Breddeidræt » Idrætsforeninger og Daginstitutioner\nMålgruppe: Børnehavebørn samt daginstitutionernes pædagogiske personale\nHøje-Taastrup har, som en af få kommuner i landet, 13 idrætscertificerede institutioner, der blev certificerede i 2009-2012. Certificeringen er sket i et samarbejde mellem DIF og VIA University College og bygger på en tænkning om den pædagogiske idræt, hvor inklusion er en hjørnesten. De certificerede institutioner er langt i arbejdet med idræt og bevægelse og det vil vi gerne bygge videre på samt give nye institutioner muligheden for at skærpe deres fokus på krop og bevægelse. I dette projekt vil vi tilbyde ikke-idrætscertificerede daginstitutioner institutioner en light udgave af DIF og VIA UC’s idrætscertificering. Derudover tilbydes tidligere idrætscertificerede institutioner muligheden for at få en genopfriskning af den pædagogiske idræt.\nDet nye ved projektet er, at de største børnehavebørn bliver introduceret for specifikke idrætsgrene, hvilket skal ske i et samarbejde mellem idrætsforeninger og de idrætscertificerede daginstitutioner. Institutionerne tilbydes et forløb, hvor de største børn (4-6 årige) præsenteres for forskellige foreningsidrætter.\nI samarbejde med eksterne ressourcer udbygges videns- og kompetenceniveauet i de deltagende institutioner. Dette sker i samarbejde med lokale idrætsforeninger, som præsenterer børnene og personalet for forskellige idrætter med aldersrelaterede forløb.\nAt gøre børn idrætsvante tidligt i livet ved at præsentere dem for forskellige idrætsgrene.\nAt opkvalificere institutionspersonale med henblik på at tilbyde et stimulerende og udviklende motorisk forløb for institutionens børn i samarbejde med foreninger.\nAt give foreningslivet en tættere tilknytning til målgruppen og at udfordre dem på deres hidtidige idrætstilbud til målgruppen, med henblik på at skabe en større foreningstilgang.\nAt mindst 10 institutioner gennemgår et opkvalificeringsforløb.\nAt der etableres minimum 5 idrætsrelevante aktivitetsforløb for institutioner og at aktivitetsforløbene afvikles i samarbejde med foreninger.\nAt der skabes og vedholdes et netværk mellem idrætsforeninger og de idrætscertificerede institutioner under og efter projektperioden.\nDen logistiske opgave for daginstitutionerne i forhold til at transportere sig hen til idrætsanlægget, hvor idrætsaktiviteten foregår.\nDer er en stor udnyttelse af idrætsfaciliteterne. En af udfordringerne i projektet er således at finde sammenhængende ledige tider, som både passer ind hos idrætsforeningen og hos daginstitutionerne.\nDen pædagogiske forskellighed der eksisterer mellem det pædagogiske personale i daginstitutionerne og foreningsinstruktørerne.\nDe positive tilbagemeldinger som både børnene, det pædagogiske personale og idrætsforeningerne kommer med, i forhold til forløbet.\nDen motoriske fremgang som instruktørerne ser i de deltagende børnegrupper\nSikringen af dialog omkring uforudsete udfordringer i samarbejdet mellem idrætsforeninger og daginstitutioner.\nFleksibilitet hos idrætsforeningerne i forhold til spontane aflysninger fra daginstitutionerne.\nTidsmæssige placeringer af aktiviteterne i forhold til daginstitutionernes bemanding.


» Køb Badeværelsesskab i Skærbæk – DK’s bedste udvalg\nEr du på udkig efter badeværelsesskab i Skærbæk? Vi anbefaler følgende webshops…\nEn del e-shops tilbyder i dag mange forskellige fragtmuligheder. En af de mest almindelige er efterhånden pakkeshops, fordi det så giver dig god fleksibilitet til at kunne afhente de købte varer når der er mulighed for det. Leveringstypen er altså rigtig praktisk, og i mange tilfælde ligeledes den mest betalelige leveringsudgave.\nDu bør også prøve at vælge at få leveret til din bolig eller ud til dit arbejde. Fragtmetoden er sædvanligvis en sjat mere bekostelig, men også særdeles enkel. Den mest prisbevidste løsning af badeværelsesskab i Skærbæk er dog at du selv henter varerne, som jo kræver at du har bopæl nær badeværelsesskab i Skærbæk internet butikkens adresse.\nFragttiden er naturligvis ultra afgørende såfremt vi har behov for varen om et øjeblik, så derfor er det rimelig essentielt at vi ser nærmere på det anslåede leveringstidspunkt for det vedkommende produkt.\nEn lang række badeværelsesskab i Skærbæk butikker på nettet garanterer dag-til-dag fragt på deres favorit varer, hvilket dog betinges af at du når at bestille forinden et konkret klokkeslæt, således at de kan nå at få badeværelsesskab i Skærbæk hen til fragtfirmaet før personalet tager hjem.\nNogle få internet virksomheder præsterer portofri fragt, men oftest kun såfremt du handler for et konkret beløb. I øvrigt bør du gribe den mest letkøbte mulighed for fragt, der i mange tilfælde – uanset om du bor nær Helsingør, Aabenraa eller Jyllinge – er at få bragt ordren til et afhentningssted.\nDet har vist sig at være super uproblematisk for almindelige mennesker at sammenholde priser på badeværelsesskab i Skærbæk hos forskellige online webshops, og derved har mange online butikker fundet det uundgåeligt at tvinge priserne på produkterne – til piger og drenge, men ligeledes til mænd og kvinder – helt i bund, og endda nogle gange yde fri fragt.\nDerfor kan det alligevel vise sig gavnligt at studere flere e-butikker efter badeværelsesskab i Skærbæk udsalg forinden du gennemfører dit køb, sådan at man er usvigeligt sikker på at indhente den bedste pris.\nMan bør lige meget hvad være så påpasselig, at ifald en internet webshop reklamerer badeværelsesskab i Skærbæk for en pris som kan virke himmelråbende billig, så kan det for det meste være en indikator for en uærlig internet shop. Betalinger med kort er heldigvis omfavnet af en foranstaltning, der begunstiger os overfor uægte internet outlets.\nVi anbefaler køb med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed bør du drage fordel af en afdragsløsning fra eksempelvis ViaBill, ifald du ønsker at afbetale omkostningerne over et længere tidsrum.\nForinden nogen handler badeværelsesskab i Skærbæk på en e-shop burde man helt sikkert tage stilling til netshoppens handelsaftale, men det er oftest ikke særlig interessant.\nEn anden mulighed kunne derfor være at se om internet virksomheden er verificeret af e-mærket, grundet at det burde være et kendetegn for at internet shoppen efterlever de gældende danske regler, foruden at internet forretningen ofte evalueres af specialister der har megen viden om lovene på området. Det er en rigtig god lejlighed til støtte, når du forvoldes dilemmaer med dit køb.\nTilsvarende tilråder vi at kunden er hensynstagende til de mest vitale retningslinjer der kan have betydning for ordren, for eksempel hvilken byttepolitik på badeværelsesskab i Skærbæk webshoppen anvender. I relation til det er det også afgørende, at man altid sikrer ens faktura e-mail, så man til enhver tid vil kunne eftervise købet, uanset om man søger produkter til en voksen eller et barn.\nTrustpilot medfører fuldt ud fremragende løsninger til at vurdere en hel del nuværende kunders observationer og på grund af dette slår vi et slag for, at du kigger på internet selskabets badeværelsesskab i Skærbæk kritik forinden du lægger din bestilling.\nFacebook forærer dig for øvrigt ultra tiltalende løsninger til at få kendskab til internet shoppens popularitet. Foruden det er der endda online selskaber i Danmark som giver folk mulighed for at publicere en bedømmelse af deres køb, som også kan benyttes til at bedømme kundetilfredsheden.\nVores side er reklamefinansieret. Vi arbejder sammen med massevis af shops på nettet i form af at vi publicerer butikkernes produkter, og opnår godtgørelse for så vidt den bruger vi sender videre realiserer et indkøb.\nData omkring badeværelsesskab i Skærbæk og e-firmaer opretholdes ofte, men vi påtager os ikke ansvaret for ændringer der kan være realiseret siden nyligste opdatering af websitets data.\nBadeværelsesskab i Skærbæk – Køb badeværelsesskab i Skærbæk


Her kan du stå på ski i Portugal - Signatours Blog\nSerra da Estrela dækket af sne. Foto: Luis Fonseca, CC BY 2.0.\nDe fleste forbinder nok mest Portugal med varme dage ved stranden eller afslappende hygge i solen på en fortovsrestaurant. Men vidste du, at der også er mulighed for at spænde skiene på og tage en dag på pisterne i den smukke bjergkæde Serra da Estrela?\nUanset årstiden er der garanti for enestående naturoplevelser i Parque Natural da Serra da Estrela, som er landets største område med beskyttet natur. For dig som holder af aktive oplevelser i storslåede, vilde landskaber, er dette et af de mest attraktive steder at besøge i hele Portugal.\nNaturparken har med sin omkring 375 kilometer afmærkede stier af varierende sværhedsgrader masser af muligheder for give sig i kast med vandring, ridning og mountainbike. På dine ture bør du også benytte muligheden for at besøge nogle af de historiske landsbyer i området.\nPortugals eneste skiresort\nBjergkæden i det centrale Portugal inkluderer fastlandets højeste punkt, Torre (1.993 m). Det er også her, du som det eneste sted i Portugal har mulighed for at stå på ski. For øvede skiløbere byder de 4 lifte og 9 pister ganske vist ikke på de helt store udfordringer, men kan alligevel være rammen om en hyggelig dag, når sneen har lagt sig over Serra da Estrela.\nSkisæsonen strækker sig normalt kun fra januar til marts, hvor der typisk er bedst sne i februar. Det kan anbefales, at du lægger vejen forbi et af parkens informationskontorer som for eksempel Serra da Estrela Interpretation Centre (CISE) i byen Seia. Her kan du få tips til interessante kultur- og naturoplevelser i området.


Tyvagtig beboer på Kærshovedgaard | Midtjyllands Avis\nKÆRSHOVEDGÅRD Anklageskriftet bød på hele 14 punkter, da en 41-årig mandlig beboer på Kærhovedgård mødte ind ved Retten i Herning for at få udmålt sin straf for trusler og butikstyverier.\nIkke ret til asyl\nDen sidste del af dommen er blot en gentagelse af de danske myndigheders tidligere vurdering af den 41-åriges ophold i Danmark. Han har ikke opnået asyl og har derfor adresse på det midtjyske udrejsecenter.\n- Politiet kan ikke hjælpe dig, hvis du er død, skulle han have sagt og tilføjet.\nDisse trusler blev i øvrigt fuldt op af, at han kastede en bøtte med yogurt efter hende, dog uden at ramme.\nAfsløringerne som butikstyv havde åbenbart ikke den store virkning på den 41-årige, der 30. august om aftenen tog turen til Aldi i Silkeborg, hvor han forsynede sig med 12 flasker whisky og en bøtte skyr for at få lidt fast føde også.\nTre flasker sprut\n17. september var den gal igen. Her var målet atter Kvickly i Silkeborg, og denne gang forgreb han sig på syv flasker vodka til 945 kroner.\nGodt en uge senere - 26. september gik turen på ny til Silkeborg, hvor han stjal kød og energidrikke for 1000 kroner i en Rema 1000. Selvom han blev afsløret som butikstyv opsøgte han dagen efter selvsamme Rema og stjal igen kød og energidrikke, men tog også vitaminpiller og barberskrabere med i købet denne gang. I alt blev der stjålet for 1500 kroner ved den lejlighed.\n12. november var han atter i Rema i Silkeborg, men denne gang blev der ikke tale om tyveri, men i stedet hærværk. Det skete, da han kom op at toppes med personalet og i raseri hamrede indkøbskurven i gulvet. I den forbindelse blev der ødelagt varer for 250 kroner.\nHerefter gik der en lang periode, hvor den 41-årige enten holdt sig fra butikstyverier, eller havde held til at gennemføre dem uden at blive afsløret.\nMen på årets næstsidste dag tog han til en af Rema-forretningerne i Herning, hvor han stjal 24 Monster Energidrik til 360 kroner, men blev afsløret.\nDømt for at hente nøglen\nMulig olympisk disciplin: 100 kilometer vandgang\nStorskærm og styrtregn\nVerden åbner sig for nu Thea


Om Fødevareforbundet NNF\nLove og målprogram\nFørstegangsvalg af tillidsrepræsentant\nOrdbog for tillidsvalgte\nTast selv a-kassen\nUddannelse for ledige\nAktivering som ledig\nSamtaler som ledig\nBooking af samtaler\nHvor meget får jeg udbetalt?\nHvornår bliver pengene udbetalt\nBliver du syg?\nOpholdskrav og ret til dagpenge\nUddannelse for livet\nUddannelse for voksne\nStøtte og godtgørelse\nSygdom og socialsager\nEnsidigt gentaget arbejde\nKurser om arbejdsmiljø\nLej et feriehus\nLO Plus Guldkort\nTema: Slidt helt ned\nHvem har løsningen for de nedslidte?\n200 lønmodtagere var mandag aften mødt op til borgermøde om nedslidning i Aulum, da Fødevareforbundet NNF Midt-og Vestjylland havde arrangeret debat m ...\nPolitikere uenige: Skal værdig tilbagetrækning være en rettighed?\nAlle pladser var besat, da Fødevareforbundet NNF Lillebælt-Fyn holdt borgermøde. Blandt godt 200 fremmødte var mange klar til at fortælle folketingspo ...\nPressemeddelelse - Demonstranter kræver løsning for de nedslidte\nNår folketingets partier torsdag morgen møder op i Beskæftigelsesministeriet for at diskutere en ny pensionsordning, vil demonstranter minde dem om vi ...\nSlagteriarbejderen Mohamed får forlænget sin opholdstilladelse\nSaml dine pensioner og få op til 50.000 kr. ekstra i pension\nSyv ud af ti vestjyske medlemmer frygter at blive nedslidt\nAlka udbetaler bonus til sine kunder\nDin pension er også en forsikring\nArla vil være CO2-neutral i 2050\nWehlast: Ny stald viser vejen\nAf Emilia Maria van Gilse 02. marts 2018\nFødevareforbundet NNF glæder sig over åbningen af ny slagtesvinestald med en årlig kapacitet på 21.000 grise. Flere slagtesvin er nemlig forudsætningen for en stabil beskæftigelse på slagterierne\nFormand for Landbrug & Fødevarer Martin Merrild og forbundsformand for Fødevareforbundet NNF Ole Wehlast indviede i dag den 5.330 m2 store svineslagtestald ved Jorderup.\nStalden ejes af Niels Blem Sørensen, og den skal gøre det muligt for ham at producere 21.000 slagtesvin om året:\n- Flere slagtesvin i Danmark betyder flere danske arbejdspladser. Det vil jeg gerne tage medansvar for. Det er klart, at jeg også har en ambition om, at produktionen af slagtesvin bliver en god forretning for mig, fortæller han til Effektivt Landbrug.\nIfølge Gråkjær Staldbyg, der har været totalentreprenør på opførslen, vil det samlede antal arbejdspladser i hele værdikæden - fra medarbejdere hos smågriseproducenter til foderleverandører, serviceerhverv, transport og ikke mindst slagteriarbejdere - løbe op i cirka 40 nye arbejdspladser.\nOg netop derfor glæder tilvalget af slagtesvin Ole Wehlast:\n- Vi er meget betænkelige ved de mange millioner smågrise, der hvert år bliver kørt over grænsen for at blive opfedet og slagtet i andre lande. De giver os nemlig ikke den beskæftigelse, som vi alle ønsker. Derfor er det byggeri, vi her i dag indvier præcist, hvad vi i vores forbund har peget på, der er brug for, sagde han blandt i sin tale ved indvielsen.\nNiels Blem Sørensens nye stald med tilhørende gylletank og foderanlæg har kostet omkring 18 - 20 millioner kroner, og han har fået støtte en statslig moderniseringspulje, ligesom han får nyhustillæg fra Danish Crown i fem år.\nVi er fagforeningen for dig der arbejder indenfor nogle af Danmarks vigtigste brancher: Bager, slagter, mejeri, sukker- og chokoladeindustrien samt tobaksindustrien.\nMed cirka 20.000 medlemmer er vi en stærk fagforening, der er til for medlemmerne.\nSom en del af Fagbevægelsens Hovedorganisation (FH), er vi en del af et stærkt fællesskab.\nVil du være medlem?\nVelkommen til Fødevareforbundet NNFs A-kasse\nHvornår bliver pengene udbetalt?\nE-Mail Vælg Afdeling Ingen Midt Vestjylland Nordjylland Østjylland Sydjylland Horsens-Vejle Lillebælt og Fyn Sjælland og Øerne\nFødevareforbundet NNF - Molestien 7 - 2450 København SV - Tel: 38 18 72 72 - nnf@nnf.dk


Privathospitalerne er 19 pct. billigere end de mest effektive offentlige hospitaler\n14. mar 2011 - 10:18\nKategori: Sundhed Konkurrenceudsættelse Udbud og privatisering Produktivitet\nEffektivisering Hospitaler Konkurrence Privatisering Sundhed Sygehuse\nCEPOS offentliggør i dag en analyse, der viser, at privathospitalerne i gennemsnit er 19 pct. billigere end Brædstrup Friklinik, der ifølge Sundhedsministeriet er et af de mest effektive offentlige hospitaler i Danmark. Analysen er baseret på en sammenligning af taksterne på Brædstrup Friklinik og taksterne for et gennemsnitligt privathospital på standardiserede operationer. I analysen tages højde for de forskelle i rammevilkår, der er mellem Friklinikken og privathospitalerne. Fx betaler Brædstrup Friklinik hverken købsmoms, lønsumsafgift, afskrivninger eller en række drifts- og serviceydelser.\n“Brædstrup Friklinik er ifølge Sundhedsministeriet et af de mest effektive offentlige hospitaler i Danmark. Vores analyse viser imidlertid, at privathospitaler i gennemsnit er 19 pct. billigere end dette meget effektive offentlige hospital. På Brædstrup Friklinik ville man kunne spare 19 pct. svarende til ca. 17 ekstra sygeplejersker eller 2300 ekstra grå stær operationer, hvis operationerne blev udført af private hospitaler. På de øvrige offentlige hospitaler må man forvente, at besparelsen er endnu større. Det er således muligt at få mere sundhed for de ca. 75 mia. kr. vi i dag bruger på de offentlige hospitaler ved i større omfang at inddrage private aktører. I dag udgør privathospitalerne 2 pct. af al aktivitet i sundhedssektoren”, siger specialkonsulent Mia Amalie Holstein, CEPOS.\n“Privathospitaler bør derfor indtænkes, når det offentlige i løbet af de næste 10 år investerer 40 mia. kr. i nyt sygehusbyggeri. I den forbindelse er det oplagt at oprette “private wings” efter udbudsrunder, hvor både privathospitaler og offentlige hospitaler kan kappes om at gøre det bedst og billigst. Det er vigtigt at de nye sygehuse kommer til at huse de leverandører af sundhedsydelser, der er mest effektive”, siger specialkonsulent Mia Amalie Holstein, CEPOS.\n”Resultatet er umiddelbart ikke overraskende. Erfaringer fra særligt udlandet viser samme tendens. I 1999 valgte man f.eks. i Sverige at udleje det offentlige hospital, St. Görans Sjukhus, ud til Capio, som er en af Europas førende private leverandører af sygehusydelser. Efter de første par år lykkedes det at reducere enhedsomkostningen med 30 pct. Det betyder, at hospitalet kan behandle 100.000 flere patienter årligt for de samme ressourcer. Den succes bør gentages i Danmark”, siger specialkonsulent Mia Amalie Holstein, CEPOS.\nHent Filstørrelse: 577,6 KB


Rejseoplevelse til New Zealand | Kør-selv fra Auckland til Wellington - MarcoPolo\nDenne 10 dages kør-selv fra Auckland til Wellington på Nordøen dækker alle højdepunkterne. Men først slapper I af i skønne Bay of Islands nord for Auckland.\nAnkomst til Auckland. Fra lufthavnen er der transfer til Sky City Hotel, hvor I skal bo en nat. Byen er med over en mio. indbyggere New Zealands største by og huser omkring en fjerdedel af landets befolkning. En af byens største attraktioner er Kelly Tarlton’s Antarctic Encounter, hvor man har rekonstrueret et stykke af Sydpolen med alt, hvad dertil hører af pingviner, rokker, hajer og meget mere.\nI starter morgenen med at hente lejebilen. Herefter går turen nordpå mod Bay of Islands, et område med subtropisk klima, lange sandstrande og fiskerestauranter på stribe. Fra Auckland til Bay of Islands er der 260 km. I skal de kommende tre nætter bo på Copthorne Hotel and Resort Paihia. Her er dejligt grønt og fredeligt, og der er smuk udsigt over bugten over mod Russell.\nHotellet ligger lidt udenfor byen med Waitangi Treaty Ground som eneste nabo. Det var her, maorierne og de hvide immigranter underskrev den aftale, som danner grundlag for staten New Zealand og er baggrunden for, at New Zealand den dag i dag er medlem af det britiske Commonwealth.\nDagen er afsat til at se nærmere på området, der byder på et væld af aktiviteter. Her kan I dykke, snorkle, svømme med delfiner eller bare slappe af og nyde vandet, naturen og solen. Bay of Islands er det varmeste område i New Zealand – her er aldrig vinter. Hele området er en stor bugt med en masse øer – faktisk 144 i alt.\nTag med på denne tur, der på en dag bringer jer rundt til højdepunkterne i mageløse Bay of Island. Båden følger den rute, som gennem 100 år har bragt varer og post til og fra beboerne på de smukke øer – og bragt mælken til mejeriet på fastlandet. I oplever bugter og vige af ubeskrivelig skønhed, samtidig med at du kommer helt tæt på et af New Zealands store ikoner: Hole in the Rock. Siden har I mulighed for at gå i land på øen Urupukapuka, hvor du kan trave på gode stier, snuppe en dukkert eller deltage i “Subsea Adventure”, eller bare slappe af i Zane Grey Café. Turen varer fra kl. 10.00 til ca. 16.15 og inkluderer eftermiddagskaffe.\nDag 5: Bay of Islands - Rotorua\nVidere mod syd til Rotorua. Rotorua er en de største turistattraktioner på Nordøen. Her kan man opleve en termisk aktivitet, der ikke lader meget tilbage at ønske – bl.a. er her kogende ler og mudder med en temperatur, der kan være over 100 °. Varme kilder og gejsere sender med mellemrum kogende vand mange meter op i luften. De fleste hoteller i området tilbyder eget spabad – forsynet direkte fra undergrunden. I skal bo to nætter på Hotel Ibis Rotorua, beliggende på bredden af den smukke Rotorua Sø.\nDagen bruges i Rotorua. Maorierne slog sig ned her i stort tal, og Rotorua var sammen med Northland det sted i New Zealand, hvor der boede flest maorier, da de første europæere kom til landet. De varme kilder blev brugt til bl.a. madlavning og vask. Sidst på eftermiddagen bliver I hentet i bus og kørt ud til et af maoriernes traditionelle samlingshuse. Her skal I opleve et show, hvor I gennem danse og sange lærer om nogle af maoriernes traditioner. Middag er inkluderet – en såkaldt hangi, tilberedt efter de gamle metoder. Aftenen slutter ca. kl. 22.00, hvor I er tilbage på hotellet igen.\nDag 7: Rotorua - Tongariro National Park\nFra Rotorua kører I til Lake Taupo, der er New Zealands største sø. Herfra videre det korte stykke til Tongariro National Park, hvor I har to overnatninger på Chateau Tongariro Hotel, der er det eneste hotel, som ligger i selve nationalparken.\nDag 9: Tongariro - Wellington\nSidste strækning på Nordøen er til Wellington – en tur på 335 km. Wellington har 330.000 indbyggere og er landets hovedstad. Byen ligger på Nordøens sydvestlige punkt og er omgivet af grønne bakker, hvor husene breder sig op over skråningerne. I byen er flere udsigtspunkter, f.eks. Mount Victoria, der giver en pragtfuld udsigt over byen og havnen. I overnatter to nætter på Hotel Ibis Wellington, der ligger centralt i Wellington.\nDagen er til rådighed i Wellington. Wellington blev valgt som New Zealands hovedstad i 1865 pga. sin centrale beliggenhed. Selve bykernen er lille, og stort set alt ligger inden for en beskeden radius. Hvis I tager en tur med den berømte Cable Lane (kabelbanen) – kommer I til de højereliggende bydele, hvor udsigten over byen og havnen er betagende. Men sørg for at vælge en dag med klart vejr til denne tur. Wellingtons botaniske have er også et besøg værd. Haven er på 26 hektar og byder på alt fra buske og eksotiske blomster til klassisk havearkitektur. I den nordlige bydel, Thorndon, nærmere betegnet på Molesworth Street, ligger regeringsbygningen og parlamentsbygningen. Sidstnævnte kaldes også “bikuben” på grund af den karakteristiske facon. Her er der daglige rundvisninger. Ud over de statslige bygninger prydes Wellington af mange små, istandsatte træhuse, som tilhørte de første generationer af arbejdere og soldater i landet. New Zealands enorme nationalmuseum, Te Papa Tongarewa, er et spændende museum ved havnefronten. Arkitekturen er unik både ind- og udvendig og præsenterer New Zealands folk, historie og kultur. Endvidere forsøger man at give den besøgende en visuel og “mærkbar” oplevelse af New Zealands flora, fauna og geologiske natur. Med utrolig computerteknologi og fantastiske iscenesættelser er her oplevelser for både børn, barnlige sjæle og voksne i alle aldre. Der er gratis entre, men der opkræves entre til nogle af aktiviteterne.\nKør-selv fra Auckland til Wellington via Bay of Islands – 10 dage fra 10.225 kr.\nTransport fra lufthavnen til hotellet i Auckland\n10 dages billeje Auckland-Wellington i kategori C, inkl. fri km og forsikringer\n3 nætter på Copthorne Hotel and Resort Paihia, Bay of Islands\nHeldagstur i Bay of Island – Den Originale Mælketur\n2 nætter på Ibis i Wellington\nJeg skriver ang. Kør-selv fra Auckland til Wellington via Bay of Islands


Systemteknisk projektmedarbejder, Banedanmark, København SV | Jobfinder\nThe job Systemteknisk projektmedarbejder has expired.\nHar du flair for udvikling og drift?\nTel: 2550 5482\nDrift (Ledelse) (5), Analyse (7), Jernbane (2), Transport & infrastruktur (7), Web- og systemudvikling (4)\nHar du flair for udvikling og drift? Og vil du være med til at sikre og forme fremtidens planlægning af vedligeholdelsesopgaver til jernbanenettet?\nSå kan det være, at stillingen som produktionsanalytiker i Banedanmark er lige dig. Vi er et team på 5 medarbejdere, der arbejder med systemer, processer og projektledelse såvel som data og analyser. Du vil blive tilknyttet Masterplanprojektet, hvor vi arbejder med langtidsplanlægning og koordinering af vedligeholdelsesopgaver.\nTeamet består af medarbejdere med forskellige tekniske baggrunde, men fælles for alle er et drive for at udarbejde løsninger, der fungerer i hverdagen, og som har fokus på helheden og ikke bare én afdelings behov.\nVi prioriterer sparring og videndeling højt i hverdagen, således at vi alle har en grundlæggende forståelse af de forskellige opgaver i teamet, for at vi kan fokusere på vores fælles mål om at gøre en forskel.\nArbejdsstedet ligger for nuværende i Vasbygade 10 i København, men det forventes at blive flyttet til Ringsted i 2020.\nAnalyser, udvikling og implementering af systemer og processer\nDine hovedopgaver vil være at arbejde med udvikling, understøttelse og optimering af nuværende samt nye systemer og processor. Herudover vil dit fokus være på at øge effektiviteten af arbejdsgange, og herigennem optimere samarbejdet på tværs af organisationens enheder.\nUdvikling af systemer og processer samt implementering af ændringerne både teknisk og organisatorisk.\nAnalyser af mindre datasæt, hvor man skal forholde sig konkret til data og formålet med analysen.\nArbejde med Excel (VBA), SAP, Sharepoint mm.\nInfluere på alle niveauer i organisationen.\nForretningsforståelse og en struktureret tilgang\nVi forventer, at du har en mellemlang eller lang videregående uddannelse for eksempel som ingeniør, programmør eller udvikler. Du kan også have en anden uddannelsesbaggrund, hvor du til gengæld har lang erfaring med opgaverne. Det er en fordel, hvis du har erfaring med Sharepoint, VBA, SAP og GIS, men det er ikke et krav.\nDu er struktureret i dine arbejdsopgaver og grundig i forhold til at kvalitetsteste dine løsninger og deres påvirkning. Helt central er din lyst til at udarbejde løsninger der virker i hverdagen, for de medarbejdere som skal bruge dem. Det er vigtigt, at du er vedholdende, trives med udfordringer og tænker i løsninger og alternativer, når tingene går i hårdknude.\nDet er afgørende, at du har forretningsforståelse og evnen til at danne et overblik, der dækker alles behov. Med forretningsforståelse mener vi, at du har en naturlig nysgerrighed overfor hvilke udfordringer, der er forskellige steder i forretningen. Du har herudover en konstruktiv tilgang til hvordan analyser, systemer og processer kan udvikles, så de understøtter den samlede virksomhed på tværs af fagområder og organisatoriske enheder.\nDet er en forudsætning, at du kan og vil arbejde selvstændigt og er parat til at gribe bolde når behovet opstår. Vi vægter gode kommunikationsevner højt, så du i din hverdag nemt kan indgå i samarbejde med de mange forskellige faggrupper og kompetencer, som præger organisationen.\nVi er på udkig efter en kollega med personligt drive og gennemslagskraft. Derudover er almindeligt menneskeligt overskud, hold-ånd og humor ligeledes elementer vi værdsætter i vores team og hos dig.\nEllers er ansættelsen omfattet af Fællesoverenskomsten mellem Finansministeriet og Offentligt Ansattes Organisationer - Det statslige område og Organisationsaftalen mellem Finansministeriet og HK/STAT eller HK/SAMDATA, Danmark samt protokollat for kontorfunktionærer ansat ved Banedanmark, hvis du har en it-baggrund. Stillingen er placeret i løngruppe 3, sats 3, Hovedstad, som årligt udgør kr. 369.138,00 og månedligt kr. 30.761,50. Hertil kommer pension. Der er mulighed for at forhandle tillæg.


Vi tror på, at kreativitet frigør potentiale og lykke. Derfor har vi lavet en særlig podcast-serie om fremtiden. Gennem 8 forskellige episoder kan du møde flere kendte og inspirerende mennesker, når de udforsker fremtiden under temaet "The Next 20 Years". De belyser forskellige emner som seksualitet, gastronomi, arbejdsliv og kunst og deler deres tanker om fremtiden i de næste 20 år. Der er f.eks. David Zilber, der deler sine tanker om mad, restauranter og det modsatte: slet ingen restauranter.\nDavid Zilber startede som kokkeelev. Først i sin hjemby Toronto, derefter i Vancouver, og til sidst fik han job på den ikoniske danske restaurant Noma i 2014, hvor han de sidste fire år har været chef for fermentering. I dag er han forelæser og forfatter, og gennem hele sin karriere har han skubbet grænserne for fermentering og eksperimenteret med mad og processer på en innovativ og banebrydende måde. Én ret og én fermentering ad gangen.\nVær med, når David Zilber forklarer, hvordan vi spiser og spiser ude i de næste 20 år. Sæt dig ned, og lyt til fremtiden for restauranterne. Det hele starter med, at der ikke er nogen restauranter overhovedet.


Bydelen Jordaan – den mest berømte bydel i Holland | Amsterdamtips\nJordaan er en helt fantastisk bydel i Holland i Amsterdam, som muligvis er den berømte bydel i Holland. Det karakteristiske kvarter er placeret i kanalområdet og det er proppet med trendy og moderigtige butikker, som ligger på smalle gader. Derudover er der smarte, moderne restauranter, samt traditionelle cafeer.\nYdermere så har musik en meget vigtig rolle i Jordaan, hvilket også er grunden til at nogle er områdets bedste sangere bliver hyldet med en statue på Brouwersgracht. Der findes utrolig mange ting at se og lave, når man befinder sig i Jordaan, heriblandt må du ikke snyde dig selv for at besøge Anne Franks Hus og opleve det helt tæt på.\nJordaan – det perfekte sted at shoppe løs\nDer er som sagt masser af ting at lave, når du besøger Jordaan. En af disse beskæftigelser er uden tvivl shopping. Der er rig mulighed for at shoppe, når du befinder dig i Jordaan, specielt omkring de Ni Gader, hvor du kan finde det meget berømte marked Noordermark hver mandag og lørdag. Markedet er en blanding af et loppemarked og et økologimarked. Når du besøger Noordermarkt i Jordaan vil du opleve en meget afslappet og behagelig stemning. Når du har brugt hele dagen på at shoppe løs i de fantastiske hollandske gader, så kan du meget passende afslutte dagen med en lækker drink på en af de mange skønne cafeer, mens du lytter til typisk musik fra bydelen Jordaan.\nJordaan er uden tvivl et besøg værd, og hvis du alligevel befinder dig i Amsterdam, så må du ikke snyde dig selv for at aflægge bydelen et visit. Der er masser at lave, masser at se og ikke mindst masser af oplevelser at blive beriget med. Så tøv ikke med at besøge den skønne bydel Jordaan.\nAmsterdam bydel charmerende Holland hyggelig Jordaan trendy


Apartment Golfvejen Fanø I i Esbjerg til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Apartment Golfvejen Fanø I\nNår du besøger Esbjerg, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Apartment Golfvejen Fanø I, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nApartment Golfvejen Fanø I tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af familieværelse.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Esbjerg, så er Apartment Golfvejen Fanø I dit hjem væk hjemmefra.


3.A vinder flot præmie - efterlyser rejsesponsor\n3.A har vundet en tur - endda med undervisning - til Randers Regnskov, men transportudgifterne er en udfordring for klassen.\n3.A på Nordstjernen Skoleafdeling i Frederikshavn sluttede på en flot andenplads i en landsdækkende konkurrence, men for at indløse den dejlige præmie har de brug for en økonomisk håndsrækning.\n- Vores præmie er en tur for hele klassen til Randers Regnskov, men skolens rejsekort bringer os kun til Aalborg, så vi skal finde cirka 3000 kroner til transporten frem og tilbage mellem Aalborg og Randers, fortæller Bente Rishøj, klasselærer i 3.A.\nHun håber, at blandt andet denne artikel måske kan hjælpe klassen med at finde en eller flere gavmilde sponsorer.\n3.A har deltaget i LæseRaketten, som i år handler om Jordan. Børnene har læst om forholdene i Jordan og sendt postkort til børn i Jordan. I undervisningen har Bente Rishøj, ved hjælp af Google Earth, sendt eleverne ud på en flyvetur fra frodige Danmark til Jordans ørken.\n- Undervisningen bliver mere virkelig, når børnene her i Frederikshavn kan se, hvordan børnene i Jordan går rundt i sandet og kun har to sten at lege med, siger Bente Rishøj.\nSom en del af LæseRaketten er der mulighed for at sælge lodsedler, hvor indtægterne går til børn i Jordan. Det var her, at Nordstjernen Skoleafdeling blev nr. to med over 400 solgte lodder. Det vil sige, at de skaffede over 8.000 kroner til IBIS' hjælpearbejde i Jordan.\nDer er flere flygtningebørn i 3.A, blandt andet fra Syrien, ét af Jordans nabolande.\nPræmien skal indløses i august eller september, men det kræver altså, at Bente Rishøj skaffer 3.000 kroner. Hun vil ikke bede forældrene om at betale 150 kroner pr. elev.


Fastholdelse og tilbagetrækning blandt FOAs efterlønsmedlemmer - PDF\nDownload "Fastholdelse og tilbagetrækning blandt FOAs efterlønsmedlemmer"\n1 Fastholdelse og tilbagetrækning blandt FOAs efterlønsmedlemmer FOA Kampagne og Analyse 2010\n2 Samlet resume Velfærdsaftalen har allerede en effekt: Efterlønnerne går senere på efterløn i 2010 end i 2004 Næsten 2 ud af 3 af FOAs efterlønsmedlemmer gik på efterløn, da de fyldte 60 år (63 procent). 5 procent ventede til de fyldte 61 år, 20 procent gik, da de fyldte 62 år, og de sidste 12 procent gik på efterløn, da de var 63 eller 64 år gamle. I 2004 gik 3 ud af 4 på efterløn, da de var 60 år. I 2010 er det 2 ud af 3. Dermed er tilbagetrækningsalderen steget. I 2010 er der derimod flere, som udskyder deres efterløn, til de fylder 62 år (20 procent mod 12 procent i 2004). Det kan ses en klar effekt af Velfærdsaftalen fra 2006, som gjorde det mere attraktivt at udskyde efterlønnen. Medlemmer af Kost- og Servicesektoren og Pædagogisk Sektor har den laveste tilbagetrækningsalder. Her vælger 72 og 68 procent at gå på efterløn, når de fylder 60 år. I Social- og Sundhedssektoren er det 60 procent, og i Teknik- og Servicesektoren er det 46 procent af efterlønnerne, der forlader arbejdsmarkedet, når de fylder 60 år. Flest mænd vælger at udskyde deres efterløn. Hver anden mandlige efterlønner udskød efterlønnen, til de var 61 år eller ældre. Det samme var kun tilfældet for 1 ud af 3 af de kvindelige efterlønsmodtagere. 6 ud af 10 medlemmer vælger efterlønnen, fordi de er nedslidte Efterlønnerne valgte efterlønnen, fordi de ønskede mere tid til familie og venner (71 procent), de ønskede mere fritid (69 procent), deres arbejde var for anstrengende/de var nedslidte (58 procent), deres ægtefælle havde forladt arbejdsmarkedet (43 procent), og de havde et dårligt helbred (32 procent). Medlemmerne kunne markere flere begrundelser, og det er ikke muligt at se hvilken begrundelse, der var den vigtigste for medlemmet. 11 procent følte sig pressede af ledelsen til at gå af. 4 procent følte sig presset af kolleger. 12 procent stoppede, fordi de ikke kunne blive enig med arbejdspladsen om en passende seniorordning. Kun 6 procent af efterlønnerne ville i dag fortryde deres tilbagetrækning, hvis de havde muligheden. Det gælder i lidt højere grad for de medlemmer, der allerede har udskudt deres efterløn. Til sammenligning ville 11 procent af HKs efterlønsmedlemmer fortryde deres tilbagetrækning, hvis de havde muligheden. Arbejdsmiljøet sender de ansatte på efterløn Efterlønnere, der valgte at udskyde deres efterløn, havde et bedre arbejdsmiljø end andre efterlønnere. De havde bedre udviklingsmuligheder, de følte sig mindre nedslidte, havde mindre arbejdspres, et mindre fysisk hårdt arbejde og var mere tilfredse med deres arbejde, end de efterlønnere der gik, da de fyldte 60 år.\n3 En simpel opfordring fra arbejdspladsen påvirker tilbagetrækningsalderen 20 procent af efterlønsmodtagerne oplevede, at deres arbejdsplads opfordrede dem til at blive længere på arbejdsmarkedet. Og en sådan opfordring fører også til en senere tilbagetrækning. Blandt de, der blev opfordret til at blive på arbejdsmarkedet, valgte 45 procent at udskyde efterlønnen. Uden en opfordring vælger kun 34 procent at udskyde deres tilbagetrækning. Ca. halvdelen af FOAs medlemmer peger på, at ét eller flere initiativer fra arbejdspladsen kunne have fået dem til at udskyde deres efterløn. Flest medlemmer kunne påvirkes af større respekt og anerkendelse (18 procent), dernæst følger bedre arbejdsvilkår/mindre arbejdspres (16 procent), en opfordring til at blive (16 procent) samt tilbud om nedsat tid med lønkompensation (15 procent). De mindst påvirkelige medlemmer findes i Kost- og Servicesektoren og Pædagogisk Sektor. Efterlønnen forbedrer helbredet for 2 ud af 3 medlemmer. Jo tidligere medlemmerne forlader arbejdsmarkedet, jo større effekt har det på helbredet Efterlønnen har forbedret helbredet for 2 ud af 3 efterlønnere. Jo tidligere medlemmerne forlader arbejdsmarkedet, jo flere oplever et forbedret helbred. Næsten 3 ud af 4 efterlønnere (72 procent), der stoppede på arbejdsmarkedet, da de var 60 år, mærkede en forbedring i deres helbred. Det er en markant forskel. Blandt FOAs medlemmer generelt vurderer 83 procent, at de har et godt eller virkelig godt helbred. Til sammenligning vurderer 73 procent af efterlønsmodtagerne, at de har et godt eller virkelig godt helbred.\n4 Indholdsfortegnelse Samlet resume Indledning Hvorfor vælger medlemmerne efterlønnen? Medlemmernes bevæggrunde for tilbagetrækning Tilknytning til arbejdsmarkedet Personlige forhold og forhold på arbejdspladsen Helbred blandt efterlønsmodtagerne Helbred som årsag til tilbagetrækning Medlemmernes tilbagetrækning Udviklingen i tilbagetrækningsalderen Køn og tilbagetrækningsalder Sektor og tilbagetrækningsalder Faggruppe og tilbagetrækningsalder Arbejdssted og tilbagetrækningsalder Tilknytning til arbejdsmarkedet og tilbagetrækningsalder Deltidsarbejde og tilbagetrækningsalder Arbejdsmarkedstilknytning og tilbagetrækningsalder Sygemeldte og efterløn Kendskab til den fleksible efterløn Helbred og tilbagetrækningsalder Efterlønnen forbedrer helbredet for 2 ud af 3 måneder Civilstand og tilbagetrækningsalder Begrundelser for efterlønnen og tilbagetrækningsalder Udviklingsmuligheder og tilbagetrækningsalder Arbejdspres Fysisk hårdt arbejde Nedslidning Arbejdsmiljø Tilfredshed med arbejdet Forhold til kolleger og det sociale miljø Omstilling og omstillingsparathed Kan tilbagetrækningsalderen påvirkes? Opfordring fra arbejdspladsen og tilbagetrækningsalder Kunne din arbejdsplads have gjort noget for at du udskød efterlønnen? Hvilke medlemmer kan påvirkes til senere tilbagetrækning? Sektor og påvirkelighed Tilbagetrækningsalder og påvirkelighed Arbejdssted og påvirkelighed Kun få fortryder deres tilbagetrækning Medlemmernes alternativer til efterlønnen Erhvervsarbejde ved siden af efterlønnen Frivilligt arbejde Metode... 38\n5 1. Indledning FOA gennemførte i december 2010 en spørgeskemaundersøgelse blandt forbundets mere end efterlønsmedlemmer. Undersøgelsen belyser blandt andet følgende emner: Efterlønnernes egne bud på, hvorfor de valgte efterlønnen (afsnit 2.1) Helbredet blandt efterlønnerne sammenlignet med andre FOA-medlemmer (afsnit 2.5) Om flere efterlønnere udskyder deres efterløn i 2010 sammenlignet med i 2004 (afsnit 3.1) Hvilke medlemsgrupper, som først går på efterløn (afsnit 3) Helbredets betydning for tilbagetrækningsalderen (afsnit 3.7) Om et dårligt arbejdsmiljø på den tidligere arbejdsplads, betyder en hurtigere overgang til efterløn (afsnit 3.9) Muligheden for at påvirke medlemmernes valg af efterløn, og hvilke grupper af medlemmer, som er mest påvirkelige (afsnit 4) Efterlønnernes erhvervsarbejde og frivillige arbejde (afsnit 5) Undersøgelsen er inspireret af Forbundets undersøgelse fra 2004 Fastholdelse og tilbagetrækning blandt FOAs medlemmer, som også indeholdt svar fra FOAs erhvervsaktive medlemmer 1. I alt medlemmer deltog fuldt ud i undersøgelsen, som havde en svarprocent på 56 procent. Undersøgelsen blev udsendt via til medlemmer, hvor Forbundet har registreret en -adresse. Afsnit 5 beskriver den metodiske fremgangsmåde nærmere. 1\n6 2. Hvorfor vælger medlemmerne efterlønnen? 2.1. Medlemmernes bevæggrunde for tilbagetrækning Der kan være mange forskellige begrundelser for, hvorfor FOAs medlemmer vælger at gå på efterløn. Medlemmerne er blevet bedt om at svare på, om de er enige eller uenige i en række udsagn om, hvorfor de vælger at gå på efterløn. Svarene ses i Figur 1. Figur 1. Bevæggrunde for at gå på efterløn. Andel der har svaret enig/meget enig Jeg ønskede mere tid med familie og venner 71% Jeg ønskede mere fritid 69% Arbejdet var for anstrengende for mig/ jeg var nedslidt 58% Min ægtefælle/partner stoppede eller var stoppet med at arbejde 43% Jeg havde dårligt helbred 32% Jeg kunne ikke blive enig om en passende seniorordning med min arbejdsgiver Jeg følte mig presset af ledelsen til at gå af Jeg var arbejdsløs og regnede ikke med, at jeg ville kunne finde nyt arbejde Jeg følte mig presset af kolleger til at gå af 12% 11% 7% 4% De mest udbredte begrundelser er ønsket om mere tid med familie og venner og ønsket om mere fritid. De begrundelser ses ved henholdsvis 71 procent og 69 procent af medlemmerne. 58 procent oplevede, at arbejdet var for anstrengende, eller at de var nedslidte. 43 procent gik på efterløn, fordi deres ægtefælle eller partner også havde forladt arbejdsmarkedet. 32 procent eller hvert tredje medlem stoppede, fordi de havde et dårligt helbred. Fire begrundelser er langt mindre udbredte. 12 procent gik på efterløn, fordi de ikke kunne blive enige med deres arbejdsgiver om en seniorordning. 11 procent følte sig presset af ledelsen til at gå af, og 4 procent følte sig presset af kollegerne. 7 procent af medlemmerne svarer, at de gik på efterløn, fordi de var arbejdsløse, og ikke regnede med at kunne finde nyt arbejde. Figur 1 kan ikke læses som et udtryk for, at familie og venner er den vigtigste årsag til at vælge at gå på efterløn blandt medlemmerne. Det er derimod er den mest udbredte årsag. Det samme medlem kan have angivet, at både ønsket om mere fritid og et dårligt helbred\n7 lå bag deres beslutning. Hvilken årsag, der var den vigtigste for medlemmet, kan undersøgelsen desværre ikke sige noget om. I undersøgelsen blandt efterlønsmedlemmerne fra 2004 prioriterede medlemmerne netop helbredet som den væsentligste årsag til at gå på efterløn Tilknytning til arbejdsmarkedet 88 procent af medlemmerne var i ordinært arbejde inden de startede på efterløn. 1 procent var i fleksjob, 3 procent var sygemeldt og 6 procent var arbejdsløse. 3 procent har svaret andet. Det svarer nogenlunde til tallet fra FOAs A-kasses medlemsregister. Her kom 83 % fra ordinært arbejde i 2010 et tal der er steget siden Figur 2. Medlemmernes status på arbejdsmarkedet umiddelbart inden overgang til efterløn % 1% 3% 6% 3% At så mange efterlønnere kommer direkte fra arbejdsmarkedet skal også ses i lyset af, at hele 37 procent af efterlønnerne kom direkte fra en deltidsansættelse. Samtidig har disse efterlønnere forladt arbejdsmarkedet i en tid med næsten fuld beskæftigelse på FOAs område. I det lys er der en klar overrepræsentation af tidligere arbejdsløse blandt efterlønnerne Personlige forhold og forhold på arbejdspladsen Medlemmerne er spurgt, om det var personlige forhold eller forhold på arbejdspladsen, der var baggrunden for, at de valgte at gå på efterløn. Flest valgte efterlønnen af personlige årsager. Tabel 1. Vil du sige, at det var personlige forhold eller forhold på din arbejdsplads, der var baggrunden for, at du gik på efterløn? Respondenter Procent Overvejende personlige forhold % Overvejende forhold på min arbejdsplads % Både personlige forhold og forhold på min arbejdsplads % Ved ikke 79 6 % I alt % 46 procent svarer, at de gik på efterløn overvejende af personlige årsager. 18 procent svarer, at de gik overvejende på grund af forhold på arbejdspladsen. 30 procent svarer, at det skete både på grund af personlige forhold og forhold på arbejdspladsen.\n8 Spørgsmålet er desværre ikke stillet sådan, at det er muligt at konkludere, om eksempelvis nedslidning er en personlig årsag eller et forhold på arbejdspladsen Helbred blandt efterlønsmodtagerne Medlemmerne er spurgt til deres selvvurderede helbred. Det er et meget brugt redskab til at vurdere personers helbred og risiko for sygdom. Jo dårligere man vurderer sit eget helbred, jo større er risikoen for sygdom procent vurderer, at deres helbred er virkelig godt, 55 procent mener det er godt, og 24 procent vurderer at det er nogenlunde. 2 procent mener det er dårligt og meget få at det er meget dårligt. Helbredet blandt efterlønsmodtagerne er det samme for alle aldersgrupper (60 til 64-årige). Figur 3. Hvordan vil du vurdere din nuværende helbredstilstand i al almindelighed? 3 4 Virkelig god 18% God 55% Nogenlunde 24% Dårlig Meget dårlig Ved ikke 2% 1% For at sammenligne helbredet i forskellige grupper, er det normalt at se på hvor stor en andel, der har et godt eller virkelig godt helbred. Figur 4 viser helbredstilstanden for henholdsvis mænd og kvinder blandt efterlønsmodtagere i FOA, årige erhvervsaktive blandt FOAs medlemmer generelt og i den danske befolkning som helhed. 2 Statens Institut for Folkesundhed Sundhedstilstanden blandt FOAs medlemmer, august 2010.\n9 Figur 4. Selvvurderet helbred blandt FOAs efterlønsmedlemmer, årige erhvervsaktive medlemmer af FOA og erhvervsaktive danskerne generelt. Opdelt på mænd og kvinder. Andel, der har svaret virkelig godt og godt % 74% 79% 84% 87% 86% Det er tydeligt, at FOAs efterlønsmedlemmer har et dårligere helbred end både FOAs erhvervsaktive medlemmer og erhvervsaktive danskere generelt. Lavest ligger de mandlige efterlønsmodtagere, hvor 63 procent har et dårligt helbred, mod 79 procent blandt de erhvervsaktive mandlige FOA medlemmer. Til sammenligning har de erhvervsaktive mænd i Danmark det højeste selvvurderede helbred, da 87 procent har et godt eller virkelig godt helbred. 74 procent af de kvindelige efterlønsmodtagere har et godt eller virkelig godt helbred. Det gælder 84 procent af de erhvervsaktive FOA-medlemmer og 86 procent af de kvindelige danske lønmodtagere. Dermed er de kvindelige medlemmers helbred generelt væsentligt bedre end de mandlige medlemmers. Blandt danskerne generelt er der derimod ingen væsentlig kønsforskel, og det er da også tydeligt, at det er FOAs mandlige medlemmer, som halter efter de danske mænd i øvrigt Helbred som årsag til tilbagetrækning Hver tredje efterlønsmodtager angiver, at dårligt helbred er en årsag til deres valg af efterlønnen. Og det svar har en tydelig sammenhæng med medlemmernes nuværende helbredstilstand. Medlemmer, som vurderer, at de har et nogenlunde eller dårligt/meget dårligt helbred, har også i højre grad end andre angivet dårligt helbred som årsag til deres tilbagetrækning. Det viser figur 5.\n10 Figur 5. Jeg havde dårligt helbred som begrundelse for valg af efterløn fordelt på nuværende selvvurderet helbred Virkelig god 7% 31% 45% 7% God 5% 16% 47% 23% 9% Nogenlunde 23% 37% 27% 5% 8% Dårlig/Meget dårlig 55% 29% 6% I alt 11% 21% 38% 22% 8% Meget enig Enig Uenig Meget uenig Ved ikke/ikke relevant Blandt de, der i dag har et dårligt eller meget dårligt helbred, valgte i alt 84 procent at gå på efterløn på grund af dårligt helbred. Blandt efterlønnere med et nogenlunde helbred valgte i alt 60 procent at gå på efterløn af helbredsmæssige årsager (meget enig og enig). Til sammenligning var det kun mellem 17 og 21 procent blandt efterlønnere med godt eller virkelig godt helbred, der angav helbredet som årsag til deres tilbagetrækning. Forskellen er statistisk signifikant. Tilsvarende er ønsket om mere tid til familie og venner en mere udbredt begrundelse blandt medlemmer, med virkelig godt helbred sammenlignet med andre. Her ønskede 77 procent mere tid til familie og venner. Blandt medlemmer med dårligt eller meget dårligt helbred var det derimod kun 55 procent. Forskellen er statistisk signifikant. Figur 6. Jeg ønskede mere tid med familie og venner som begrundelse for valg af efterløn fordelt på nuværende selvvurderet helbred Virkelig god 42% 35% 12% 5% 6% God 31% 42% 16% 4% 7% Nogenlunde 24% 38% 22% 6% Dårlig/meget dårlig 29% 26% 29% Meget enig Enig Uenig Meget uenig Ved ikke/ikke relevant\n11 3. Medlemmernes tilbagetrækning Næsten end 2 ud af 3 efterlønnere forlod arbejdsmarkedet, da de var 60 år gamle (63 procent). 5 procent stoppede, da de var 61 år, og 20 procent ventede, indtil de var 62 år. Endelig stoppede 8 procent, da de var 63 år og 4 procent, da de var 64 år. Figur 7. Efterlønsmedlemmernes tilbagetrækningsalder % 4 3 5% 8% 4% 60 år 61 år 62 år 63 år 64 år 3.1. Udviklingen i tilbagetrækningsalderen Tilbagetrækningsalderen for FOAs efterlønsmedlemmer er steget siden Hvor det i dag er 63 procent af efterlønnerne, der stopper ved de 60 år, var det tilfældet for 74 procent af efterlønsmedlemmerne i Det viser figur 8 nedenfor. I 2010 var der flere, der havde udskudt efterlønnen, til de fyldte 62 år, nemlig 20 procent mod 12 procent af efterlønnerne i Det skal bemærkes at tallene ikke er fuldt ud sammenlignelige, da medlemmerne har haft andre svarmuligheder i 2010 end de havde i Det er dog kun i alt 2,8 procent i 2004, der har brugt de to svarmuligheder, nemlig at de var under 60 år eller 65 år eller ældre. Derfor vil det ikke kunne udligne forskellen mellem de to undersøgelser.\n12 Figur 8. Efterlønsmedlemmernes tilbagetrækningsalder i 2010 og i % 4% 2% 4% 8% 12% 6% 7 5% år 63 år 62 år % 74% 61 år 60 år Tilbagetrækningsalder FOAs efterlønsmedlemmer 2010 Tilbagetrækningsalder FOAs efterlønsmedlemmer Køn og tilbagetrækningsalder Flere mænd end kvinder vælger at udskyde deres efterløn, til efter de er fyldt 61 år. Det gælder hver anden af de mandlige efterlønsmodtagere (51 procent) og kun 1 ud af 3 af de kvindelige efterlønsmodtagere (35 procent). Det viser figur 9 nedenfor. Forskellen er stærkt signifikant.\n13 Figur 9. Køn og tilbagetrækningsalder % 37% % 51% 63% år Kvinder Mænd I alt De mandlige medlemmer har dermed den højeste tilbagetrækningsalder. Det kan overraske, da de mandlige efterlønsmedlemmer har et dårligere helbred end de kvindelige efterlønnere. Forklaringen på kvinders tidligere tilbagetrækning ligger sandsynligvis i, at kvinder er yngre end deres ægtefæller og derfor vælger at gå på efterløn, når deres ægtefælle stopper med at arbejde. Den forklaring finder også klart støtte i undersøgelsen. 45,9 % af de kvindelige efterlønnere angiver dette som begrundelse for at vælge efterlønnen. Det gælder kun 21 % af de mandlige efterlønnere. En anden forklaring er sandsynligvis, at kvinder generelt er lavere lønnet og arbejder mere på deltid end mænd. Deres økonomiske tab ved at gå på efterløn er derfor ikke så stort som mænds. Denne undersøgelse viser da også, at en større andel af kvinder end mænd går fra deltidsarbejde til efterløn: Blandt FOAs medlemmer havde 42 pct. af kvinderne deltidsarbejde, da de gik på efterløn, mens kun 8 pct. af mændene havde det. Der er også forskel på kvinder og mænds baggrund for at gå på efterløn: 46 pct. af FOAs kvindelige medlemmer tilskriver det personlige forhold, at de gik på efterløn, mod 40 pct. af mændene. Derimod tilskriver 28 pct. af mændene det forhold på arbejdspladsen, at de gik på efterløn, mod 17 pct. af kvinderne.\n14 3.3. Sektor og tilbagetrækningsalder Kvindernes senere tilbagetrækning ses også tydeligt i forskellene mellem de enkelte sektorer, og forskellene mellem de 4 sektorer er store og statistisk signifikante. Figur 10. Sektor og tilbagetrækningsalder % 32% 4 54% 37% 61 år og ældre % 68% 46% 63% 60 år Tilbagetrækningsalderen er lavest i Kost- og Servicesektoren, hvor 72 procent af efterlønnerne stopper på arbejdsmarkedet, når de er fyldt 60 år. Lige efter følger pædagogisk sektor, hvor 68 procent stopper, når de er 60 år. I Social- og Sundhedssektoren stopper 60 procent, når de er 60 år. Lavest ligger Teknik- og Servicesektoren, hvor det er 46 procent af efterlønnerne, der stopper som 60-årige. Da FOAs sektorer er meget kønsopdelte, er det oplagt, at den høje tilbagetrækningsalder i Teknik- og Servicesektoren kan forklares med, at 89 procent af efterlønnerne fra Teknik- og Servicesektoren er mænd. Kun i Social- og Sundhedssektoren er der imidlertid så stor repræsentation af begge køn, at man kan undersøge, om der primært er tale om en sektorforskel eller en kønsforskel.\n15 Figur 11 viser, at der også inden for Social- og Sundhedssektoren er tale om en kønsforskel. 61 procent af de kvindelige medlemmer af sektoren, går på efterløn, når de er 60 år. Det gælder 50 procent af de mandlige medlemmer. Dermed er der tale om en kønsforskel, hvor mænd generelt går tidligere på efterløn end de kvindelige medlemmer. Men der også er tale om en sektorforskel: De kvindelige medlemmer af Social- og sundhedssektoren går senere på efterløn end de langt overvejende kvindelige medlemmer af Kost- og Servicesektoren og Pædagogisk sektor 4. Figur 11. Tilbagetrækningsalder for medlemmer af Social- og Sundhedssektoren. Fordelt på køn (n=787) % % 60 år Kvinder Mænd 4 97 procent af efterlønnerne i både Kost- og Servicesektoren og Pædagogisk Sektor er kvinder.\n16 3.4. Faggruppe og tilbagetrækningsalder Der er store forskelle i tilbagetrækningsalderen mellem de enkelte faggrupper. Figur 12 oplister faggrupperne efter hvor stor en andel af efterlønnerne, der går på efterløn, når de er 60 år. Figur 12. Tilbagetrækningsalder fordelt på faggrupper % 25% 26% 31% 36% 39% 4 41% 41% 45% 76% 75% 74% 69% 64% 61% 59% 59% 55% 37% 63% år Ikke overraskende følger faggrupperne tendensen i de enkelte sektorer. 3 ud af 4 køkkenog rengøringspersonale fra Kost- og Servicesektoren går på efterløn, når de er 60 år. Herefter følger de to faggrupper fra Pædagogisk Sektor, nemlig pædagogmedhjælpere og dagplejere med henholdsvis 74 og 69 procent. De næste 6 faggrupper hører alle til Social- og Sundhedssektoren. Her har mellem 64 og 59 procent af efterlønsmodtagerne valgt at gå på efterløn som 60-årige. Andelen er lavest blandt plejere, en faggruppe hvor der traditionelt har arbejdet mange mænd. Den sidste faggruppe, skole-, rådhus- og regionsbetjente, tilhører Teknik- og Servicesektoren. Her går 55 procent af efterlønsmodtagerne på efterløn, når de fylder 60 år Arbejdssted og tilbagetrækningsalder Der er flere forskelle i tilbagetrækningsalder alt efter medlemmernes arbejdssted. Medlemmer, der arbejder i hjemmeplejen, i daginstitution, dagplejen eller på handikapinstitutioner forlader hurtigst arbejdsmarkedet for at gå på efterløn. Fordelingen ses i figur 13 nedenfor. Herefter følger medlemmer, som arbejder på plejehjem og plejecentre, på rådhuse/folkeskoler og i socialpsykiatrien. De, der forlader arbejdsmarkedet sidst, arbejder på sygehuse og i behandlingspsykiatrien.\n17 Figur 13. Tilbagetrækningsalder fordelt på arbejdssted % 38% 4 31% 32% 29% 68% 62% 69% 69% 71% 46% 46% 41% 44% 37% 54% 54% 59% 56% 63% år 3.6. Tilknytning til arbejdsmarkedet og tilbagetrækningsalder Deltidsarbejde og tilbagetrækningsalder Der er en lille tendens til, at medlemmer med deltidsarbejde går tidligere på efterløn end andre medlemmer, men forskellen er ikke signifikant. Figur 14. Tilbagetrækningsalder fordelt på deltidsarbejde % 34% 36% 37% 61% 66% 64% 63% Fuld tid Deltid Andet I alt år\n18 Arbejdsmarkedstilknytning og tilbagetrækningsalder Medlemmer, som går på efterløn, når de er 60 år, kommer oftere direkte fra arbejdsløshed end medlemmer, som går på efterløn, når de er 61 år eller ældre. Figur 15. Medlemmernes status på arbejdsmarkedet umiddelbart inden overgang til efterløn % 1% 3% 3% 8% 6% 6% 2% 3% 1% 1% Andet Arbejdsløs Sygemeldt 4 87% 9 88% Fleksjob 3 Ordinært arbejde I alt 8 procent af de efterlønnere, som trak sig tilbage, da de var 60 år, var arbejdsløse. Det samme var tilfældet for 1 procent af de efterlønnere, som var 61 år eller ældre, da de gik på efterløn. Forskellen er statistisk signifikant. Personer, som har udskudt deres efterløn, kommer oftere direkte fra en sygemelding sammenlignet med efterlønnere, som fratrådte, da de blev 60 år. Det gælder 6 procent af de, der udskød efterlønnen mod 2 procent blandt de, der gik, da de var 60 år. Forskellen er statistisk signifikant. Arbejdsmiljøinstituttet fandt et lignende resultat, da de undersøgte overgangen til efterløn blandt alle danske lønmodtagere i Her var der også en overvægt af personer, som kom direkte fra arbejdsløshed, blandt de der gik på efterløn, da de var 60 år Sygemeldte og efterløn Længerevarende sygdom er en oplagt årsag til at vælge at gå på efterløn. 20 procent af FOAs efterlønsmodtagere har været sygemeldt i en sammenhængende periode mindst 8 uger i de sidste 2-3 år, inden de gik på efterløn. Det svarer nogenlunde til niveauet blandt FOAs erhvervsaktive medlemmer, som er 55 år eller ældre 6. 5 Tilbagetrækning fra arbejde før pensionsalderen, AMI Rapport, Thomas Lund, Jacob Pedersen, Otto Melchior Poulsen, Arbejdsmiljøinstituttet, København, København, 2006\n19 Figur 16. Var du på noget tidspunkt sygemeldt i en sammenhængende periode på 8 uger eller mere i de sidste 2-3 år af dit sidste arbejde inden efterlønnen? % 2% 3% 77% 79% 77% 21% 19% I alt Husker ikke Nej Ja Længere sammenhængende sygdom har dog tilsyneladende ingen forskel på tilbagetrækningsalderen. Forskellen mellem de to grupper er ikke signifikant forskellig Kendskab til den fleksible efterløn Inden de forlod arbejdsmarkedet kendte 7 ud af 10 medlemmer til muligheden for at kombinere deltidsarbejde og efterløn. Viden om muligheden for at kombinere efterløn med deltidsarbejde har tilsyneladende ikke effekt på tilbagetrækningsalderen. Det viser Figur 17. Kendskabet til ordningen er størst blandt de, der udskød deres efterløn, men forskellen er ikke signifikant. De, der kendte til ordningen, arbejder i dag heller ikke oftere ved siden af deres efterløn end andre. Figur 17. Inden du gik på efterløn, var du da klar over, at det er muligt at kombinere deltidsarbejde og efterløn? % 5% 6% 24% 21% 23% 69% 74% 71% I alt Ved ikke/husker ikke Nej Ja 6\n20 3.7. Helbred og tilbagetrækningsalder Der er ingen sammenhæng mellem medlemmets tilbagetrækningsalder og medlemmets helbred. Der er en tendens til, at flere af de medlemmer, der har udskudt deres efterløn, har et virkelig godt helbred, men forskellen er lige netop ikke signifikant. Figur 18. Selvvurderet helbred og tilbagetrækningsalder % 24% 24% 57% 51% 55% 16% 22% 18% 60 år 61+ I alt Ved ikke Meget dårlig Dårlig Nogenlunde God Virkelig god Medlemmerne er blevet bedt om at vurdere deres nuværende helbred. Det er oplagt at sammenhængen mellem helbred og tilbagetrækningsalder ville være større på det tidspunkt, hvor medlemmet gik på efterløn. Næste afsnit viser, at den overvejende del af medlemmerne faktisk forbedrer deres helbred væsentligt under efterlønnen. Det kan være en væsentlig forklaring på, hvorfor dårligt helbred ikke synes at påvirke tilbagetrækningsalderen, også selvom efterlønnerne netop angiver helbred som en væsentlig begrundelse for at vælge ordningen Efterlønnen forbedrer helbredet for 2 ud af 3 måneder 2 ud af 3 af FOAs efterlønsmodtagere har fået et bedre helbred, efter de stoppede med at arbejde. 46 procent har fået det meget bedre, og 21 procent har fået det lidt bedre. Medlemmer, som gik på efterløn, så snart de havde muligheden (60 år), har mærket en betydeligt større effekt på helbredet end medlemmer, som udskød deres efterløn. Her har i alt 72 procent fået et bedre helbred mod kun 58 procent blandt de, som udskød efterlønnen. Forskellen er statistisk signifikant. Et medlem beskriver udviklingen sådan: Jeg har kun været på efterløn i godt en måned, men jeg føler, at jeg er kommet til "kræfter" og har fået overskud til mange ting, som jeg ikke har orket de sidste ca. 5 år.\n21 Figur 19. Er dit generelle velbefindende blevet værre eller bedre efter du er holdt op med at arbejde? % 36% 28% 21% 22% 52% 36% 46% 60 år 61+ I alt Ved ikke Meget dårligere Lidt dårligere Ingen ændring Lidt bedre Meget bedre 3.8. Civilstand og tilbagetrækningsalder Efterlønnere, som er gift eller samlevende, trak sig væsentligt tidligere fra arbejdsmarkedet, end enlige medlemmer. Her stoppede 2 ud af 3 på arbejdsmarkedet, da de fyldte 60 år. Det samme var kun tilfældet for halvdelen af de enlige medlemmer. Forskellen er signifikant. Forskellen skyldes givetvis, at FOAs overvejende kvindelige medlemmer ønsker at trække sig fra arbejdsmarkedet, når deres mandlige - og derfor typisk ældre ægtefæller stopper på arbejdsmarkedet. At enlige fortsætter på arbejdsmarkedet længere, kan dog også skyldes, at de har en strammere økonomi. Figur 20. Tilbagetrækningsalder og civilstand % 51% 37% % 49% 64% 60 Gift/Samlevende Enlig I alt\n22 Interessant nok synes sammenhængen at være omvendt for FOAs mandlige medlemmer. Enlige mænd stopper tidligere på arbejdsmarkedet end mænd i parforhold. Der er dog så få mænd i undersøgelsen, at sammenhængen ikke er signifikant Begrundelser for efterlønnen og tilbagetrækningsalder Medlemmer, som gik på efterløn, da de var 60 år, har andre begrundelser for at vælge efterlønnen, end medlemmer der udskød efterlønnen, til de var 61 år eller ældre. Det viser figur 21. De, som ikke udskød efterlønnen, begrunder i højere grad deres tilbagetrækning i nedslidning og et for anstrengende arbejde. Det gælder 64 procent eller 2 ud af 3 medlemmer, mod kun 46 procent blandt de, der udskød efterlønnen til de var 61 år eller ældre. De peger også oftere på, at deres partner var stoppet på arbejdsmarkedet, og at de havde et dårligt helbred, nemlig 34 procent, mod 28 procent blandt de der udskød efterlønnen. Blandt medlemmer, der udskød efterlønnen, er der derimod flere (14 procent), som følte sig presset af ledelsen til at gå af. Forskellen er dog ikke signifikant. Figur 21. Medlemmernes begrundelser for valg af efterlønnen og deres tilbagetrækningsalder Jeg ønskede mere tid med familie og venner 7 71% Jeg ønskede mere fritid 69% 68% Arbejdet var for anstrengende for mig/ jeg var nedslidt 46% 64% Min ægtefælle/partner stoppede eller var stoppet med at arbejde Jeg havde dårligt helbred 45% 39% 34% 28% Jeg kunne ikke blive enig om en passende seniorordning med min arbejdsgiver 13% 11% Jeg følte mig presset af ledelsen til at gå af 14% Jeg var arbejdsløs og regnede ikke med, at jeg ville kunne finde nyt arbejde 8% 3% Jeg følte mig presset af kolleger til at gå af 3% 5%\n23 3.10. Arbejdsmiljøet og tilbagetrækningsalderen Medlemmernes arbejdsmiljø har betydning for deres tilbagetrækningsalder. Jo bedre arbejdsmiljø, jo senere forlader medlemmerne arbejdsmarkedet. Figur 22 og hele afsnit 3.10 viser, at de efterlønnere, som valgte at udskyde deres efterløn, havde et bedre arbejdsmiljø på en række punkter: - de havde bedre muligheder for at udvikle sig i arbejdet - de følte sig mindre nedslidte - de oplevede et mindre arbejdspres - deres arbejde var mindre fysisk hårdt - de var mere tilfredse med deres arbejde Alle sammenhænge er statistisk stærkt signifikante (p<0,00). Figur 22. Arbejdsmiljø og tilbagetrækningsalder. Andel, som har svaret enig/helt enig Jeg havde et godt forhold til mine kolleger 94% 94% Jeg havde godemuligheder for at udvikle mig på mit arbejde 61% 67% Jeg følte mig oftetræt og nedslidt Arbejdsmiljøet varalt i alt godt på min arbejdsplads Arbejdspresset varofte meget stort 58% 7 73% 73% 77% 69% Arbejdet varfysisk hårdt 63% 74% Det var ofte sværtat imødekomme arbejdspladsens krav til omskoling og omstilling 32% 33% Alt i alt var jeg yderst tilfreds med mit arbejde de sidste par år, før jeg trak mig tilbage 74% 81% Efterløn som 60-årig Efterløn 61 år eller senere\n24 Udviklingsmuligheder og tilbagetrækningsalder Medlemmer, der havde meget gode udviklingsmuligheder i deres job, forlod arbejdsmarkedet senere, end medlemmer med dårlige udviklingsmuligheder. Det viser figur 23. Blandt medlemmer med meget gode udviklingsmuligheder udskød 41 procent deres efterløn, mod 30 procent blandt de, som havde dårlige udviklingsmuligheder. Figur 23. Udviklingsmuligheder og tilbagetrækningsalder Meget gode udviklingsmuligheder 41% Gode udviklingsmuligheder 62% 38% 60 Dårlige udviklingsmuligheder Meget dårlige udviklingsmuligheder 63% 37% Ved ikke/i tvivl 68% 33% I alt 64% 36% Figur 23. Jeg havde gode muligheder for at udvikle mig på mit arbejde. Svarmuligheder: Helt enig, enig, uenig, helt uenig.\n25 Arbejdspres Jo større arbejdspres medlemmerne oplevede på arbejdsmarkedet, jo tidligere gik de på efterløn. Blandt medlemmer, som var udsat for et meget stort arbejdspres i de sidste år, udskød 32 procent deres efterløn. Til sammenligning udskød 43 og 44 procent efterlønnen blandt medlemmer med et mindre eller lavt arbejdspres. Figur 24. Arbejdspres og tilbagetrækningsalder Meget stort arbejdspres 68% 32% Stort arbejdspres 64% 36% Mindre arbejdspres 56% 44% Lavt arbejdspres 58% 43% Ved ikke/i tvivl 59% 42% I alt 64% 36% Figur 24. Arbejdspresset var ofte meget stort. Svarmuligheder: Helt enig, enig, uenig, helt uenig Fysisk hårdt arbejde Medlemmer, som udførte fysisk hårdt arbejde, gik tidligere på efterløn end andre. Blandt medlemmer, som havde meget hårdt fysisk arbejde, gik 69 procent på efterløn, da de fyldte 60 år. Blandt de medlemmer, som ikke havde fysisk hårdt arbejde, gik kun 53 procent på efterløn, da de fyldte 60 år. Figur 25. Fysisk arbejde og tilbagetrækningsalder Meget hårdt fysisk arbejde 69% 31% Hårdt fysisk arbejde 65% 35% Let fysisk hårdt arbejde 56% 44% Ikke fysisk hårdt arbejde 53% 47% Ved ikke/i tvivl 62% 38% I alt 64% 36% Figur 25. Arbejdet var fysisk hårdt. Svarmuligheder: Helt enig, enig, uenig, helt uenig.\n26 Nedslidning Også nedslidning påvirker tilbagetrækningsalderen kraftigt. Blandt medlemmer, som oplevede at være meget trætte og nedslidte i årene op til deres efterløn, gik 73 procent på efterløn, så snart de havde muligheden (60 år). Blandt medlemmer, som ikke var nedslidte, gik kun 48 procent på efterløn, da de var 60 år. Figur 26. Nedslidning og tilbagetrækningsalder Meget nedslidt 73% 27% Nedslidt 64% 36% Lidt nedslidt 58% 42% 60 Slet ikke nedslidt 48% 53% 61+ Ved ikke/i tvivl 54% 47% I alt 64% 36% Figur 26. Jeg følte mig ofte træt og nedslidt. Svarmuligheder: Helt enig, enig, uenig, helt uenig Arbejdsmiljø Medlemmerne er blevet bedt om at vurdere deres overordnede arbejdsmiljø i årene inden, de gik på efterløn. Denne vurdering har ingen sammenhæng med medlemmernes tilbagetrækningsalder. Figur 27. Arbejdsmiljø og tilbagetrækningsalder Meget godt arbejdsmiljø 4 Godt arbejdsmiljø 66% 34% Dårligt arbejdsmiljø 65% 36% 60 Meget dårligt arbejdsmiljø 63% 37% 61+ Ved ikke/i tvivl 65% 35% I alt 64% 36% Figur 27. Arbejdsmiljøet var alt i alt godt på min arbejdsplads. Svarmuligheder: Helt enig, enig, uenig, helt uenig.\n27 Tilfredshed med arbejdet De medlemmer, som var tilfredse med deres arbejde, blev længere tid på arbejdsmarkedet, end medlemmer, som var utilfredse med deres job. Blandt medlemmer med meget stor jobtilfredshed udskød 39 procent deres efterløn til efter de fyldte 61 år. Blandt medlemmer med lav jobtilfredshed udskød 29 procent deres efterløn. Figur 28. Jobtilfredshed og tilbagetrækningsalder Meget stor jobtilfredshedtilfredshed 61% 39% Stor jobtilfredshed 62% 38% Lav jobtilfredshed 71% 29% Meget lav jobtilfredshed 71% 29% Ved ikke/i tvivl 68% 32% I alt 64% 36% Figur 29. Spørgsmålsformuerling: Alt i alt var jeg yderst tilfreds med mit arbejde de sidste par år, før jeg trak mig tilbage. Svarmuligheder: Helt enig, enig, uenig, helt uenig Forhold til kolleger og det sociale miljø Man kunne forvente, at et godt forhold til kollegerne og et godt socialt miljø på arbejdspladsen kunne få medlemmerne til at udskyde deres efterløn. Medlemmer med et meget godt forhold til deres kolleger går senere på efterløn end medlemmer med et godt forhold til deres kolleger. Forskellen er dog ikke signifikant. Det skyldes sandsynligvis, at 94 procent af medlemmerne placerer sig i de to grupper, som har et meget godt eller godt forhold til deres kolleger. Figur 30. Forhold til kolleger og det sociale miljø Meget godt forhold til kolleger 62% 38% Godt forhold til kolleger 68% 33% 60 Et nogenlunde forhold til kolleger Et dårligt forhold til kolleger 62% 39% Ved ikke/i tvivl 67% 33% I alt 64% 36%\n28 Omstilling og omstillingsparathed Medlemmerne er spurgt, de havde svært ved at imødekomme arbejdspladsen krav til omskoling og omstilling de sidste år på arbejdsmarkedet. Medlemmer med lav omstillingsparathed synes at gå tidligere på efterløn end andre medlemmer, men sammenhængen er ikke signifikant. Det viser figur 31. Figur 31. Omstillingsparathed og tilbagetrækningsalder Lav omstillingsparathed 65% 35% Mindre omstillingsparathed 62% 38% Stor omstillingsparathed 64% 36% Meget stor omstillingsparathed 59% 41% Ved ikke/i tvivl 71% 29% I alt 64% 36% Figur 31. Det var ofte svært at imødekomme arbejdspladsens krav til omskoling og omstilling. Svarmuligheder: Helt enig, enig, uenig, helt uenig. Der er i alt 15 procent, der har svaret ved ikke på dette spørgsmål. Det er væsentligt flere sammenlignet med de øvrige spørgsmål (ca. 2 procent). Det tyder på, at medlemmerne har haft svært ved at forstå spørgsmålet om omstilling, og det kan skjule en eventuel sammenhæng.\n29 4. Kan tilbagetrækningsalderen påvirkes? 4.1. Opfordring fra arbejdspladsen og tilbagetrækningsalder 19 procent af efterlønnerne blev opfordret til at udskyde efterlønnen af deres arbejdsplads. Hvis arbejdspladsen opfordrer den ansatte til at udskyde efterlønnen, gør det en forskel for tilbagetrækningsalderen. 23 procent af de, der udskød efterlønnen, blev opfordret af deres arbejdsgiver. Det samme var tilfældet for 16 procent af de, som stoppede, da de fyldte 60 år. Forskellen er statistisk signifikant. Figur 32. Gjorde din arbejdsplads noget for at få dig til at blive? % 7% 8% 76% 7 74% 16% 23% 19% I alt Ved ikke Nej Ja Vender man sammenhængen om viser det sig, at 45 procent af de, som modtog en opfordring, fortsætter på arbejdsmarkedet, til de er 61 år eller ældre. Det gælder kun 34 procent af de, som ikke modtog en opfordring. Forskellen er signifikant. Det skal påpeges, at de, som opfordres til at blive, sandsynligvis også har større forudsætninger for fortsat at varetage deres job, og derfor kan de også være mere åbne over for til at fortsætte på jobbet. Den tese bekræftes, når man ser nærmere på den gruppe, som modtog en opfordring. De, der blev opfordret til at blive, følte sig mindre nedslidte, og var mere tilfredse med deres job, end de, der ikke fik en opfordring Kunne din arbejdsplads have gjort noget for at du udskød efterlønnen? Kan arbejdspladsen være med til at fastholde FOAs medlemmer på arbejdsmarkedet? På det spørgsmål er medlemmerne meget delte. Halvdelen af FOAs efterlønnere peger på, at et eller flere initiativer fra arbejdsplads kunne have fået dem til at udskyde efterlønnen. Den anden halvdel var derimod fast besluttet på at stoppe på arbejdsmarkedet.\n30 Figur 33. Kunne din arbejdsplads have gjort noget for at få dig til at blive på arbejdsmarkedet? 3 4 Tilbudt mig nedsat tid med samme pensionsbidrag som hidtil Tilbudt mig nedsat tid med delvis lønkompensation Tilbudt mig andre arbejdsopgaver 9% 12% 15% Tilbudt mig mere ferie eller flere omsorgsdage Færre weekendvagter Sikret bedre arbejdsvilkår, fx mindre arbejdspres, aflastning m.m. Opfordret mig til at blive 9% 16% 16% Vist mere respekt og anerkendelse 18% Andet, skriv gerne hvad 7% Intet, jeg var fast besluttet på at stoppe 51% Ved ikke 5% Fire initiativer kunne få mellem 15 og 20 procent af medlemmerne til at overveje at udskyde efterlønnen: Hvis arbejdspladsen viste mere respekt og anerkendelse, ville 18 procent overveje at udskyde efterlønnen. Det gælder især medlemmer fra Social- og Sundhedssektoren. Hvis arbejdspladsen blot opfordrede medlemmerne til at udskyde efterlønnen, ville 16 procent af medlemmerne overveje det. Det gælder også i højere grad for medlemmer fra Social- og Sundhedssektoren. En opfordring fra arbejdsgiveren synes også at gøre større forskel for de medlemmer, som allerede havde udskudt efterlønnen. Her ville 20 procent have udskudt efterlønnen yderligere, hvis de var blevet opfordret til det. Bedre arbejdsvilkår, for eksempel i form af mindre arbejdspres, ville få 16 procent til at udskyde efterlønnen. Det gælder i lidt mindre grad for medlemmer af Pædagogisk Sektor. Tilbud om nedsat tid med delvis lønkompensation ville få 15 procent af efterlønnerne til at udskyde deres tilbagetrækning. Det gælder i højere grad de, der allerede har udskudt efterlønnen. Fire initiativer kunne få mellem 9 og 12 procent af efterlønnerne til at udskyde deres efterløn: 12 procent ville udskyde deres efterløn, hvis arbejdsgiveren tilbød nedsat tid med fuldt pensionsbidrag. Det gælder også i højere grad for dem, der allerede havde udskudt deres efterløn.\n31 Mere ferie eller flere omsorgsdage kunne få 10 procent til at udskyde efterlønnen. Andre arbejdsopgaver kunne få 9 procent til at udskyde efterlønnen. Færre weekendvagter kunne også få 9 procent til at udskyde efterlønnen. Det gælder primært for medlemmer af Social- og Sundhedssektoren. 7 procent angiver, at andre tilbud kunne få dem til at udskyde efterlønnen. Det gælder primært medlemmer, hvis svar i et eller andet omfang hører under de andre kategorier. Det gælder eksempelvis tilbud om nedsat arbejdstid. Andre nævner også tilbud om at være afløser på arbejdspladsen og mulighed for fleksibel efterløn. 5 procent svarer ved ikke Hvilke medlemmer kan påvirkes til senere tilbagetrækning? Medlemmer, som gik på efterløn, da de var mellem 61 og 64 år gamle, var mere påvirkelige over for argumenter og initiativer fra arbejdspladsen end andre medlemmer. De mindst påvirkelige medlemmer findes i Kost- og Servicesektoren og i Pædagogisk Sektor. For at undersøge, hvilke grupper af medlemmer, som er mest påvirkelige, er medlemmerne delt i 4 grupper alt efter, hvor mange initiativer, som kunne få dem til at udskyde deres efterløn. Grupperne er her kaldt de upåvirkelige, de lidt påvirkelige, de ret påvirkelige og de meget påvirkelige. De meget påvirkelige er medlemmer, som har sat kryds ved mindst 4 forhold, som kunne få dem til at udskyde deres efterløn, de ret påvirkelige har sat kryds ved 2 eller 3 forhold, og de lidt påvirkelige har sat 1 kryds. Figur 34. Medlemmerne fordelt efter, i hvor høj grad en række forhold kunne have fået dem til at udskyde deres tilbagetrækning. 55% % 19% De upåvirkelige De lidt påvirkelige De ret påvirkelige De meget påvirkelige De vigtigste resultater er: Social- og Sundhedssektorens medlemmer er mest påvirkelige over for at udskyde efterlønnen. De, der allerede har udskudt efterlønnen, er mere påvirkelige over for at udskyde den yderligere. Medlemmer, der arbejdede i behandlings- og socialpsykiatrien, er mest påvirkelige over for at fortsætte på arbejdsmarkedet. De mindst påvirkelige arbejder på dag- og handikapinstitutioner.\n32 Sektor og påvirkelighed Medlemmerne i Social- og Sundhedssektoren er mest åbne over for at kunne blive længere på arbejdsmarkedet. Her kunne 50 procent være åbne over for mindst ét initiativ. Hver tredje er åbne over for mindst 2 forslag. Medlemmerne af Kost- og Servicesektoren og Pædagogisk Sektor er de mindst påvirkelige. Her er mellem 60 og 63 procent i den upåvirkelige gruppe. Teknik- og Servicesektoren placerer sig imellem de to grupper. Forskellene er signifikante. Figur 35. Sektor og påvirkelighed. Teknik-og servicesektor 53% 17% 19% 11% Social-og sundhedssektor 15% 22% 14% Pædagogisk sektor 19% 15% 5% Kost- og servicesektor 63% 12% 18% 6% De upåvirkelige De lidt påvirkelige De ret påvirkelige De meget påvirkelige Tilbagetrækningsalder og påvirkelighed Interessant nok er de efterlønnere, som allerede udskød deres efterløn, til efter de fyldte 61 år, de mest åbne over for at udskyde deres efterløn yderligere. Her ville 52 procent have været åbne over for mindst ét initiativ fra arbejdspladsen. Blandt de, der gik på efterløn, da de fyldte 60 år, hører kun 42 procent til blandt de påvirkelige. Forskellen er signifikant. Figur 36. Tilbagetrækningsalder og påvirkelighed. Tilbagetrækning 61 år eller ældre 48% 18% 22% 12% Tilbagetrækning 60 år 58% 15% 18% De upåvirkelige De lidt påvirkelige De ret påvirkelige De meget påvirkelige\n33 Arbejdssted og påvirkelighed Der er stor forskel på påvirkeligheden alt efter medlemmernes arbejdssted. Medlemmer, der arbejdede i daginstitutioner og handikapinstitutioner, er således de mindst påvirkelige, og medlemmer i social- og behandlingspsykiatrien er de mest påvirkelige. Forskellene er statistisk signifikante. Figur 37. Arbejdssted og påvirkelighed. Hjemmeplejen 47% Plejehjem/plejecenter 54% Rådhus eller folkeskole (ikke SFO) 53% Daginstitution, SFO eller lign. 64% Dagplejen 56% Handikapinstitution eller lign. 63% Sygehus (somatisk) 48% Behandlingspsykiatrien 44% Socialpsykiatrien 41% Andet sted 56% % 23% 16% 14% 12% 28% 18% 19% 22% 15% 21% 26% 18% 17% 15% 32% 12% 6% 21% 4% 6% 9% 15% 15% 9% 19% 7% De upåvirkelige De lidt påvirkelige De ret påvirkelige De meget påvirkelige 4.4. Kun få fortryder deres tilbagetrækning I alt 6 procent af efterlønsmodtagerne ville fortryde deres tilbagetrækning, hvis de havde muligheden. Figur 38. Hvis du havde muligheden, ville du så fortryde din tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet? % 86% 82% 9% 5% 6% 8% 9% 8% Ja Nej Ved ikke I alt\n34 Det gælder i lidt højere grad for de, der allerede udskød deres efterløn, til efter de fyldte 61 år. Forskellen er statistisk signifikant. I en lignende undersøgelse fra 2010 blandt HK s medlemmer, svarer 11 procent, at de har fortrudt deres tilbagetrækning7. Det er dermed også signifikant flere end blandt FOAs medlemmer Medlemmernes alternativer til efterlønnen Medlemmerne er spurgt, hvad de tror, de ville lave i dag, hvis de ikke havde muligheden for at gå på efterløn. Det er selvfølgelig et noget hypotetisk spørgsmål, og medlemmerne kan heller ikke formodes at have fuldt kendskab til, hvilke alternativer de ville have ifølge gældende regler. Figur 39 fortæller, at 42 procent ville være i ordinær deltidsbeskæftigelse og 31 procent ville være i ordinær fuldtidsbeskæftigelse. 7 procent tror de ville være førtidspensionister, og 5 procent ville være på sygedagpenge. 5 procent tror de ville modtage arbejdsløshedsdagpenge, og 5 procent ville være i fleksjob. Endelige vurderer 1 procent, at de ville modtage kontanthjælp. Figur 39. Hvis vi forestiller os, at efterlønsordningen ikke eksisterede, tror du så, du i dag ville... 5% 15%25%335%445% modtage arbejdsløshedsdagpenge 5% modtage kontanthjælp 1% modtage sygedagpenge være førtidspensionist 5% 7% være i ordinær fuldtidsbeskæftigelse 31% være i ordinær deltidsbeskæftigelse 42% være i fleksjob Andet 5% 5% 7\n35 Arbejde ved siden af efterlønnen 4.6. Erhvervsarbejde ved siden af efterlønnen 11 procent af FOAs efterlønsmedlemmer har erhvervsarbejde ved siden af deres efterløn. Efterlønnerne arbejder i gennemsnit 11 timer i ugen. Medlemmer af Kost- og Servicesektoren og Pædagogisk Sektor arbejder mindre ved siden af efterlønnen end medlemmer af Social- og Sundhedssektoren (figur ikke vist). Figur 40. Har du erhvervsarbejde ved siden af efterlønnen? 11% Ja Nej 89% Figur 41 viser, at 8 procent af efterlønnerne vil gerne arbejde flere timer om ugen, end de allerede gør i dag. Det gælder i højere grad de medlemmer, som allerede arbejder ved siden af deres efterløn (15 procent). Figur 41. Kunne du tænke dig at arbejde flere timer om ugen ved siden af din efterløn? 13% 8% Ja Nej Ved ikke 89% Medlemmerne er blevet spurgt, hvorfor de ikke allerede i dag, arbejder det antal timer, de ønsker. De to mest udbredte begrundelser er, at yderligere arbejde ikke ville betale sig økonomisk på grund af modregning i efterlønnen, samt at der på grund af jobsituationen ikke er arbejde af få.\n36 Et medlem beskriver også, hvordan det bliver for besværligt at holde øje med timer, 29 timer på så og så mange dage. Det ville være ideelt, at man måtte arbejde et vist antal timer uden modregning på årsbasis, da der kan være uger, man ville arbejde måske 37 timer og andre 0 timer. Der er for meget kontrol og umyndiggørelse. 3 ud af 4 arbejder på deres gamle fagområde, og 6 ud af 10 arbejder på deres gamle arbejdsplads. Der er så få efterlønnere, der arbejder, at det ikke er muligt at se eventuelle forskelle mellem sektorerne Frivilligt arbejde 16 % af efterlønnerne har udført frivilligt arbejde inden for det seneste år. Heraf arbejder 25 procent på deres tidligere arbejdsområde. Det viser tabel 2 og 3. Tabel 2. Har du udført frivilligt arbejde inden for det seneste år? Respondenter Procent Ja % Nej % Ved ikke 4 I alt ,0 Tabel 3. Udfører du frivilligt arbejde på dit tidligere arbejdsområde? Respondenter Procent Ja 52 25% Nej % Ved ikke 7 3% I alt ,0 En efterlønner beskriver ulemperne ved at være frivillig på sin tidligere arbejdsplads: Jeg hjælper beboerne, når der er udflugt og på ferie. Jeg havde det lidt svært i begyndelsen, fordi jeg syntes, det var synd for mine forhenværende kollegaer, at jeg nu kunne være med til det sjove, og de skulle klare alt det grove og skulle løbe endnu stærkere på grund af nedskæringer. FOAs efterlønsmedlemmer udfører mange former for frivilligt arbejde. Det ses i Tabel 4. Tabel 4. Udfører du nogle af følgende opgaver i dit frivillige arbejde? (Sæt gerne flere krydser) Respondenter Procent Besøgsven for ældre, børn eller lign % Frivillig på plejecenter, aktivitetscenter og lign % Frivillig på sygehus 0 Frivillig i daginstitution 1 1% Lektiehjælper 4 2% Hjælper i genbrugsbutik, café mv % Organiserer idræt mv % Organiserer kulturelle aktiviteter (bankospil, udflugtermv.) 27 13% Andet 85 41% I alt 208


Endnu et nederlag til tophold - Aabybro HK\nEndnu et nederlag til tophold\nVi skulle denne gang op mod Svenstrup, som vi ”kun” tabte med ét mål til i den omvendte kamp. Svenstrup er nok rækkens store overraskelse – og lå inden kampen nummer 2\nVi havde fuld fokus på forsvaret, efter vi i de 2 sidste kampe havde lukket 68 mål ind. Vi starter godt og kommer foran 6-4, men så falder angrebsspillet fuldstændigt sammen og Svenstrup scorer nogle nemme kontramål. Så vi er bagud 9-14 ved pausen.\n2. halvleg bliver noget rod, Svenstrup dækkede offensivt – og det får os til og lave alt for mange tekniske fejl. Vi taber dog kun 2. halvleg med ét mål.\nNu må vi have fuld fokus på næste søndags udekamp i Hjørring – Vi skal møde det absolutte bundhold, og det skal kaste 2 point af sig!\nMichela 6, Line 4, Anne 4, Josephine 2, Anja 2 og Pernille 2


Vibe-Hastrup vil gentage en af karrierens tidlige bedrifter | Golf.dk\nMads Vibe-Hastrup i 2001, hvor han hentede syv top-ti placeringer i rap på Challenge Tour. Nu håber han at gøre noget lignende.\nDet kan lyde overdrevet optimistisk, når man bare har klaret to cuts i år og er nummer 38 på Ecco Tours Race to Himmerland.\nMen Mads Vibe-Hastrup håber på, at en top-ti ved Made in Denmark Challenge - presented by Ejner Hessel kan være starten på en stime af turneringer på Challenge Tour i 2017.\n- Jeg håber på rigtig mange. Hvis jeg laver en top-ti i denne uge, så kan jeg komme med i næste uge. Og hvis jeg laver en til i næste uge, så kan jeg komme med igen ugen efter. Da jeg slog igennem, var det rent faktisk det, jeg gjorde, siger han til Golf.dk.\nI 2001 præsterede han syv top-ti placeringer i træk på challengetouren og fik sit kort til europatouren. I 2007 vandt han Open de Madrid på Europas største tour, inden hans spil knækkede og han endte med at droppe golf på tourniveau.\n- Jeg er ydmyg, men jeg ved at denne turnering er en chance, og den må jeg jo bruge, lyder det fra 38-årige Vibe-Hastrup.\nHan tøver ikke med at kalde Made in Denmark Challenge - presented by Ejner Hessel den største turnering, han har spillet siden sit comeback, som han påbegyndte i efteråret 2016.\nHan har ikke spillet på Challenge Tour, siden han i oktober 2012 missede cuttet, da touren besøgte Royal Golf Club i København.\nEfter det satte Mads Vibe-Hastrup puntum for karrieren. Eller - det vil sige - han satte komma. For nu forsøger han at komme tilbage til den store scene. Og han er meget åben omkring de negative følelser, der var med til at bringe hans golfkarriere i koma.\nOm hvordan tvivlen og frustrationerne var med til at koste ham to ægteskaber.\nHan siger, at han har fået masser af positive reaktioner på hans åbenhjertighed, som han blandt andet har foldet ud i en bog og i sin blog her på Golf.dk.\n- Jeg får mange positive tilkendegivelser. Også fra golfspillere ude i klubberne, som siger, at det er dejligt befriende at få en sand historie fra touren. Det giver mig masser af indre glæde i forhold til det, jeg laver, forklarer han.\nSelve spillet er ikke, hvor det skal være endnu. Han har en fjerdeplads i år på Ecco Tour, men det er også hans eneste gode resultat.\n- Mine gode slag er rigtig gode og mine dårlige slag er rigtig dårlige. Jeg skal bare have pudset mit spil af, og det tager tid, erkender han.


Tager sig af fysisk sundhed\nI dag kører en butik ikke uden internettet. Især hvis du har til hensigt at løbe et alvorligt problem, der vil få dig til at lykkes og indtaste et hurtigere antal kunder. I øjeblikket er kunderne ret mistænkelige for virksomheder, der ikke er deres hjemmeside, og derfor er det ikke vigtigt at bestemme dem i Construction.\nOprettelse af en privat hjemmeside er en fantastisk kunst, der er fantastisk at betro til fagfolk, at vi ikke klare det selv. Intet afviser dig som et umoralsk og uprofessionelt websted. - Det er en tæt funktion, og hvis der er en dårlig situation, kan den informere dig om, at den polske virksomhed vil være den samme. & Nbsp; Imidlertid er implementeringen af hjemmesiden ikke alt. I Byggeri er der imidlertid en gigantisk mængde af lignende konkurrerende websteder, mens ikke alle er succesfulde. Faktisk opnås succes med en lille procentdel portaler. Hvad beslutter det om det?\nFor at opnå resultatet på internettet skal du bryde ud, vise dig ikke at gå vild i flod af konkurrence og originale websteder. Vi tillader det ikke uden korrekt positionering.\nSEO er en delikat og tidskrævende proces, som stadig er meget omkostningseffektiv, især i de større sigt - ikke af den tidligere situation, at effekter observeret umiddelbart, men det er værd at bruge den sidste lidt tid. Hvorfor? Faktisk positionering & nbsp; gør hans hjemmeside hopper i søgning placeringer af førende søgemaskiner, og det samme med ændringer gør ofte tilføjet Hits eget site - flere mennesker og dermed potentielle kunder, der er i at blive fundet os også være interesseret i dit tilbud.\nPsykisk sygdom bipolar lidelse


Tegn på befrugtning. Graviditetssymptomer\nGraviditetssymptomer - Tegn og symptomer på graviditet Denne information deles med tredjepart. Husk at du har 2 æggeledere, og ægget kommer kun fra den ene. Sådan bliver du lettere gravid Tidlige tegn på graviditet Hvad bliver barnets øjenfarve? Så tidligt befrugtning en uge efter befrugtningen kan tegn føle befrugtning trang til vandladning oftere end normalt Et symptom tegn vil vende tilbage i løbet af sidste trimester. Jo, det hører man om: Tegn på graviditet? Læs her om de helt tidlige graviditetestegn og gravid symptomer - og hvilke Video af ægget, befrugtningen og implantationen. Læs her om mødet mellem sædcellen og ægget og om selve befrugtningen. Et andet tegn på, at ægløsningen er nært forestående, er, at kvinden får rigeligt.\nTEGN PÅ BEFRUGTNING - vask til badeværelse. Befrugtning\nTegn på befrugtning, hillerød station adresse Tegn og symptomer på graviditet\nMangel på D-vitamin bliver mere og mere udbredt i disse år. D-vitamin regulerer blandt andet kalkbalancen i knogler og tænder og er et af de vitamin, vi får alt for lidt af. okt Jeg tænker så, kan jeg få alle de her graviditetssymptomer allerede FÅ TIMER efter selve befrugtningen, eller er det bare mig, der bilder mig. Når du er gravid uge 2 er du forhåbentligt blevet befrugtet og celledelingen du kan have de samme symptomer som du plejer at have under menstruationen. Flere end af Danmarks mest fremtrædende læger og speciallæger skriver og opdaterer indholdet på liamic.bedstekone.com samt besvarer spørgsmål fra brugerne i brevkasserne online. Runerne er mere end bare et alfabet. Hver rune her egenskaber og aspekter tilknyttet sig, og det er gennem disse, det er muligt at spå. Der findes flere måder at vælge og læse runerne på. mobilepay kvittering Tegn spørgsmål er stort set umuligt at besvare, for ikke to graviditeter befrugtning ens. Selv om det kunne være praktisk, er der desværre befrugtning nogen endegyldig manual. Men der er nogle almindelige tegn og symptomer, som mange kvinder oplever tegn starten af deres graviditet — nogle meget, andre mindre; nogle flere symptomer, andre slet ingen.\nsep Hvilke tegn på graviditet kan man have i uge 1, 2 og 3? . har haft ægløsning og dermed vil ægget have haft mulighed for at blive befrugtet. Oftest går der en uges tid fra befrugtningen, før kroppen opdager, at du / den er skelne mellem graviditetssymptomer og tegn på, at menstruationen er på vej. 37 kvinder fortæller, hvordan de har mærket de tidlige tegn på, at der er en kort tid efter ægget var befrugtet, så testen var sådan set ikke nødvendig, men bare.\nTEGN PÅ BEFRUGTNING - esbjerg butikker. Befrugtning\nBefrugtning er en fantastisk ting og et fantastisk øjeblik — men også et flygtigt tegn. De skydes af sted med ca. Men de fleste når slet ikke æggelederen. Enten falder de ud af skeden igen i forbindelse med bevægelser, eller også går de til befrugtning eller bliver væk undervejs. Husk at du har 2 æggeledere, og ægget kommer kun fra den ene.\ntegn på befrugtning Mirena består af en hormonkapsel, der sidder på en T-formet, vævsvenlig spiral lavet af plast. Indlægget, der er 3,2 cm langt, lægges op i . Så det kan være de første tegn på en lille bebs: D. Det er første gang (vi er ved 4 forsøg) at jeg har nogle symptomer.. Ihhh tak for svar og hvor er det svært at holde sine forvetninger nede: D.\nNogle kvinder kan hurtigt efter undfangelsen mærke, at de er gravide. Men de fleste kvinder kan ikke mærke nogen tegn på graviditet, før det befrugtede æg. ved første graviditet fik jeg symptomer med det samme Inden den første uge efter befrugtningen, havde jeg ømme bryster, kunne ikke klare kraftige lugte. apr Allerede fra ægget er blevet befrugtet begynder din krop at ændre sig fysiologisk. Denne side beskriver nogle symptomer på at du kan være.\nBefrugtning er en fantastisk ting og et fantastisk øjeblik – men også et flygtigt øjeblik. Dét vindue, hvor dit æg kan blive befrugtet af sædceller er oftest mindre end. frækkeste snaps\nDet er svært at vurdere, om dine symptomer er graviditetsrelateret. Det er nemlig meget forskelligt fra kvinde til kvinde hvor hurtigt efter en befrugtning, at man. Hej piger.. Jeg er ny herinde på siden.. Vi herhjemme er igang med projekt baby- og jeg har lige haft min ægløsning- kan mærke den tydeligt. Magnesium er et af de vigtigste mineraler at få i kroppen.\nDer er nemlig få næringsstoffer, som indeholder alle de effekter på helbredet, som magnesium har. Mineralet påvirker mere end enzymsystemer og hjælper cellerne, musklerne, nerverne, blodtrykket, protein- og kalciumoptaget med at fungere optimalt. Mangel på magnesium er alligevel forholdsvis almindeligt og kan i sidste ende føre til mange sygdomme — derfor er det vigtigt at have styr på, hvilke symptomer der kan udvikle sig på grund af magnesiummangel.\nHos nogle kommer tegnene kort efter ægget er blevet befrugtet, dvs. inden for den kan derfor ikke bruge en udebleven menstruation som et tegn på graviditet . Du er her: VivaNeo Værd at vide Perspektiver og risici Symptomer graviditet og Det er ikke så mærkeligt: Når et æg bliver befrugtet, indstiller hele kroppen sig.\n6. aug Men kan det passe at jeg allerede har symptomer??? . ægget sig fast efter 3 dage, da det jo så allerede er befrugtet da det bliver lagt op.\nBefrugtning er en fantastisk ting og et fantastisk øjeblik – men også et flygtigt øjeblik. Dét vindue, hvor dit æg kan blive befrugtet af sædceller er oftest mindre end. 37 kvinder fortæller, hvordan de har mærket de tidlige tegn på, at der er en kort tid efter ægget var befrugtet, så testen var sådan set ikke nødvendig, men bare. Læs her om mødet mellem sædcellen og ægget og om selve befrugtningen. Et andet tegn på, at ægløsningen er nært forestående, er, at kvinden får rigeligt. P æ d i at r i Udarbejdet af: Asma Bashir (liamic.bedstekone.com) Dato: liamic.bedstekone.com Panum Instituttet, Københavns Universitet.\nTegn på befrugtning, kontrast mr scanning Tegn og symptomer på graviditet\nSe komplet liste over alle tegn og symptomer på graviditet her. blødninger kaldes også implantationsblødninger og forekommer, når et befrugtet æg hæfter sig. apr Hvis ægget er befrugtet, når det når frem til livmoderen, vil der blive produceret et nyt hormon, kaldet Fysiske tegn i den almindelige cyklus. Started by ÆblekinderNovember 17, Posted November 17, Vi herhjemme er igang med tegn baby- og jeg har befrugtning haft min befrugtning kan mærke den tydeligt pga. Er disse symptomer nogle som kommer i forbindelse med æl eller er det måske tegn enormt tidlige tegn? Da jeg blev gravid med min søn havde jeg også hospitalsteknisk assistent tidligt symptomer på graviditet. opskrift på berliner Det første og mest befrugtning tegn på graviditet er når du springer en menstruation over. Det er dog vigtigt at huske på at tegn kan udebliver af mange andre årsager også såsom stress. Omvendt kan der også ses en harmløs blødning tidligt i graviditeten.\nokt Det første og mest pålidelige tegn på graviditet er når du springer en Allerede fire dage efter befrugtningen begynder ægget at producere. Efter befrugtning lægger det befrugtet æg sig til livmodervæggen. Dette kan forårsage en af de tidligste tegn på graviditet - spotting og undertiden kramper . Hej piverJeg vil høre hvordan det forløber når man bliver gift på et rådhus Er der liamic.bedstekone.com en fotograf eller skal man selv sørge for det? Hvilke papirer skal klares og er der nogle tidsfrister man skal være opmærksom på? Menstruation (også kaldet menstruel blødning, menses eller catamenia) er den første fase af uterincyklussen. Strømmen af menses er normalt et tegn på at en kvinde ikke er blevet gravid (omend der kan være andre grunde til vaginal blødning). Hvad er symptomerne på uregelmæssige eller udeblevne ægløsninger? Viser sig oftest ved at der er lange intervaller mellem menstruationerne, . Er hunden blevet gravid? Og du ved ikke rigtigt noget om det? Læs dig til fakta her, men tænk på hvad kan du gøre for hunden i denne skrøbelige tid. Bladlus (Aphididae) er et hyppigt forekommende skadedyr, som angriber mange planter. De kan eksempelvis hurtigt forvandle en ellers flot og prydelig blomst til et ynkeligt syn. De samler sig i kolonier og vil ofte sidde lige under fx knopperne på din rosenbuske. Se komplet liste over alle tegn og symptomer på graviditet her. når et befrugtet æg hæfter sig fast på livmoderen – ca. dage efter befrugtning. Ja, så kan det også være et tidligt tegn på en graviditet. Typisk går der en uge fra befrugtning, før din krop overhovedet opdager, at den er gravid. Befrugtning er timing\nFølge: Sejlbåd med sænkekøl til salg » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Tegn på befrugtning liamic.bedstekone.com