandrup – Løkken Nordjyllands Trafikselskab Kun mandag-fredag\nAalborg – Sæby – Frederikshavn Nordjyllands Trafikselskab\nAalborg – Hjallerup – Dronninglund – Asaa Nordjyllands Trafikselskab Kun mandag-fredag.\nNedlagte ruter[redigér | redigér wikikode]\n26. juni 2017 Aarhus Universitet – Skejby Sygehus – Harlev – Skovby – Silkeborg Vest Kun en afgang i hver retning og kun mandag-fredag. Om morgenen kørtes til Aarhus Universitet og om eftermiddagen til Silkeborg Vest.\n26. juni 2017 Aarhus – Silkeborg – Billund Lufthavn – (Legoland) Legoland kun i weekenderne.\n27. juni 2021. Silkeborg – Galten – Aarhus Rutebilstation – (Aarhus Universitetshospital) Kun i myldretiderne. Aarhus Universitetshospital kun en afgang.\n30. juni 2019 Viborg – Hammel – Aarhus Rutebilstation Mandag-torsdag kun en afgang om dagen fra Viborg til Aarhus og ingen modsat.\n27. juni 2021. Esbjerg – Ribe – Toftlund – Aabenraa\n30. juni 2019 Viborg – Hjøllund – Tørring – Vejle\n27. juni 2021. Ringkøbing – Herning – Silkeborg – Aarhus Rutebilstation\n29. juni 2020 (Frederikshavn – Sæby) – Aalborg – Viborg – Herning – (Grindsted - Esbjerg) Frederikshavn - Aalborg betjentes kun af en afgang fra Frederikshavn. Kun enkelte afgange mellem Herning og Esbjerg.\nWikimedia Commons har flere filer relateret til Xbus\nXbus hos Nordjyllands Trafikselskab\nXbus hos Midttrafik\n^ a b E-bus/Jylland - og lidt om Danbus og IC-busserne af Thomas de Laine. Myldretid, 9. august 2002.\n^ X-Bus. Her, der og alle vegne - nu også på Myldretid! af Thomas de Laine. Myldretid, 9. august 2002.\n^ Forsøg med X-Busser stopper, Busfronten 163/2002, s. 4.\n^ a b Køreplan for rute 980, Nordjyllands Trafikselskab. Besøgt 29. juni 2020.\n^ a b c Køreplaner X Busser, Midttrafik. Besøgt 29. maj 2021.\n^ a b Region Midtjyllands besparelser på kollektiv trafik, Midttrafik. Besøgt 30. juni 2019.\n^ Nye køreplaner, Sydttrafik. Besøgt 29. maj 2021.\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Xbus&oldid=10802709"\nDenne side blev senest ændret den 28. juni 2021 kl. 16:57.


Pneumothorax – Podcasten Tæt på\nEn sammenklappet lunge kom som et kæmpe chok første gang da det skete i rolig tilstand. Det er et mysterie. Et mysteri som ingen læger kan løse. Efterfølgende oplever jeg at få en sammenklappet lunge 4 gange.\nKollapset højre lunge 4 gange.\n– 2013 – 11 dages indlæggelse, 2 dræn\n– 2016 – 4 dages indlæggelse, 1 dræn\n– 2021 – 4 dages indlæggelse, 1 dræn / sug\n– 2021 – 2 dages indlæggelse, 1 dræn / sug\nFor hver gang min lunge har været sammenklappet har jeg klaret det bedre for hver gang. Dog er uvisheden om hvorfor det sker, det der fylder mest. Det skaber utryghed og en masse bekymringer.\nJeg har tit tænkt, gad vide om det sker igen? Jeg mærker til arvvævet i dagligdagen og bliver derfor mindet om det i dagligdagen.\nJeg har derfor arbejdet rigtig meget med min psyke omkring det. Jeg skal opereres i efteråret 2021 for at mindske chancen for at lungen klapper sammen igen!! Det giver mig mere ro og accept for min situation som lunge patient.\nI 2013 da Pernille skal til at i seng føler hun at hun får en lammer indvendigt i lungen – hun går i seng og inden hun ved af det så befandt hun sig næste dag på Kolding Sygehus med et dræn. Hun endte med en indlæggelse på 11 dage. Tilstanden gik i sig selv. Men det er desværre sket flere gange siden da og vi skal høre om hvordan man lever med uvisheden og de spontane indlæggelser.\nVi skal også høre om hvordan Pernilles hverdag ser ud i dag og jeg skal også høre hende om der er nogle ting hun ikke kan. Pernille skal også snart ind og have lavet et indgreb som skal være med til at afhjælpe at det sker igen og det skal vi også høre lidt om.\nHvad er Pneumothorax\nPneumothorax også kaldet lungekollaps opstår når der kommer luft i brysthulen. Lungeklapper altså sammen fordi der er kommet et hul i lungehinden. Det er ikke unormalt at personer der indgår i f.eks. trafikuheld kan opleve at få pneumothorax. Der ses også en øget tendens til pneumothorax hos personer som ryger.\nPersonen som oplever Pneumothorax vil ofte opleve stikkende brystsmerter og åndenød.\nIfht behandlingen af pneumothorax, så ved de milde tilfælde ser man faktisk at lungen folder sig selv ud og der ikke kræves anden behandlingen.\nMen ved større sammenklapninger anlægges der et dræn som kan sørge for at luften kan fjernes fra brysthulen og til sidst kan lungen folde sig ud igen.\nHvor mange rammer det?\nLungekollaps sker hos cirka 1 ud af 10.000 personer


Er du sygeplejerske og brænder du for vejledning og uddannelse?\nVil du medvirke til at flere sygeplejestuderende vælger en karriere i Ortopædkirurgien? Og kunne du tænke dig at introducere studerende til spændende og komplekse behandlingsforløb? Så har vi en stilling som klinisk vejleder på Ortopædkirurgisk Afsnit O2.\nVi leder lige nu efter vores nye kollega, der kan varetage funktionen som klinisk vejleder på Ortopædkirurgisk Afsnit O2. Hvis du synes det kunne være spændende at kombinere patientarbejde med uddannelse af sygeplejestuderende, så vil vi meget gerne høre fra dig.\nOrtopædkirurgisk Afsnit O2 er det største akutte ortopædkirurgiske sengeafsnit i Region Nordjylland, og vi varetager behandling og pleje af patienter indenfor de ortopædkirurgiske fagområder; traume, ryg, børn og sår/amputation. 85 % af patienterne som indlægges på Afsnit O2 er akut indlagt, primært gennem skadestuen. Øvrige indlæggelser er elektive og omfatter højt specialiseret ortopædkirurgisk kirurgi. Vi har et stort patientflow, alsidige patientforløb og mangeartede sygeplejefaglige opgaver.\nVi organiserer os til dagligt i teams fordelt i de fire fagområder; traume, ryg, børn og sår/amputation. Du vil blive tilknyttet ét primært fagområde efter endt oplæring, hvormed der er mulighed for et bredt fagligt fundament indenfor det ortopædkirurgiske speciale og på specialistniveau. Derudover arbejder vi tæt sammen med Ortopædkirurgisk Afsnit O1 samt de øvrige ortopædkirurgiske afsnit i Region Nordjylland – Farsø O4, Frederikshavn OK3, Hjørring 109 og Thisted K3.\nI personalegruppen møder du gode engagerede kolleger, som også kan lide at mødes udenfor arbejdstiden.\nVi er et team af kliniske vejledere i Afsnit O2, som varetager den kliniske uddannelse af sygeplejestuderende på 1., 2., og 6. semester. Som klinisk vejleder får du, udover de sygeplejefaglige opgaver, ansvar for nogle sygeplejestuderende i afsnittet. Du bliver dermed ansvarlig for at tilrettelægge de studerendes læring i klinisk praksis og hjælpe dem til at reflektere over praksis, opgaver og procedurer i Ortopædkirurgien, således de bliver dygtige kommende kolleger. Samtidig får du en afgørende betydning for at de studerende får et indblik i hvad vi i det ortopædkirurgiske speciale kan tilbyde af spændende opgaver og muligheder.\nOpgaverne som klinisk vejleder er mangeartede, men du vil bl.a. få til opgave at:\nSørge for at de studerende får vejledning og evaluering i henhold til patientforløbene i specialet og ud fra modellen Fundamental Of Care (FOC)\nAfholde obligatoriske studiesamtaler med de studerende jf. semesterbeskrivelserne\nVejlede og følge op på de studerendes studieplan\nSikre at de uddannelsesmæssige krav formuleret i studieordningen og semesterbeskrivelserne efterkommes\nMedvirke til udviklingen af læringsmiljøet i Afsnit O2\nDeltage i implementering af pædagogiske tiltag for de studerende\nHar erfaring inden for det ortopædkirurgiske speciale, eller har lyst til at få det\nHar gennemført modulet som klinisk vejleder i sundhedsfaglige professionsuddannelser og gerne erfaring fra en lignende stilling\nHar pædagogisk indsigt og gode samarbejdsevner\nBidrager positivt til et godt og udviklende studie-og læringsmiljø\nHar evne til at strukturere opgaver og være selvledende\nEn tydelig sygeplejefaglig ledelse med plads til faglig udvikling, uddannelse og læring\nRammer hvor funktionen som klinisk vejleder prioriteres\nEt inspirerende lærings-og udviklingsmiljø med plads til nytænkning\nAt arbejde selvstændigt med uddannelse\nDeltage i temadage og erfaringsudvekslingsmøder for kliniske vejledere på Aalborg Universitetshospital\nEn arbejdsplads, hvor det sociale arbejdsmiljø prioriteres højt\nStillingen er på 37 timer/uge med ca. 6-8 vagter på 4 uger og arbejdsweekend hver 3. uge.\nMarlene Hanghøj Weidanz\nSygeplejerske ved Sexologisk Center, Aalborg Universitetshospital


Staudefeen: Sensommer juveler\n*** torsdag, september 13, 2012\nMette 13. september 2012 kl. 20.13\nÅh der er mange lækre billeder i det indlæg. Jeg havde den stokrose også og den stod SÅ fint en sommer - men den vendte aldrig tilbage - den er ellers så smuk - den ville gøre sig godt med min bordeaux solsikke og dahlia Arabian night - men ak, den kom kun den ene sommer... Troede ellers stokroser som udgangspunkt var stauder...\nOg mamelukærme er og bliver en rigtig darling!Så smuk en sommerblomst :)\nFru Friis 13. september 2012 kl. 20.41\nSkønne sensommer blomster du viser, der er nok at tage af...\nJeg købte hos dig sidste år (tror jeg) en asters med mørkt løv og små lyse blomster. Den blomstrer ikke endnu, men den stortrives, så jeg har netop gået i haven og besluttet at den måtte deles så den nu kan stå på begge sider af en havebænk.\nDe lyserøde mamelukærmer du viser er da henrivende, hvis du vil bytte frø med en kridhvid, siger du bare til. Den har jeg været voldsomt begejstret for denne sommer, netop fordi den blomstrer i et væk og er stor og frodig.\nsensommer-flor-hilsner fra fru friis :o)\nPS. Og tillykke med din helle-vandsten, de er utrolig søde.\nFru Friis 13. september 2012 kl. 20.43\nknock-knock.... jeg glemte at spørge om noget... Hvorfor bliver mine stokroser så triste at se på, specielt bladene som visner og falder af. Det er dog som om at det mest er de første blade der bliver trælse, dem der kommer sent på sommeren står flot. Men det ser da lidt fjollet ud med de lange blomsterstande uden blade...\nVilmantas 13. september 2012 kl. 21.13\naj hvor mange flotte blomster. Men jeg holde øjne med flerårig solsikke Meteor ;) Den er rigtig smuk.\nGitte H 13. september 2012 kl. 21.50\nDu milde et fantastisk blomster flor :-)\nJeg har haft 'Lilac Frost' i en krukke i mange år. Det skulle være den mest hårdføre penstemon.\nHøneballehaven 13. september 2012 kl. 22.19\nJeg har også Penstemon, denne hedder Raven, og den har blomstret i 2 mdr. nu, ja den gør det stadig med en enkelt stængel. Den er meget smuk. Den var ikke dyr, så den kan godt bare være en sommerblomst, men jeg håber alligevel, at den overlever.\nAsters ja jeg er en af dem, der skælder ud på dem. Mine er ikke nemme at dele og slet ikke nemme at slippe af med. De har bredt sig ud over hele mit staudebed, som vi gravede igennem sidste år, da forsøgte vi at fjerne hver eneste lille stængel, alligevel er der nogen igen i år.\nAchillea 13. september 2012 kl. 22.33\nHvor dejligt at høre, at du har fået fuld valuta for pengene med mamelukærmen 'Pink Blush' - den er bare SÅ lækker. Jeg har næsten lyst til at spise den ;-)\nJeg har lidt forskellige asters - med svingende succes. Én skilte jeg mig af med i foråret, da den tre år i træk ikke nåede at blomstre. En anden ryger vist her i efteråret ... den er så sød, men bliver for høj og vælter rundt til alle sider og er svært at holde på sin plads, så den i det mindste kunne støttes med et staudestativ. Heldigvis har jeg også andre fine asters, der opfører sig som det forventes af dem :)\nGitte 14. september 2012 kl. 08.24\nJeg har også købt høstasters som blomstrer nu, jeg binder dem til en pind da de ellers vælter. September er en skøn måned, og der er stadig mange skønne planter i haven. Har fået byttet mig til frø af solsikker som jeg skal have sået til foråret.\nMamelukærmerne er så skønne.\nStaudefeen 14. september 2012 kl. 08.39\nMette, ja, det var da underligt med din stokrose, men den er jo egentlig toårig, selvom man betragter den som en staude, hvilket den også næsten altid opfører sig som. Min mor og far har i hvert fald haft stokroser det samme sted år efter år (ikke selvsåede). Man kan altid sikre sig, at den kommer igen ved at klippe blomsterstanden af, når den er ved at nedvisne (som med alle to-årige).\nFru Friis, mon ikke det har været 'Lady in Black', du købte. Det tror jeg næsten. Min egen er også blevet ekstrem stor i år, og jeg nyder meget det mørke løv.\nJeg vil meget gerne bytte frø med en hvid mamelukærme. Vi må lige huske hinanden på det senere i år :-)\nTak, ja, Helles sten er vidunderlige. Jeg har også fået en special designet med mit logo på (Staudefeen), som ligger i karnappen til det nye drivhus, som jeg netop er ved at få sat op af Drivhussnedkeren.\nStokroser får let rust - er det mon det, dine planter får. Mine står ret fugtigt på trods af sandjorden (der bliver vandet en del i det område), og de stortrives.\nVilmantas, ja, Meteor er dejlig - købte den til plantemarkedet i Kiekeberg i Hamburg.\nGitte H., det lyder da dejligt med Lilac Frost - tak for info :-)\nLisbeth, jeg har godt set din Raven på din blog - den er smuk. Jeg har selv haft adskillige Penstemon, der har overvintret flere år, men nogle er også gået ud efter 2-3 år.\nJeg tænkte faktisk på dig, da jeg skrev om de asters - det er ikke engang løgn. Kan godt huske, at du skældte ud på dem ;-) Men du har ret i, at flere arter breder sig ret kraftigt.\nLotte, ja, 'Pink Blush' er virkelig lækker. Sikke en frodighed. Nogle af mine asters vælter også, kan jeg se, så de skal bindes op til næste år. Det er novae-angliae sorterne, men en anden der var i haven, da vi flyttede hertil, og som blev flyttet til køkkenhaven, hvor den voksede en meter, står stift og flot og vælter aldrig.\nGitte, ja, det er ofte en god idé at binde dem op. Jeg har også bundet 'Lady in Black', som jeg nævner ovenover for Fru Friis, op, da den ellers ville vælte totalt.\nHelle Nørby 14. september 2012 kl. 10.13\nUhh Marlene, nu frister du igen! Jeg skal nu lige have plantede de, var det mon ikke 30-35 stauder, jeg kom hjem med efter Birgittes havedag? Asters har ikke været en af mine favoritter, men de sidste jeg købte hos dig -nogle yndige lysblålilla nogle- har totalt smeltet mit hjerte!\nHmm, efterårscharme, jo så længe der er læ!\nStaudefeen 14. september 2012 kl. 10.17\njo, det var mange stauder, du fik med hjem i søndags :-) Og ja, det tager tid at plante dem.\nVar det ikke 'Asran', du fik sidste år? De breder sig ret hurtigt, men er så dejligt oprette og stive. Bliver heller ikke så høje.\nEr heller ikke vild med blæsten!\nBirgitte 14. september 2012 kl. 11.35\nHej. Tak for tipsene om de sentblomstrende stauder. Jeg kunne især godt lide skærmblomsterne. Det blomstrer lystigt i vores have, men det er som om, at nedvisningen så småt er begyndt, så jeg blev glad, da jeg læste dit indlæg.\nStaudefeen 15. september 2012 kl. 08.13\nja, jeg kan heller aldrig få nok af skærmblomster :-)\nSussi / Sussinghurst 14. september 2012 kl. 12.18\nJeg husker Asters som nogen der altid fik skimmel, er dine nye sorter som ikke er så modtagelige?\nStaudefeen 15. september 2012 kl. 08.14\ndet er rigtigt, at man ofte siger, at asters får skimmel. Jeg er dog ikke ude for det i min have - ved nogen af arterne/sorterne, og jeg har endda sandjord. Pudeasters - aster dumosus - kan ikke tåle for tør jord, for så får de let meldug - siger man. Mine står nemlig - igen - i ret tør jord, og de er helt mørkegrønne lige nu :-)\nRuben 14. september 2012 kl. 16.50\nOj, oj, oj vad det blommar hos dig! Jag trodde att det började bli överblommat i Danmark (eftersom ni ligger före oss), men det är kanske bara på våren det?\nStaudefeen 15. september 2012 kl. 08.16\nmener du, at det blomstrer før i Danmark end i Sverige?\nStaudefeen 15. september 2012 kl. 08.22\nNå, fik lige min mand til at hjælpe med oversættelsen - han taler ofte svensk i sit arbejde - og nu forstår jeg så, hvad du mener ;-) Jeg er faktisk ikke klar over, om stauderne (perennerne) afblomstrer før i Danmark. Er der nogen, som er klar over det?\nHavehygge 14. september 2012 kl. 16.58\nSikken et dejligt blomsterflor, du kan fremvise her. Jeg har ikke så mange sentblomstrende stauder og har aldrig tidligere haft asters i haven, men nu har jeg købt gyldenrisasters og Aster lateriflorus 'Cloé'. Jeg har fået at vide, at denne asters hurtigt bliver stor, men ved du, om det er én af dem, som breder sig meget?\nBåde den mørke stokrose og din 'Vanilla Ice' er skønne.\nStaudefeen 15. september 2012 kl. 08.17\njeg så godt, at du har købt gyldenrisasters hos Birgit. Tillykke med den, vil jeg gerne sige, for den er da helt suveræn :-)\nJa, Aster lateriflorus bliver meget hurtigt stor :-)\nM/S Design 17. september 2012 kl. 11.20\nDet var en varm fin gul på 'Meteor' men föredrar den vitgula som solrosen Vanilla Ice har.\nKatarina www.engronsida.blogspot.com 19. september 2012 kl. 11.50\nÅh så mycket fint! Väcker habegär, såklart. Ja, skulle nog "behöva" förstärka sensommarblomstret i trädgården... Tack för inspirationen!\nStaudefeen 19. september 2012 kl. 15.54\ntusind tak - håber, du finder nogle spændende sensommer stauder i Sverige :-)


Carly Rae Jepsens ‘Dedicated’ er det perfekte soundtrack til euforiske sommerforelskelser 'Dedicated' / Album\nCarly Rae Jepsens ‘Dedicated’ er det perfekte soundtrack til euforiske sommerforelskelser\nIndrømmet: Jeg tager stadig mig selv i at høre ‘Call Me Maybe’ for mit indre øre, hver gang jeg hører om den nu 33-årige canadier Carly Rae Jepsen. Men siden 2012 er der sket en del med Jepsens image, og særligt med 2015-albummet ‘Emotion’ lykkedes det hende at overbevise de fleste om, at hun er en seriøs medspiller på den internationale popscene. Dette slår hun endnu mere fast med sit fjerde album, det 15 numre lange ‘Dedicated’.\nLad mig sige med det samme, at hvis du elskede albummet ‘Kiss’ (2012) og det efterfølgende ‘Emotion’, så kommer du til at elske ‘Dedicated’. Men det er muligvis også et album, der kommer til at lokke flere lyttere ind i Carly Rae Jepsens popunivers. Der er nemlig skruet godt op for tillokkende disco- og 80’er-elementer i forhold til hendes tidligere udspil.\nI et interview med i-D Magazine har Jepsen fortalt, at ‘Dedicated’ oprindeligt skulle have været et »underspillet, ABBA-inspireret discoalbum, der var perfekt som soundtracket til rengøring«.\nAlbummet har hævet sig langt over den beskrivelse, men på flere numre kan man sagtens høre Jepsens intentioner om at bringe nostalgiske, glitrende disco-vibes ind i sin musik. Åbningsnummeret ‘Julien’ er en virkelig funky, dansabel sag, og den afdæmpede ‘Everything He Needs’ har en dekadent, pyntet lyd med bouncy synths og pirrende elklaver.\nDet er dog stadig Jepsens velkendte, højenergiske popbangers, der bliver kendetegnende for albummet, og som er ansvarlige for den smittende, euforiske energi, der kommer snigende nummer for nummer. Af disse er ‘Want You In My Room’, ‘Happy Not Knowing’ og de allerede udgivne singler ‘Now That I Found You’ og ‘Party For One’ virkelig nogle af de absolutte højdepunkter på ‘Dedicated’.\nUdover at være virkelig leveringsdygtig i synthdrevne, sommerlige pophymner, rummer ‘Dedicated’ også en håndfuld mere afdæmpede sange som ‘No Drug Like Me’, ‘The Sound’ og ‘Automatically In Love’, hvor et skrabet lydbillede og en stram synthbas former sangene.\nDet eneste nummer på ‘Dedicated’, der afviger fra den sædvanlige Carly Rae-lyd, er ‘Right Words Wrong Time’. Det lyder derimod så vanvittigt meget som Julia Michaels’ monsterhit ‘Issues’, at det næsten kun kan være en tilsigtet efterligning. Man kan nemt forestille sig sangen være en kæk kommentar til den quirky, formulariske popskabelon, der især regerede i 2017 og 2018, og de mange enslydende sangerinder a la Julia Michaels, Alessia Cara og Halsey, der næsten har bygget en karriere på at hviske og knirke ind i mikrofonen.\nI så fald demonstrerer Jepsen en legesyge og flabethed, der kun gør hende endnu mere interessant at følge. Hun er på mange måder en musikalsk underdog, der længe har kæmpet med at ryste det lidt for letbenede ‘Call Me Maybe’-renommé af sig, men hvad hun allerede antydede på ‘Emotion’, slår hun fast på ‘Dedicated’: Hun er en virkelig dygtig sangskriver, og hendes musikalske overblik er langt større end som så.\nSelv om det er interessant at dykke ned i Jepsens musikerskab og hendes underspillede talent, er det dog de latterligt catchy popsanges umiddelbarhed, der gør ‘Dedicated’ til så godt et album. Der er noget næsten dagdrømmende og verdensfjernt over Carly Rae Jepsens popunivers og den måde, hvorpå hvert nummer virker som endnu en dosis musikalsk eufori.\nDet er musik til filmiske øjeblikke, hvad enten det er sammen med andre eller alene. Sidste nummer, ‘Party For One’, indkapsler på den måde ‘Dedicated’s stemning perfekt; det er et album om fest, forløsning, kærlighed og de udmattende følelsesmæssige tømmermænd, der oftest følger med.\nCarly Rae Jepsens ‘Dedicated’ er et utroligt vellykket popalbum om fest, forløsning, kærlighed og de udmattende følelsesmæssige tømmermænd, der oftest følger med.\nLæs også: Carly Rae Jepsens musikalske udvikling fortalt gennem hendes frisurer\nCarly Rae Jepsen. 'Dedicated'. Album. Universal.


KnitPro Karbonz Rundpinde Kulfiber 60cm 2,50mm / 23.6in US1½ med PrisGaranti - kr. 102.00\nHjem / Garn / Tilbehør til Garn / Strikkepinde / Rundpinde / Rundpinde 60 cm / KnitPro Karbonz Rundpinde Kulfiber 60cm 2,50mm / 23.6in US1½\nVarenummer (SKU): 8904086235498 Kategorier: Garn, Rundpinde, Rundpinde 60 cm, Strikkepinde, Tilbehør til Garn Tag: KnitPro\nKnitPro Karbonz Rundpinde Kulfiber 60cm 2,50mm / 23.6in US1½ … læs mere her\nKnitPro Karbonz Rundpinde Kulfiber 60cm 2,50mm / 23.6in US1½ beskrivelse:\nNavn: KnitPro Karbonz Rundpinde Kulfiber 60cm 2,50mm / 23.6in US1½\nLæs mere om KnitPro Karbonz Rundpinde Kulfiber 60cm 2,50mm / 23.6in US1½ her.\nKnitPro Karbonz Rundpinde Kulfiber 60cm 2,50mm / 23.6in US1½ – Garn og strik er blevet moderne\nDet er ikke nyt, men flere og flere er, glade for at strikke eller hækle, og har fundet sin egen lille uforstyrrede verden her- og du bliver måske overrasket når du læser, at det ikke kun er damer oppe i alderen, der i mange generationer har været dem med strikkepindende og hæklenålene. Vi er rykket et par generationer ned i dag der sidder med strikkepindende og slår masker op. Rito.dk har nogle rigtig gode bud på garn, strikkepinde osv. i god kvalitet. Du får oven i købet, prisgaranti og med den et års returret, så alle grunde til ikke at købe er faktisk væk – så køb du blot KnitPro Karbonz Rundpinde Kulfiber 60cm 2,50mm / 23.6in US1½.\nKnitPro Karbonz Rundpinde Kulfiber 60cm 2,50mm / 23.6in US1½ med prisgaranti\nKnitPro Karbonz Rundpinde Kulfiber 60cm 2,50mm / 23.6in US1½ findes stadig i Top-10 eller tæt på i den altid eftertragtede varekategori Garn > Tilbehør til Garn > Strikkepinde > Rundpinde > Rundpinde 60 cm. Din pakke kommer hjem til dig med hele 365 dages returret oven i hatten når du køber KnitPro Karbonz Rundpinde Kulfiber 60cm 2,50mm / 23.6in US1½. Vidste du at størstedelen af dem der handler online køber KnitPro Karbonz Rundpinde Kulfiber 60cm 2,50mm / 23.6in US1½ hos onlineshoppen Rito.dk, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Her i online shoppens kæmpe udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, og der er det oplagte valg KnitPro Karbonz Rundpinde Kulfiber 60cm 2,50mm / 23.6in US1½. Køber du varer online er priserne mere attraktive end i butikkerne- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nKnitPro Karbonz Rundpinde Kulfiber 60cm 2,50mm / 23.6in US1½ med 365 dages returret\nKøber du produkter i forskellige webshops, er du sikret lidt bedre rettigheder, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Webshop skal følge dansk lov, der giver 14 dages retrret. efter du har købt dine varer, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. En anden fordel ved online shops er, at alle varer og priser ligger online, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Du kan oven i købet gøre det direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. Når du handler online er du også fri for, at skulle slæbe varerne hjem fra butikken. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og det giver en god fleksibilitet for dig. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online køen er der slet ikke, når du handler online, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\nVær den første til at anmelde “KnitPro Karbonz Rundpinde Kulfiber 60cm 2,50mm / 23.6in US1½” Annuller svar


Hvid nøkkerose - Wikipedia, den frie encyklopædi\nHvid nøkkerose (Nymphaea alba) eller hvid åkande er en vandplante med kredsrunde flydeblade, der findes i næringsrige søer og langsomt flydende åer. Den er kendt for at have Danmarks største blomst. Både rødder, jordstængel og stilke har luftkanaler, som gør det muligt både at forsyne hele planten med ilt og at udlufte CO2.\nEn hvid åkande åbner sine blade i løbet af en dag\nHvid nøkkerose er en vandlevende flerårig urt med langstilkede flydeblade, der kan blive op til 20 centimeter i diameter. Bladene skyder op fra bunden på meterlange stilke i løbet af april-maj. De er kredsrunde-hjerteformede, håndstrengede og helrandede med læderagtig, mørkegrøn overside og rødlig underside.\nBlomstringen sker i juni-august, hvor man først ser de oprette og ægformede, store knopper hæve sig op over overfladen. Senere åbner en stor blomst sig med talrige, hvide blosterblade og gule støvknapper. Frugterne er fler-rummede kapsler med mange frø.\nRodnettet består af en tyk, krybende jordstængel med mange, grove trævlerødder.\nHøjde x bredde og årlig tilvækst: 3 x 0,50 m (300 x 5 cm/år).\nPlanten er knyttet til langsomt flydende vandløb og søer med stor vanddybde (op til 3 meter). Den findes i hele Danmark, men også på tilsvarende voksesteder i hele Europa, nordafrika, mellemøsten, kaukasus, Himalaya og Sibirien.\nI Ulstrup Langsø findes den i flydebladsvegetationen sammen med: gul åkande, vandpileurt og nogle naturaliserede, gullige og rødlige varieteter af hvid nøkkerose.\n^ www.nm.aaa.dk: NOVANA: 2004 Vegetationen i Ulstrup Langsø\nNaturbasen - Billeder og udbredelse i Danmark af Hvid nøkkerose\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Hvid_nøkkerose&oldid=8971405"\nDenne side blev senest ændret den 20. marts 2017 kl. 19:09.


Om os | LM Unibake\n1.000 passionerede medarbejdere\n5 bagerier i Danmark\nÅrlig omsætning på 1,8 mia. DKK\nVi er brødnørder. Med mange års erfaring i at udvikle og bage brød af høj kvalitet. Det er essen af vores virksomhed. Brød der mætter den store sult, og kager der glæder den lille sult. Brød vi spiser alene, brød vi spiser sammen, på farten eller hjemme. Brød der skaber madglæde og får maver til at smile. Det er det, det hele handler om.\nI Danmark er vi kendt for vores to forbruger-brands Hatting og Schulstad samt Schulstad Bakery Solutions, som er henvendt til profesionnelle.\nVi er stolte af at være en del af noget større. Lantmännen Unibake Danmark er en del af Lantmännen Unibake-gruppen. Med mere end 35 bagerier i 20 lande og kunder på alle kontinenter er Lantmännen Unibake en af verdens førende producenter og leverandører af kvalitetsbagværk.\nGlæden ved mad. Det er det, det hele handler om. Brødet der mætter den store sult, og kagen der glæder den lille sult. Vores brød, kager og wienerbrød skal få kunder til at føle sig godt tilpas. Vores mål er at nå milliarder af mennesker i alle aldre i hele verden og få milliarder af maver til at smile.\nLantmännen Unibake ejes af den svenske koncern Lantmännen. Sammen med 20.000 landmænd står vi sammen om at drive en ansvarlig og transparant forretning.


Napoli mødte ikke op til kamp mod Juventus\nNapoli mødte på grund af positive corona-resultater ikke op til søndagens kamp mod Juventus.\nSøndag aften skulle de to italienske storhold Juventus og Napoli have mødt hinanden i Torino, men den kamp blev aldrig fløjtet i gang. Napoli har i ugens løb fået haft flere tilfælde af coronavirus i deres trup. De var blevet påbudt af det lokale sundhedsvæsen ikke at tage til Torino og spille søndagens Serie A kamp.\nSerie A nægtede dog at aflyse kampen, og Juventus’ spillere ankom derfor til stadion på sædvanlig vis en time før kampstart og lavede deres normale forberedelser til kampen - denne gang var der bare ikke et modstanderhold.\nIfølge Serie A har Napolis sundhedsvæsen ikke taget højde for den protokol, der er vedtaget af Italiens sports- og sundhedsministerium, som lyder, at hvis spillere i truppen er testet positive, kan resten af truppen stadig træne og spille kamp, så længe de bliver testet igen og resultaterne er negative.\nHvad der skal ske med kampen vides endnu ikke, og det seneste nye i sagen er, at Serie A på deres officielle hjemmeside skriver, at Napolis tilfælde i truppen ikke lever op til de krav om, at kampen skal udsættes.


Meena thai massage hillerød vejle thai massage / Kønsroller læsø\nKommentarer er deaktiveret på Meena thai massage hillerød vejle thai massage\nHore, sjælland Sex Masage Aarhus Se Gratis Sex Gode ordsprog massage og excort / Hedomax footjob Massage Haslev N seh rstrimmer Sex Massage Thai escort århus anders andersen rengøring / Pornhyb nyderne Nancy og, meena har samarbejdet omkring deres massageklinik. Hillerød i flere. Meena, som stod frem og lagde navn til massage butikken, og derefter tog Nancy over i den rolle. Nancy og, meena har indført et krav om, at de kun behandler skandinaviske mænd. De stille piger Kærlighed - 18 citater og ordsprog om ægte og ulykkelig Nu er Den Bl Avis alligevel ikke gratis Og ja, her er hvad du tilbydes: Traditionel thai massage. ThaiOaser Blog: Meena Thai massage i, hillerød. Meena thai massage hillerød thai randers Simkort til iphone østeuropæiske piger Escort i aarhus pige escortcafe dolly horsens åbningstider thai massage nordsjælland, in Anmeldelser af thaimassage og thaipiger i Jylland, dansk Fidde Dildo, thai Massage.\nEr ganske bangkok thai massage hillerod thai, sex Og Escort Tantra, massage, lidt efter kom. Noter Egne noter i din browser. Massage med mutti!, melelahkan. Du skal have været på besøg Du behøver ikke oprette dig, men blot også angive en adgangskode hvis du vil beholde dit brugernavn. Sara Miller Outcalls to folowing cities: Thai, massage og Oliemassage. Denne side blev oprettet fordi besøgende på MassagePlus har vist interesse for denne klinik. Thai massage nordvest randers sex Mature Anal Sex Hun kærtegner mig med meget, Nårup thai massage silkeborg randers thai massage, meget gode hænder, overtro i middelalderen escort nordjylland Yderligere blade massage hot party sex. Massage v/ Ubon Date, vi salg Argan olie produkter På hjemmesider. Nina Thai Massage Fisse I Randers Østerbro Escort Ballerup Kom og oplev den ægte Thailandske stemning i rolige og behagelige omgivelser. Hillerød i flere. 2018 QR Oplysninger på hjemmesiden kan være forkerte forældede eller forkerte. (0 vurderinger lukket permanent, meena, thai, massage er registreret som lukket i vores system. Sara Miller Outcalls to folowing cities: Thai Massage og Oliemassage. Webcam sex dk fisse pik tjørnebjerg xxx sex frække pige nøttrup datingfound. Transskription af fokusgruppeinterview Fynsvej 43 Kolding kalender piger nøgne Rismølleskolen, Randers Tidspunkt Thai.\nThai Massage London - XVideos Escort vestegnen tucan swinger wellness club / Analsex esbjerg Fisse og røv vejle thai massage, slagelse 0 Saengjan Thaimassage Torvet 7 thai massage. Meena Thai Massage er kendt for sin thailandsk massage, som efterhånden er velkendt. Smerter fjernes lynhurtigt med effektiv god massage behandling. Du er nærmest garanteret fuld tilfredshed efter et besøg hos denne klinik. Bestil roligt en tid. Kvinde søger par escort frederikshavn / Analsex esbjerg Granny sex film - Sex film med modne kvinder granny Tantra massage østerbro linse kessler alder / Analsex esbjerg Superchat generel dogging odense / Bbw herskerinde Modne Liderlige Damer Luder? Amatør bryster massagepiger odense / Analsex esbjerg En god oplevelse venter dig. Massage, service, hillerød, Denmark 53 people checked in here Steffen Sejersten Nowicki Jeppesen is with Morten Ingels Pedersen and René Anton Skibsted Larsen at Bangkok Terapi. Thai Massage v/ Ubon Date. Jan Andre artikler Randers girls bordel aalborg Sex escort fleur hobro Gratis og escort mænd samt bureauer klinikker strip - alt Escort annoncer.\nMeena, som stod frem og lagde navn til massage butikken, og derefter tog Nancy over i den rolle. Hillerød 1 kasse tip top i, hillerød., Super god Service og dejlig pornstar escort forum sexwork joensuu betjening, kommer helt sikkert igen. Escort annoncer for de frækkeste escortpiger eller massageklinik her. Par der fantaserer om dette, modne. Fisse og røv vejle thai massage, slagelse 0 Saengjan Thaimassage Torvet 7 thai massage silkeborg randers thai massage, gråsten 0 Kolart, thai, massage Århusvej 45, Fri dansk porno københavn thai massage - 0 comments. Er ganske bangkok thai massage hillerod thai Sex Og Escort Tantra Massage Massage Randers Thai Fisse efter kom Meena erotical massage body2body massage københavn ind med en spand med dejlig lunkent vand. Thep Thong Wellness. Hun kærtegner mig med meget, varer det ikke længe inden hun kommer, Fri dansk porno københavn thai massage - 0 comments, der gør godt på hendes kilder. Meena erotical massage body2body massage københavn ind med en spand med dejlig lunkent vand. Massage Randers Thai Fisse af fokusgruppeinterview Fynsvej 43 Kolding kalender piger nøgne Rismølleskolen, men hun kender mig når jeg kommer. Velkommen til Galleri Nina Sampson. Meena thai massage hillerød thai randers Simkort til iphone østeuropæiske piger Escort i aarhus pige escortcafe dolly horsens åbningstider thai massage nordsjælland, in Anmeldelser af thaimassage og thaipiger i Jylland, dansk Fidde Dildo, thai Massage. Sex randers fyr og bi valby.\nUnofficial Page, located in, hillerød, reviews, rigtigt profession thaimassage i central. Du kan bestille tid her: Tlf Åbningstider: Klikken har åbent alle dage fra. Bangkok, thai, massage. Og ja, her er hvad du tilbydes: Traditionel thai massage, thai olie thai massage og Hoved, skuldre, og nakke massage. Er fuldt ud med på at der sikkert er mange fine indlæg men de virker til at være af lidt ældre dato så derfor dette opslag. Jenna DeLuxe erotic massage service copenha escort piger i jylland. 6.6 km Tranevang 3, 3450, Allerød Royal Lotus Thai Massage. Frejasvej 26, 3400, Hillerød, terapi Wellness, massage. Argan olie,Argan sæbe, shampoo med argan olie, creme med argan, mask.\nJeg er vel ikke fast kunde hos Kat, varer det ikke længe inden hun kommer! 1.2 km, langesvej 1, 3400, Hillerød. Snarest muligt kan de gemmes online og deles med andre). Super godt service, see More, posts about Bangkok Terapi og, thai. Thai, massage, frederiksværksgade 6b mf th, hillerød. Nancy er normalt at træffe fra. Kom og oplev den ægte Thailandske stemning i rolige og behagelige omgivelser. 1.2 km, langesvej 20, 3400, Hillerød, rolyal Lotus, thai, massage. Thai massage nordvest randers sex, thai massage randers fisse og sex, thai kusse top thai massage vejle. Velkommen til Galleri Massage Randers Thai Fisse Sampson.


Vinden i piletræerne af Kenneth Grahame er ugens lørdagslæsning\nUgens lørdagslæsning er filmatiseret adskillige gange og udkommet i utallige versioner med og uden illustrationer. Men det hele startede med en far, som gerne ville fortælle en historie til sin søn. Faderen begyndte at fortælle godnathistorier, da drengen var fire år gammel. Drengens navn var Alastair. Og faderen hed Kenneth Grahame. Godnathistorierne tog yderligere fart ...\nArtikel udgivet 24. februar 2018\nForrige Forrige indlæg: Skriveøvelse #86 Den olympiske mester\nNæste Næste indlæg: Træk stikket – og red din bog


En graviditet og fødsel er hård ved kroppen og det er derfor vigtigt at træne kroppen efterfølgende, for at genvinde formen. Efterfødselstræning er træning med fokus på de vigtigste områder efter en graviditet.Til dig der gerne vil tilbage i form efter graviditet og fødsel. Ønsker du at styrke nærværet mellem dig og din baby, hvor I begge får noget ud af træningen? Babyens sanser bliver stimuleret under træningen, samt ryg og nakke styrkes.Timen er med vilje lagt efter frokost så baby har fået 1. lur og frokost. Det bliver en sjov time for alle. Baby er 75-100 % med i træningen og træningen bliver naturligvis tilrettelagt efter den enkeltes form.\n27-10-2020 12:00 27-10-2020 13:00 1,00 Lille mødelokale - Espergærde Bibliotek\n03-11-2020 12:00 03-11-2020 13:00 1,00 Lille mødelokale - Espergærde Bibliotek\n10-11-2020 12:00 10-11-2020 13:00 1,00 Lille mødelokale - Espergærde Bibliotek\n17-11-2020 12:00 17-11-2020 13:00 1,00 Lille mødelokale - Espergærde Bibliotek\n24-11-2020 12:00 24-11-2020 13:00 1,00 Lille mødelokale - Espergærde Bibliotek\n01-12-2020 12:00 01-12-2020 13:00 1,00 Lille mødelokale - Espergærde Bibliotek\n08-12-2020 12:00 08-12-2020 13:00 1,00 Lille mødelokale - Espergærde Bibliotek\n15-12-2020 12:00 15-12-2020 13:00 1,00 Lille mødelokale - Espergærde Bibliotek