Statens Serum Institut tager ikke hensyn til samfundets interesse i sagen om svineinfluenzaramt dansker | Åbenhedstinget Statens Serum Institut tager ikke hensyn til samfundets interesse i sagen om svineinfluenzaramt dansker – Åbenhedstinget\nForside › Aktindsigt › Statens Serum Institut tager ikke hensyn til samfundets interesse i sagen om svineinfluenzaramt dansker\nPosted on 25. april 2022 af Kjeld Hansen\tIngen kommentarer ↓\nIndlægget bringes med tilladelse fra Gylle.dk – Oprindelig artikel.\nVitale oplysninger om den første smittede dansker med svineinfluenza A holdes tilbage og klagemyndighed kritiserer. Det rejser spørgsmålet: Hvad er det, som Statens Serum Institut mener, at danske borgere ikke skal vide?\nAf Amanda Marie Hohol, cand.jur.\nANALYSE Der er nu gået mere end et år siden, at netmediet Gylle.dk begærede aktindsigt hos Statens Serum Institut (SSI) vedrørende sagen om den første dansker smittet med den frygtede svineinfluenza A. SSI gav kun delvis aktindsigt, og derfor valgte redaktionen at klage over afgørelsen til Sundhedsministeriet, som nu er kommet med deres afgørelse. Vi dykker ned i juraen bag disse afgørelser og kan afsløre, at det står slemt til med SSI’s sagsbehandling og forvaltningsskik.\nI marts 2021 kontaktede redaktionen afsnitsleder i SSI, Ramona Trebbien, med ønske om at få svar på en række spørgsmål vedrørende en dansk, ældre kvinde, som blev smittet med svineinfluenza i januar 2021. Besvarelsen kom noget overraskende fra SSI’s presseenhed, som afviste at svare på spørgsmålene med denne begrundelse:\n”Grunden til dette er, at en besvarelse af dine spørgsmål 1-3 ville overskride reglerne i GDPR – herunder især princippet om nødvendighed og proportionalitet. SSI ikke har et juridisk grundlag at videregive oplysningerne på.”\nCand. jur. Amanda Marie Hohol\nFor det første tilsidesætter Databeskyttelsesforordningen (GDPR) ikke nationale regler om offentlighed, og desuden vil oplysninger om alder, død eller levende, beskæftigelse eller afstand mellem bopæl og svinefabrik ikke kunne identificere personen. For det andet er det kritisabelt, at SSI’s presseenhed antyder, at der hverken er tale om en nødvendighed eller proportionalitet i at svare på spørgsmålene.\nDagen efter denne afvisning anmodede redaktionen derfor om aktindsigt i personens alder, beskæftigelse, afstanden mellem personens hjem og svinefabrikken, samt om personen er levende eller død af svineinfluenzaen. Der blev kun givet aktindsigt i én akt, hvor oplysningen om hvor lang afstand, der er fra personens bopæl til svinefabrikken, blev streget ud.\n”Vi har en dansker, der er blevet smittet med svineinfluenza uden at have været i fysisk kontakt med svin. Et studium påviser, at smitte kan ske via luften i op til ca. to km fra smittet svinebesætning. SSI kender til afstanden. Hvordan kan det ikke være åbenlyst, at der er tale om en berettiget samfundsinteresse i at kende til de nærmere omstændigheder i denne sag?”\nSagsbehandlingsfrister er overskredet med flere måneder\nSSI kom med deres afgørelse om aktindsigt tilbage i april 2021. Mere end to måneder tog det for SSI at sende klagen til Sundhedsministeriet. Ifølge lovgivningen burde de have sendt den videre senest efter syv dage.\nSom klageinstans kommer Sundhedsministeriet endelig med deres afgørelse i år i februar måned, hvor de tager stilling til, hvorvidt SSI med rette har begrænset redaktionens adgang til aktindsigt. Her gives da også SSI en næse for forsinkelsen, men at de selv overskrider en frist på – hold nu fast – omkring syv måneder, beklages ingen steder. Ifølge offentlighedsloven er de som klageinstans forpligtet til at færdigbehandle klagen inden for 20 arbejdsdage. Der gik nok corona i den…\nEn anden mindre ”myndighedskikser” ses i SSI’s klagevejledning, hvor der fremgår en fejlagtig mailadresse. Det kan jo ske. Men kønt er det ikke.\nRamona Tebbien er den ansvarlige hos SSI for denne sag. Skærmbillede\nTavshedspligt om helbredsoplysninger?\nSSI henviser til, at retten til aktindsigt ikke omfatter oplysninger om enkeltpersoners private, herunder økonomiske forhold (SSI skriver ”enkeltpersoners helbredsoplysninger”).\n”Mener SSI virkelig, at oplysningen om afstanden mellem smittedes bopæl og svinefabrik er en helbredsoplysning? Og hvordan kan det nogensinde identificere en bestemt person? Hvorvidt en person er død eller levende er en helbredsoplysning, men igen – hvordan kan det nogensinde identificere en bestemt person, om denne er død eller levende? Der anmodes jo hverken om navn, cpr-nummer eller adresse”\nSådan spredte svineinfluenza A sig i den seneste pandemi. Kilde: Wikipedia\nSom begrundelse for at undtage afstandsoplysningen og svinebesætningens art konstaterer SSI, fordi der er tale om enkeltpersoners helbredsoplysninger, at de er underlagt tavshedspligt, og de konstaterer herefter, at reglen om meroffentlighed ikke kan anvendes.\nMiljøoplysningsloven giver videre adgang til aktindsigt\nIsær den mexikanske befolkning blev ramt under 2009-2010 pandemien, men kunne ikke gøre meget andet end at bede som i denne kirke. Foto: Wikipedia\nSSI konstaterer i deres afgørelse, at afstand og svinebesætningens art ikke er omfattet af miljøoplysningsloven ”beklageligvis uden nogen form for henvisning til retsregler eller begrundelse herfor”, som Sundhedsministeriet skriver i deres klageinstansafgørelse. Faktum er, at oplysningerne om afstand og svinebesætningens art er omfattet af miljøoplysningsloven, fordi svineinfluenza notorisk udgør en risiko for menneskers sundhedstilstand, og fordi oplysningerne, som SSI begrænser samfundets indsigt i, vedrører spørgsmålet om, hvordan tilstanden i et miljøelement (luften) kan påvirke menneskers sundhedstilstand. Fordi der er tale om miljøoplysninger forholder det sig sådan, at enhver har ret til at blive gjort bekendt med disse, og miljøoplysningsloven giver generelt videre adgang til aktindsigt end efter offentlighedsloven.\nSundhedsministeriet konkluderer, at spørgsmålet om aktindsigt alene kunne og burde have været bedømt efter miljøoplysningsloven. SSI vælger alligevel at forholde sig til denne lov, selvom de lige har konstateret, at oplysningerne ikke er omfattet af loven, og tilkendegiver, som nævnt tidligere, at oplysningerne bør undtages, fordi det vedrører enkeltpersons helbredsforhold, og at meroffentlighedsprincippet derfor ikke kan komme i spil.\nSSI foretager ingen afvejning, selvom de er forpligtet til det\nDet er imidlertid lovbestemt, at princippet om meroffentlighed skal anvendes restriktivt under hensyntagen til samfundets interesse i, at oplysningerne offentliggøres. SSI er derfor juridisk forpligtet til at konkret at afveje samfundets interesser, der er ved at udlevere oplysninger over for de interesser, der er ved at afslå udlevering. Sundhedsministeriet finder i deres afgørelse, at SSI ikke har lavet denne afvejning, som de altså er forpligtet til efter miljøoplysningsloven.\n”Fordi SSI tilbageholder vitale oplysninger i denne sag og ikke agerer åbent om sin forvaltning, kan man som samfundsborger blive tilbøjelig til at tro, at SSI mørklægger oplysningerne, fordi der er nogle andre hensyn udover ”helbredsoplysninger”, som de mener vejer tungere end hensynet til, at samfundet får den fulde indsigt. Man kan kun blive mistænkelig, når en offentlig myndighed ikke spiller med åbne kort”\nSundhedsministeriet har som klagemyndighed valgt at hjemvise sagen til SSI. Med andre ord: Prøv lige at kig på den her igen, SSI, og foretag så den konkrete og lovpligtige afvejning om, hvorvidt samfundet bør kende til de undtagne oplysninger.\nSSI er bekendt med personens alder – men er hun død?\nI Sundhedsministeriets afgørelse fremgår det, at SSI, efter det oplyste, ikke er i besiddelse af oplysninger om den pågældende borgers specifikke alder, beskæftigelse eller helbredstilstand og dermed ikke har mulighed for at udlevere dem. Det er rigtigt nok, at akt nr. 8 ikke indeholder nogle af disse oplysninger. Men hvordan kan Sundhedsministeriet uden videre gå ud fra, at SSI ikke har dem i deres besiddelse? Det virker letkøbt. Hvad med akt nr. 1-7?\nOgså i Kazakhstan ramte pandemien i 2009-10, hvor selv skolebørn måtte bruge mundbind. Foto: Wikipedia\nSundhedsministeriet skriver endvidere, at SSI oplyser i afgørelsen, at akt nr. 8 er identificeret som det eneste dokument med oplysninger om den omhandlede borger. Det er ikke korrekt, hvis man rent faktisk læser SSI’s afgørelse af 6 april 2021. Sundhedsministeriet antager således akt nr. 8 er det eneste dokument, der indeholder oplysninger, som kan henføres til sagen vedrørende den omhandlede borger.\nGanske vist kan Sundhedsministeriet ikke efterprøve en sag ud fra oplysninger som ikke ”er” der. Under alle omstændigheder er det SSI, som er forpligtet til at grave alle oplysninger frem, som der rent faktisk anmodes aktindsigt om. Og vi ved, at SSI er bekendt med borgerens alder, da hun ellers ikke ville kunne beskrives som ”ældre”, som det står i akt nr. 8. Hvad angår beskæftigelse må det kræve en simpel fremsøgning, og på samme måde kan det ikke være særligt udfordrende at tjekke patientens sygejournal og oplyse om udgangen på behandlingen. Dette lader tilsyneladende også til, at Sundhedsministeriet kan se fornuften i disse logiske følgeslutninger, som redaktionen har fremsendt til ministeriet, da man har valgt at eftersende disse til SSI og beder dem om at forholde sig til disse oplysninger i deres videre behandling af sagen.\nVi afventer i øjeblikket en ny afgørelse, og må indtil da håbe, og ikke mindst forvente, at SSI som offentlig myndighed ikke føler sig hævet over hverken forvaltningsloven, offentlighedsloven eller miljøoplysningsloven, men i anden halvleg følger en juridisk korrekt og saglig forvaltningsskik, der sikrer åbenhed med henblik på bl.a. at understøtte informationsfriheden, offentlighedens kontrol med forvaltningen, mediernes formidling af informationer til offentligheden og en generel tillid til den offentlige forvaltning, som det står skrevet i offentlighedslovens formålsbestemmelse.\nSvineinfluenza A kan gøre Danmark til epicenter for den næste pandemi\nHans Jørn Kolmos, professor i klinisk mikrobiologi ved Syddansk Universitet, advarer om, at risikoen for en ny pandemi med virus fra svin er stor. Han siger til Ugeskriftet for Læger:\n”Med fugle er vi så heldige, at de bliver så tilpas syge, at de falder om og dør, og sådan opdager vi det. Men svin hænger måske bare med trynen. Men de dør ikke. Vi kan roligt rette spotlyset mod svinebesætningerne – der er masser af influenzavirus med pandemipotentiale i omløb”.\nProfessor Hans Jørn Kolmos. Foto: SDU\nInfluenza har siden årtusindeskiftet spredt sig til de fleste danske svinebesætninger, så influenza findes året rundt i mange stalde. Svin kan ganske vist vaccineres, men vaccinerne halter bag efter mutationerne. Og vacciner forhindrer ikke virus i at sprede sig.\nHans Jørn Kolmos ser en ekstra risiko i, at der i Danmark findes så mange svin. Med en årsproduktion på 42 mio. svin er Danmark det mest svinetætte land i verden.\n”Med de store svinebesætninger vi har, kunne vi meget vel blive epicenter for det næste problem. Vi har en fuldstændig monstrøs dyremængde i forhold til befolkning”, siger Kolmos og tilføjer:\n”Det er der ikke nødvendigvis noget ondt i – men man skal bare gøre sig klart, at det rummer nogle udfordringer, og derfor har man en forpligtelse til, at alt er belyst, så vi er på forkant og ikke bliver taget med bukserne nede endnu en gang”.\nFor at sikre skærpet fokus og få mere plads til sundhedssynspunkter i håndteringen af zoonoser har Hans Jørn Kolmos slået til lyd for, at Fødevarestyrelsen, som har det faglige ansvar for det veterinære beredskab, skifter navn til Zoonosestyrelsen.\n”Vi mangler et større lægefagligt input i Fødevarestyrelsen, og vi mangler overskriften ’Zoonoser’– lad os nu tage det alvorligt. Man skal overvåge det her på en meget mere aktiv måde, og man skal i højere grad handle på det, man finder. Alle de store smitsomme sygdomme i de senere år har faktisk mere eller mindre deres udgangspunkt i zoonoser”, siger Hans Jørn Kolmos.\nBillede af konventionelle slagtegrise på Tomsgård syd for Køge, hvor svinene står så tæt, at de ikke kan undgå at smitte hinanden. Taget til Åbent Landbrug, den 16. september 2018. Foto: Dyrenes beskyttelse\nInfluenzavirus via luften kan spredes fra en svinebesætning til mennesker og forblive smitsom over relativt store afstande – op til to km påviser et studie. Der findes svineinfluenza på de fleste svinebesætninger i Danmark, og Danmark, som er det mest svinetætte land i verden, kan derfor blive det næste epicenter for den næste pandemi.\nSå når der opstår en sag med et menneske, som bliver smittet med denne svineinfluenza, og der anmodes om indsigt i, hvad en offentlig myndighed som SSI ved om denne sag, forholder det sig sådan, at enhver har ret til at blive gjort bekendt med miljøoplysninger, og at man ikke uden videre kan begrænse aktindsigt i sager om miljøoplysninger. Offentlige myndigheder er forpligtet til at tage særligt hensyn til samfundets interesse i at kende til miljøoplysninger.\nSSI fortsætter deres lukkede forvaltningsgang\nSe artiklen Smittet med svineinfluenza på slagteri i november 2021: ”Statens Serum Institut ønsker ikke at oplyse, om personen blev smittet på slagteriet fra et levende eller dødt dyr. SSI ønsker heller ikke at oplyse, navnet på slagteriet eller om personen er rask igen eller om personen har senfølger.”\nDen smittede slagteriarbejder er tilsyneladende udskrevet ifølge kilden her.\n Akt nr. 8 er et rådgivningssvar fra Dansk Veterinær Konsortium (DK-VET), som er et samarbejde mellem KU og SSI.\n Akt nr. 8, Rådgivningssvar fra Dansk Veterinær Konsortium (DK-VET), s. 3 (offentlig tilgængelig).\n Bekendtgørelse af lov om offentlighed i forvaltningen (offentlighedsloven) § 37, stk. 2.\n Offentlighedsloven § 37, stk. 3.\n Offentlighedsloven § 30, nr. 1.\n Forvaltningsloven § 27, stk. 1, nr. 1.\n Offentlighedsloven § 14, stk. 1.\n Miljøoplysningsloven § 3, stk. 1, nr. 6, jf. EU-direktivet om offentlig adgang til miljøoplysninger artikel 2, nr. 1, litra f\n Miljøoplysningsloven § 3, stk. 1, nr. 6, jf. nr. 1.\n Miljøoplysningsloven § 2, stk. 1.\n SSI henviser således: Miljøoplysningsloven § 2, stk. 1, og 6, stk. 2, jf. offentlighedsloven § 12 (nu 30, nr. 1).\n Miljøoplysningsloven § 2, stk. 3.\n Offentlighedsloven § 1.\n‹ Justitsministeren vil ikke ændre offentlighedsloven. Vil V og K?\nØstre Landsret fastslår, at ret til aktindsigt fortsat gælder efter arkivering ›


EWS GmbH & Co. KG / pv.de | PSO-afgiften: Regeringen bøjer sig mod EU-Kommissionen\n07.10.2014 - PSO-afgiften: Regeringen bøjer sig mod EU-Kommissionen\nDer er stadigvæk ingen afgørelse fra EU kommissionen i forhold til solcellestøtten. I stedet for bliver der stillet spørgsmålstegn til den danske PSO-støtte. Da solcellestøtten delvist finansieres af PSO-gebyrerne, skal der først findes en løsning på spørgsmålene fra EU-kommissionen, før solcelleordningen kan godkendes.\nEU-kommissionen mener, at den danske PSO-støtte strider mod EU-reglerne, eftersom denne støtte ikke gælder udenlandsk produceret el. Energiministeren, Rasmus Helveg Petersen, udtrykker hertil, at ordningen skal ændres.\nPSO-gebyrerne omfatter private elforbrugere og virksomheder, som giver et bidrag til grøn energi. Denne afgift bliver opkrævet over elregningen. Midlerne skal dække udgifter til nye energiteknologier, der har brug for understøttelse på markedet.\nBåde privatpersoner og virksomheder ønsker at få sagen afklaret. Derfor er energiministeren fast besluttet på at forhandle med EU-kommissionen, så usikkerheden i branchen kan mindskes.\nPå nuværende tidspunkt er det umuligt at sige, hvorledes systemet udarter sig, men efter forhandlingen har solcellebranchen formodentlig bedre udsigter.\nLink: EU-kommissionen fastholder kritikken af PSO-støtten


Pandrup Midtby står foran spændende udvikling › Blokhus Avis\nOmfattende projekt med både nye boliger og erhverv\nVestkystcentret er opkøbt af private investorer\nEt samarbejde mellem private investorer og Jammerbugt Kommune betyder, at midtbyen i Pandrup står foran en meget spændende udvikling og fornyelse.\nJammerbugt Kommune arbejder i samarbejde med den lokale handelsstandsforening og borgerforening på en Masterplan version 2.0 for Pandrup by, og samtidig har private investorer en plan for en ny spændende udvikling af bymidten med nye almene leje- og ejerboliger samt nye erhvervslokaler. Investorerne er HC & Engholt Entreprenører A/S, Ejendomsudvikling Nord A/S samt Tom Jakobsen A/S.\nDe har i fællesskab købt Vestkystcentret og er interesserede i at udvikle hele området mellem Blokhusvej, Torvegade, Bredgade og Stationsvej. – Vi er i gang med at arbejde med området ved Vestkystcentret, men vi har ikke aftaler med alle grundejerne endnu. Det er en nødvendighed for projektet, at vi når til enighed, og det ser lovende ud. Vi er langt i forhandlingerne med grundejerne, siger Tom Jakobsen. Han påpeger, at et sådant projekt under alle omstændigheder vil betyde et stort løft for området og Pandrup generelt. Lykkes det ikke at indgå købsaftaler med alle grundejere i området, så bliver det dog gennemført i en anden eller mindre målestok.\nPlanerne går ud på at erstatte de fleste bygninger i området med nybyggeri. Dog skal enkelte formentligt bygninger bevares. Og de nye rammer kommer til at huse forretninger og dagligvarebutik i stueplan samt 35 til 40 almene lejeboliger plus 35 til 40 ejerboliger. Et boligselskab er nemlig også involveret i det store projekt\n– Ud mod Bredgade bliver det i 3 etager, dog kan vi ikke afvise, at enkelte af de private boliger vil gå op i 4 etager, oplyser Tom Jakobsen. Og nybyggeriet bliver suppleret med rekreative arealer Jammerbugt Kommune er i gang med planer om et nyt torv og grønt området i midtbyen, ligesom der kommer en ny vej igennem området.\nSkitseprojektet er tegnet af arkitektfirmaet Signatura med den lokale mand, Mads Borup, som spydspids. Planerne er blevet præsenteret for både Jammerbugt Kommune samt Pandrup Kaas Handel & Erhverv, og begge gange er det blevet mødt med begejstring. Dog bliver der ikke præsenteret tegninger, før bygherrerne er i mål med alle aftaler. Og der er generelt tale om en længere tidshorisont. Udover selve byggeri og byudvikling, så skal der først vedtages masterplan og lokalplan. – I bedste fald kan vi begynde at bygge i 2022, siger Tom Jakobsen.


Pasta Hawaii - pasta med ananas og tomatsauce\nHop til opskriften ↓\nBy Trine Alle indlæg Alle opskrifter Børnevenligt Hovedretter Mad og drikke Nem hverdagsmad 4 Comments\nDer findes to slags mennesker her i livet: dem der kan lide ananas på pizza og dem der ikke kan. Jeg er helt klart pro varm ananas og spiser sjældent pizza uden. Er du hater skal du ikke læse videre – dette er nemlig pastaversionen af min yndlingspizza Pizza Hawaii!\nLige siden jeg var helt lille har Pizza Hawaii været min absolut favoritpizza. Jeg elskede når mine forældre skulle ud og min søster og jeg blev passet af vores barnepige, for så fik vi altid lov til at dele sådan en pizza. Her følger opskriften på pastaversionen af min yndlingspizza.\nPasta Hawaii er virkelig nemt at lave og kræver kun kort tid og få remedier. Pastaen koges først. Derefter kommes alle ingredienserne i en dyb pande, der drysses ost over, lægges låg på og retten passer sig selv indtil osten er smeltet. Og så er der mad!\nDette er en ret de fleste børn vil elske (hvis de da altså ikke er ananas-haters) og den er god til hverdagsmad fordi den er så hurtig at lave.\nAntal: 2 personer\nUDSKRIV GEM PÅ PINTEREST\n200 g pastaskruer\nvand til at koge pastaen i\n150 g skinketern eller andet skinke\n3 spsk hakket frisk basilikum\n1 dåse ananas i stykker\n100 g revet ost\nKog pastaskruerne efter anvisning på pakken og hæld vandet fra.\nSkyl og skær imens champignons i mindre stykker. Opvarm lidt olie i en dyb pande. Pres hvidløget og svits champignons i hvidløg til de er gyldne. Skru ned til middel varme. Kom den kogte pasta, skinke, hakkede tomater, frisk basilikum og ananas i stykker i gryden og rør rundt, så det hele bliver blandet godt sammen. Krydr med salt og peber.\nDrys revet ost over pastablandingen og læg låg på panden. Lad retten simre under låg indtil osten er smeltet.\nHar du prøvet opskriften?Tag @bageglad på Instagram så vi kan se.\nIndlægget kan indeholde reklamelinks. I så fald er de tydeligt mærket som reklame. Alle anbefalinger og meninger på bloggen er vores egne, men vi får et lille honorar hvis du køber noget hos en vi anbefaler. Det gør ingen forskel for dit køb men medvirker til, at vi fortsat kan drive bloggen.\n20. januar 2016 af Trine 4 kommentarer\nKyllingefrikadeller Fiskefrikadeller Hawaii wraps Kinesisk appelsinkylling med ris\nConnie Hedegaard Svar\n5. november 2020 at 12:21\nVil du uddybe din dårlige bedømmelse af opskriften?\n5. november 2020 at 13:02\nKan man bruge andet kød end skinke til denne opskrift, .?Vh\n4. januar 2019 at 15:02\nJa det kan f.eks. være bacon, pepperoni eller oksekødstrimler.\n4. januar 2019 at 15:07\nBageglad på Facebook @Bageglad på Instagram Bageglad på Bloglovin'


TOMAT COUNTRYMAN: BESKRIVELSE OG EGENSKABER, DYRKNING AF SORTER, PRODUKTIVITET, FOTO - VEGETABILSK HAVE - 2022\nTomat Countryman: beskrivelse og funktioner af voksende sorter\nEvnen til at Zemlyak-tomater vokser næsten overalt, undtagen i Fjern nord, og på samme tid producerer høje udbytter, der adskiller sig i fremragende gastronomiske kvaliteter af frugter, forudbestemte den store popularitet af disse planter blandt grøntsagsdyrkere. Læs mere om tomatsorten Countryman i artiklen.\nKarakterisering og beskrivelse af sorten\nDenne tomatsort blev oprettet af opdrættere af den vest-sibirske vegetabilske eksperimentelle station i 1991. Den var oprindeligt beregnet til dyrkning i Ural og Sibirien, men spredte sig meget hurtigt i Rusland, Hviderusland og Ukraine. Countryman tomatsort er kendetegnet ved:\ntilhører bestemmende arter med buske, der ikke overstiger 0, 7 m i højden;\nevnen til at vokse universelt i åben jord;\nmuligheden i de sydlige regioner til at vokse uden frøplanter;\ntidlig modning, hvor afgrøden kan høstes allerede 96–100 dage efter frøens opkomst;\nevnen til at give et højt udbytte, hvilket tillader at samle sig fra bushen i gennemsnit over 4 kg frugt;\noval form af frugter og deres røde farve;\ntæt kød, sød efter smag;\nbørster, hvorpå der dannes op til 15 frugter;\nkompakt frugt med en gennemsnitlig vægt på ca. 0, 1 kg.\nVed du det Det officielle videnskabelige navn på tomater er Solanum lycopersicum, der oversættes som "ulv ferskner". Hvilket forhold tomater har til ferskener, og hvad ulve har at gøre med det, vides ikke rigtigt.\nFordele og ulemper ved sorten\nBaseret på ovenstående inkluderer fordelene ved tomatsorten Zemlyak:\nhøj produktivitet, der kommer på kort tid;\ngod gastronomisk kvalitet af frugten;\nuniversalitet i anvendelse;\nkrævende til vækstforhold;\ngod spiring af frømateriale, som kan fås direkte fra frugten;\nkompakte buske, der gør det muligt at redde landingsområdet;\nmangel på behov for klemning og strømpebånd;\nmodstand mod sygdomme og ugunstige vejrforhold;\nensartetheden af den lille størrelse af frugten, hvilket bidrager til deres bevarelse generelt;\ngod holde kvaliteten af frugter og deres transportabilitet.\nDer er ingen markante påstande fra dem, der plantede denne tomatsort. Nogle gange bemærket:\nkrævende planter til jordfrugt;\nbehovet for omhyggelig overholdelse af tidsplanerne for kunstvanding af tomatbuske.\nOptimale datoer for dyrkning af tomat Countryman\nAfhængigt af det område, hvor sorten dyrkes, strækker sig frøene til frøplanter fra midten af marts til begyndelsen af april. Det tages i betragtning, at fra det tidspunkt, hvor frø spirer til høst, gennemsnitligt går omkring 100 dage. I regioner med et varmere klima praktiseres såning direkte i åben jord. Normalt sker dette i begyndelsen af maj, når jorden varmer op nok, og truslen om frysens indtræden reduceres kraftigt.\nDa denne tomatsort kræver jordens frugtbarhed, når man så frø og planter planter i jorden, er man særlig opmærksom på underlagets kvalitet i tanke og jord i det fri.\nTil såning af frø er det bedst at bruge et professionelt forberedt underlag købt i specialforretninger. Men det er meget muligt at producere jordblanding af høj kvalitet, som de kombinerer:\n1 del af haven jord;\n2 dele tørv;\n1 del af kompost eller humus;\n0, 5 dele sand;\n1 kop træaske pr. Spand jord.\nVigtigt! Under ingen omstændigheder bør havejord bruges til at fremstille et underlag fra områder, hvor solanaceous planter tidligere var vokset. Det resulterende underlag skal dekontamineres ved kalcinering i en ovn eller behandling med en lyserød manganopløsning. Derefter fyldes tanke med jordblanding i form af:\ntræ- eller plastkasser med lave sider;\nplast, pap eller tørv potter.\nDerudover kan frøene sås i specielle tørv- eller kokosnødskiver, som indeholder alle de komponenter, der er nødvendige for frøplantevækst.\nSå frøet til en dybde på højst 2 cm, drys frøene med et underlag og fugt det fra sprayen med varmt vand. For at skabe en drivhuseffekt dækkes beholderne med en plastfolie og placeres på plads med en stabil temperatur på mindst + 25 ° С.\nEfter frø spiring fjernes filmen fra beholderne, og de overføres selv til det mest oplyste sted, hvor dagslyset skal vare mindst en halv dag. I dette tilfælde skal temperaturen ligge inden for +16 ... + 18 ° С ved en fugtighed på 70%. Når det øverste jordlag tørrer, skal frøplanter vandes med varmt vand. 2 uger før udplantning af frøplanter i åben jord skal det hærdes. For at gøre dette tager de det ud i frisk luft i en kort periode og øger det konstant. Umiddelbart før landing på et permanent sted bør frøplanter tilbringe mindst 1 dag i det fri.\nForberedelse af en tomt til plantning af frøplanter\nVed cirka to måneders alder overføres frøplanterne til et permanent vækststed. Jorden skal på dette tidspunkt opvarmes til mindst + 16 ° C, og truslen om frost vil passere stabilt. Tomten til plantning af frøplanter er valgt på den solrige side, beskyttet mod stærk vind. Jorden bør under ingen omstændigheder være sur. Derudover skal du være opmærksom på de forgængere, der tidligere blev dyrket i dette område.\nLæs mere om, hvordan man planter tomatplanter i åben jord.\nNyttigt, hvis tidligere leveret:\nTomater bør ikke plantes, hvor solanaceous afgrøder, repræsenteret ved:\nVigtigt! Det anbefales stærkt at ikke plante tomater i mere end 3 år på samme sted. Jord til frøplanter tilberedes på forhånd om efteråret. For at gøre dette graver de en grund, hvor de anvender 7 kg organisk gødning i form af fugleprop eller komødsmængde for hver m². Umiddelbart inden plantning af tomatkultivarer, Zemlyak, er jorden beriget med fosfor, kalium og kvælstof samt magnesium og fluor.\nNår der vises et halvt dusin ægte blade på frøplanterne, er de klar til plantning på et permanent sted. Da buskene i Zemlyak-tomatsorten er kompakte, kan op til 6 enheder placeres på 1 m², men ikke mere. Den bedste mulighed er at forskyde sig med en afstand på 0, 45 m mellem buskene og 0, 7 m mellem rækkerne. Hullerne graves ned til en dybde, der er lidt større end højden af tørvebæger med frøplanter eller et jordforekomst, hvis frøplanter fjernes fra en plast- eller lerbeholder. Efter transplantation vandes den, og jorden overspændes.\nSom en uhøjtidelig sort kræver Countryman især kun til regelmæssig vanding. Ikke desto mindre påvirker gødning, løsnelse af jorden og forebyggelse af sygdom direkte stigningen i afgrøder.\nGødning og vanding\nFor første gang efter transplantation af frøplanter i jorden vandes planter efter ca. 2 uger. Indtil øjeblikket med dannelse af blomsterstande udføres vanding ugentligt, hvorunder en halv spand vand hældes under hver busk. I blomstringsstadiet, kendetegnet ved øget fugtforbrug, øges vandingsintensiteten op til 4 gange om ugen med det samme volumen vand under hver kunstvanding. Når frugterne begynder at modnes, begynder det ugentlige kunstvandingsregime igen.\nDen bedste mulighed for kunstvanding er dryp, der aktivt bruges i store grøntsagsbedrifter. I sommerhuse og gårdspladser i landdistrikter anvendes oftest enkel hældning af vand direkte under plantens rod. Samtidig bør vand ikke have adgang til buskenes bladoverflade.\nI vækstsæsonen fodres tomater med gødning 3 gange. I stadiet med opsamling af grøn masse ved buske har de mest brug for kvælstof, der er til stede i tilstrækkelige mængder i organisk gødning, såsom mullein eller fuglearrangering. Når der vises blomster og første æggestokke, har planten allerede brug for kalium og fosfor i større udstrækning, som leveres til planten i form af kaliumsalt og superfosfat ved topdressing direkte i jorden eller ved folieafdækning ved sprøjtning af gødning på den grønne masse. Efter flere uger bør denne topdressing gentages.\nVideo: Topping af tomater under blomstring\nDet tilrådes ikke at fodre planten under blomstring og modning af frugter med en økologisk, der indeholder meget nitrogen, da dette stimulerer udviklingen af løv til skade for blomstringen og vægtøgningen af frugterne. Mineralgødning suppleres ofte eller endda erstattes med infusion af træaske på vand.\nVed du det Paradokset er, at tobak er blandt de nærmeste biologiske slægtninge til tomater. Det vil sige, at en af de mest gavnlige planter for menneskers sundhed er den nærmeste pårørende til en af de mest skadelige.\nTrinplantning og buskdannelse\nTomatkultivar Zemlyak, der hører til en bestemt art og danner lave og kompakte buske, har praktisk taget ikke brug for deres dannelse, heller ikke besætning eller strømpebånd.\nJordbearbejdning og lukning\nTomatbuske uden fiasko bør frigøres fra nabolaget af ukrudt, som ikke kun fratager den dyrkede plante næringsstoffer, men også kan fungere som transmittere til infektioner og planteskoler for skadedyr. Derfor udføres ukrudtning mindst 1 gang på 2 uger. Normalt kombineres de med at løsne jorden, hvilket letter adgangen til ilt til rodsystemet.\nFor at forhindre dannelse af en skorpe på jorden, som hindrer respirationen af rotsystemet, skal jorden løsnes efter hver kunstvanding og tidligere regn. Det skal huskes, at tomatens rødder kommer tæt på jordoverfladen, så løsningen bør udføres omhyggeligt. For at forbedre temperatur- og fugtighedsforholdene i rotsystemet er jorden rundt om busken mulched.\nSelvom planter af denne sort er ret modstandsdygtige over for tomatsygdomme, er alle de samme landsmænd tomater ikke immun mod sygdomme, der er karakteristiske for nattskyggeafgrøder og mod skadedyrangreb. Nogle gange påvirkes de:\nsen blight, der manifesteres ved udseendet af mørke pletter på den grønne masse og på frugterne, der bekæmpes ved at sprøjte busken med kobbersulfat eller 3% Bordeaux-væske, samt med præparaterne: "Khom", "Polykhom", Oksikh ";\nLær, hvordan du behandler tomater fra sen blight med borsyre.\nhvid og grå råte, der er kendetegnet ved tilbagevirkende pletter på tomatstilken, kæmper med kilden, der er svampemidler, der er repræsenteret af Topsin, Azocene og Horus, samt det biologiske produkt Fitosporin;\nFusarium, der forårsager visne af blade på hele busken, for at bekæmpe, som de bruger stoffet "Hom", samt buske på højt niveau;\nalternariosis, manifesteret ved udseendet af brune pletter på undersiden af bladene, for at bekæmpe hvilke lægemidler i form af "Tattu", "Consento" eller "Antracol", der bruges;\nbakteriel plet, der påvirker blade og frugter og til sidst ødelægger hele planten, der bekæmpes ved at sprøjte buske med Bordeaux væske og kobbersulfat, samt fodring af planter med produkter, der indeholder kobber og nitrogen.\nOgså skadedyr i form af:\nDen vigtigste forebyggende foranstaltning mod disse skadedyr er afvisende midler i form af:\nafkogning af celandine;\nSkadedyrsbekæmpelse med forskellige insekticider.\nCirka 100 dage efter spiring af frø kan du allerede høste en afgrøde af tomatkultivar Zemlyak, der når 18 kg med 1 m². Desuden kan du samle frugter indtil de allerførste frost. Det er bedst at fjerne tomater fra busken om morgenen, når frugterne har maksimal elasticitet. Som allerede nævnt er disse tomater kendetegnet ved god holdbarhed. Frisk lagt i en trækasse i 3 lag, de kan opbevares i op til en måned. Samlede umodne er de i stand til hurtigt at meditere i rummet, og tilstedeværelsen eller fraværet af belysning påvirker ikke denne proces på nogen måde.\nTomater af sorten Zemlyak har opnået stor prestige blandt vegetabilske avlere ikke kun for deres evne til at dyrke og producere afgrøder i åben jord næsten overalt undtagen permafrost, men også for deres høje gastronomiske kvaliteter sammen med den lave efterspørgsel efter overdreven pleje.


Erfaren analytiker søges til databaserede undersøgelser af den offentlige forvaltning - Djøfs jobunivers\nErfaren analytiker søges til databaserede undersøgelser af den offentlige forvaltning\nVil du være med til at sikre en ansvarlig og effektiv offentlig forvaltning? Trives du i et arbejdsmiljø, hvor der er mulighed for faglig fordybelse, og hvor du er med til at udvikle og sætte standarden for Rigsrevisionens dataanalyser gennem dine leverancer? Så læs nærmere her om vores ledige stilling i Rigsrevisionens udviklingskontor for større undersøgelser.\nI Rigsrevisionen gennemfører vi bl.a. undersøgelser af den statslige og regionale forvaltning ud fra 3 økonomiske hensyn: sparsommelighed, produktivitet og effektivitet. I Rigsrevisionens strategi har vi sat fokus på at gøre denne type undersøgelser mere datadrevne gennem fx benchmarking, tids-serieanalyser og effektmålinger.\nVi søger derfor til en erfaren analytiker til vores udviklingskontor for større undersøgelser, der ved hjælp af data og et solidt metodeapparat kan identificere og beregne potentialer for bedre resurse-udnyttelse i stat og regioner.\nDu vil både skulle rådgive om og selv udføre dataanalyser, hvis endemål er at vurdere, om de statslige og regionale institutionerne anvender deres resurser optimalt. Der er en stor spændvidde i, hvilke forvaltningsområder du vil kunne komme til at beskæftige dig med, og Rigsrevisionen har en unik adgang til data, som betyder, at vi kan foretage analyser på et solidt datagrundlag. Dine resultater afrapporteres som en del af vores beretninger til Statsrevisorerne, og et typisk beretningsfor-løb har en varighed på 9-12 måneder.\nUd over at understøtte husets produktion af dataanalyser vil du som en del af udviklingskontoret løbende skulle bistå med at udvikle området, bl.a. ved at opdyrke lovende metoder og undersøgelsestyper, afprøve nye teknikker og videreformidle erfaringer til dine kolleger i huset.\nSom ny medarbejder forestiller vi os, at du både motiveres af at gå i dybden med komplekse data-opgaver og af at afprøve og udvikle nye analysetilgange. Vi forventer, at du:\nhar en akademisk uddannelse inden for fx økonomi eller statskundskab\nhar flere års erfaring fra analysemiljøer enten i det offentlige eller i konsulentbranchen\nhar et højt fagligt niveau, gode metodiske evner og en god talforståelse\nhar erfaring med at gennemføre kvantitative analyser af produktivitet og effektivitet\nhar erfaring med statistisk metode\nhar erfaring med at kode (det er en fordel, hvis du har erfaring med R)\nkan formidle komplekse kvantitative analyseresultater i et letforståeligt sprog\nkan arbejde selvstændigt og resultatorienteret med data\nhar gode samarbejdsevner og lyst til at arbejde i teams.\nOm 8. kontor\nVi har 6 kontorer i Rigsrevisionen, der arbejder med større undersøgelser på de forskellige ministerområder understøttet af udviklingskontoret for større undersøgelser (8. kontor), som du vil blive en del af. 8. kontor er et tværgående kontor, som arbejder med særlige fokusområder forankret i Rigsrevisionens strategi. Kontoret er bemandet med 7 medarbejdere og har et bredt samarbejde med Rigsrevisionens øvrige kontorer. Kontoret leverer dataanalyser og giver sparring til fagkontorer, driver udviklingsprojekter og løser styringsopgaver for Rigsrevisionens direktion.\nHar du yderligere spørgsmål til stillingen, kan du kontakte kontorchef Morten Lihn Jørgensen på tlf. 33 92 86 70 eller souschef Nina Friisberg på tlf. 33 92 84 89.\nSend din ansøgning, så vi har den senest torsdag den 8. april 2021. Hvis du ikke modtager en bekræftelse på din ansøgning, er du velkommen til at kontakte os på tlf. 33 92 85 25.


Alkoholisme - Wikipedia's Alkoholism as translated by GramTrans\nWikipedia's Alkoholism as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Alkoholism fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2017-08-14 08:09:44. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\n"Konge Alkohol og dennes Minister" c. 1820\nOfre for alkoholmissbrug. Malmö 1984.\nAlkoholisme er en term med flere og sommetider modsatte definitioner. I almen og historisk anvendelse refererer alkoholisme til en tilstand af har forbrug af alkoholdrikke trods de helbredsproblemer og negative sociale konsekvenser fortsat det forårsager. Inden for helse- og sygeplejen er alkoholisme ikke et vedtagent begreb eller diagnose, man skelner substansrelaterede tilstande igennem defineret misbrug (for fysiologien, fysikken eller psyken skadelig brug af alkohol) alternativ afhængighed .\nOgså termen risikobrug anvendes inden for sygeplejen for at definere en risikabel brug af alkohol, hvor personen ikke opfylder kriterier for hvad enten misbrug eller afhængighed. Brug af alkohol anses inden for sygeplejen som en livsstilsfaktor i lighed med kost, motion og tobaksanvendelse.\nBegrebet alkoholisme kan i nogen sammenhænge referere til en tiltrækning til forbrug af alkohol og/eller en forhindret evne at genkende de negative effekter af overdrevent alkoholforbrug. Selv hvis ikke alle disse definitioner specificerer igangværende og vedvarende alkoholbrug gør noget det, og kan også tage konsekvenser af langvarig alkoholmissbrug som fysisk afhængighed og abstinens .\nSelvom indtag af alkohol, per definition, er nødvendige for at udvikle såkaldt alkoholisme, er ikke alkoholbrug i sig en indikator for udvikling af tilstanden. Kvantiteten og frekvensen på alkoholforbruget som kræves for at udvikle hvad der oftest menes med alkoholisme varierer stort fra person til person. Også om de biologiske mekanismer som står bag tilstanden er uklare, så er nogen faktorer, inklusive social omgivelse, emotionel helse og genetisk prædisposition, blevet identificeret.\n4.1 Anonyme alkoholister\n4.2 Kognitiv beteendeterapi\n5.1 Hos unge\n6.1 Frivillig organisationer\n1 Problemer som følge af alkohol\n2.4 Anonyme Alkoholikere\nBetydningen af begrebet alkoholisme karakteriseres af stigende psykiske, fysiske og sociale problemer. De fleste såkaldte alkoholister er "socialt forankrede", dvs. personen har et socialt netværk og arbejde. Utilsigtede bliver indtag af alkohol mere og mere overskyggende hvis ikke processen stoppes i tid. Dette fører til at personens sociale situation kompliceres, fraværet fra arbejdet tiltager og sundhedsbehovet vokser; på længre sigt trues personer med overforbrug af alkohol af en for tidlig død.\nTung eller langvarig alkoholafhængighed kan føre til epileptiske kramper eller delirium tremens ved pludseligt afbrud. En tommelfingerregel er at tilsvarende 70 cl spiritus per dag uden afbrud i tre uger øger risikoen for epileptiske krampeanfald og delirium tremens, som begge er såkaldte abstinenskomplikationer. En person med udpræget alkoholafhængighed skal altid vurderes af læger med erfaring med afhængighedproblematik for at udrede hvis der findes risiko for abstinenskomplikationer. På mindre lokaliteter hvor specialiseret afhængighedspleje ikke findes er det almindeligt at psykiatere laver sådanne bedømmelser.\nDette afsnit har brug for kildehenvisninger for at kunne verificeres . (2014-03)\nOmkring 90 procent af den voksne befolkning konsumerer alkohol og af disse værdsættes omtrent 10 procent at have et problematisk alkoholforbrug. Ifølge Misbrugsredegørelsen fra februar 2011 værdsættes 4,4% eller 330.000 svenskere at opfylde kriterier for alkoholafhængighed. Den begrebsforvirring som dominerer inden for dette felt gør at personer med afhængighed fejlagtig defineres som det flertydige begreb "misbrugere" eller pludselig om. Der findes et behov for øget samsyn omkring den terminologi som anvendes angående substansrelaterede tilstande, noget som er blevet lagt mærke til af blandt andet Socialstyrelsen, se nedenfor.\nHvad der i hverdagsagtigt tal kaldes alkoholisme er altså per definition en afhængighed . Begreberne alkoholisme og alkoholist kan opfattes som stigmatiserende og derfor foretrækker mange ramte, samt helse- og sundhedspersonale, at tilstandene benævnes efter definitionerne afhængige eller misbrug som også er medicinsk korrekte. Socialstyrelsen publicerede blandt andet af denne anledning nationale retningslinjer for misbrugs- og afhængighedsplejen i året 2007. Siden da er nye behandlingsmetoder blevet introduceret og nye metoder for opdagelse og prævention er blevet til i plejen og omsorgen. Der findes derfor behov for en revidering af de nuværende retningslinjer for bedre at vejlede helse- og sygeplejen og velfærdsservicen i anvendelsen af disse metoder, en sådan er blevet påbegyndt og skønnes til at være klart 2013.\nLars Forsberg , en svensk alkoholforsker, har oversat et antal spørgsmål hentede fra the CAGE test udviklet af John Ewing, grundlægger af Bowles Center fór Alcohol Studies, University of North Carolina at Chapel Hill. CAGE er et internationalt anvendt instrumenter for identificering af personer med risikobrug, misbrug eller afhængighed. Det anvendes eksempeltvis inden for primærpleje og CAGE er blevet oversat til adskillige sprog.\nDet rækker det med at respondenten svarer ja på et af spørgsmålene for at menes at befinde sig i risikozonen og fordi det skal være berettiget at gå videre med flere spørgsmål. Jo flere spørgsmål personen svarer ja på desto mere alvorlige problemer kan menes at foreligge; et ja på det sidste spørgsmål anses eksempeltvis som særligt alvorligt. Spørgsmålene er efter følgende:\nHar du nogensinde følt at du bør mindske dit alkoholforbrug?\nHar nogen irriteret dig ved at kritisere din alkoholbrug?\nHar du nogensinde haft skyldfølelser for din alkoholbrug?\nHar du nogensinde drukket alkohol den første du har lavet for at komme over en tømmermænd?\nI dag forekommer i endnu større udstrækning spørgearket AUDIT, som anvendes for at kortlægge hvordan en person anvender alkohol. Instrumentet er ikke diagnostisk men indikerer kun hvis det er på tide at gå videre med yderligere kortlægning af alkoholindtaget. Formularen anvendes ofte for at identificere risikobrug som livsstilsfaktorbidrag til forskellige faktorer Så som eksempeltvis gastrit og højt blodtryk, men kan også indikere at en misbrug eller afhængighed foreligger.\nIfølge den medicinske videnskab er afhængig og misbrug sygdomme med diagnoseklassificering, dog ikke risikobrug som anses som en livsstilsfaktor. Noterbar er selv at diagnoserne afhængige og misbrug sigter på symptomer i en 12-månadersperiode, som fører til at den alment vedtagne opfattelse "en gang syge- altid syg" angående substansrelateret tilstand kritiseres.\nI bogen "Heavy drinking=: the myth of alcoholism as a disease" optager Herbert Fingarette forskning som motvisner de tidligere anvendte sugdomsbegreb. Fingarette skriver at forskningen ikke finder videnskabeligt belæg for det individuelle medicinske/kliniske sygdomsperspektiv. Craving som mekanisme - modbevist. Tab af kontrol som mekanisme - modbevist. Frigørelse af substanser ved nedbrydende af alkohol som afhængighed - modbevist. Ukontrolleret drikkende (adfærd) ved indtag af alkohol - modbevist. Total afholdenhed til alkohol (abstinens) et krav for fortsat "liv" og frihed fra misbrug - modbevist. Hereditet som årsag til misbrug - modbevist. Operant betingning som mekanisme - modbevist (Fingarette, Herbert (1989). Heavy drinking: the myth of alcoholisme as a disease. Berkeley: Univ. of California Pres).\nDen offentlige sygepleje bedriver evidensbaseret ambulant behandling ved alkoholmissbrug eller afhængighed, eksempeltvis forskellige slags lægemiddelbehandling og tilbagefaldprævention med grund i kognitiv adfærdsterapi , ofte ved såkaldte afhængighedsreceptioner også Minnesotamodellen er sædvanlig forekomst. En person med svære abstinensbesvær kan skulle passes indeliggende på sygehus for ikke at risikere alvorlige komplikationer Så som kramper.\nVelfærdsservicen i respektive kommune stiller nogen behandling af alkoholmissbrug og afhængighed til rådighed, samt organiserer som det ser ud i dag længre behandlingsindsatser (eksempeltvis behandlingshjem).\nI Sverige findes cirka 440 AA-grupper (Anonyma Alkoholister) af 116.000 eksisterende rundt omkring i hele verden. [1 ] AA-foreninger eksisterer for at hjælpe alkoholister at ophøre med at drikke. Dette er en metode af mange man kan benytte sig af for at blive en ædru alkoholist.\nInden for psykologien er KBT (Kognitiv beteendeterapi) en gentagelse og populært hjælpemiddel for at forbedre forskellige slags problemer. [3 ] Til forskel fra AA-foreninger får man her professionel hjælp af uddannede psykologer. Psykologen begynder med at lave en adfærdsanalyse angående af hvad patienten har for samarbejde med hans omgivelse for at kunne finde årsager som udløser for eksempel alkoholafhængigheden. Behandlingen handler oprindeligt om at ændre sin tænkning og adfærd for at nå sit mål at ophøre med at drikke. [4 ] Sammenfatningsvist kan man sige at KBK står for et samspil mellem individet og omgivelsen.\nHvis det ikke rækker med støtte og psykologiske terapier kan man tage hjælp af medicinske præparater Så som antabus. [7 ] Hvis man spiser antabus med alkohol i kroppen sker følger Så som, rødme under øvre krophalvdel, ildebefindende samt blodtryksfald. Denne konsekvens kan fortsætte op til fire dage efter indtag af antabus.\nDet er nu emnet acetaldehyd dannes i kroppen som igen giver patienten konsekvenser Så som hjertebanken og hovedpine. Det er også vigtigt at man har været fri fra alkohol i to dage inden man påbegynder kuren af antabus.\nVed en abstinensbehandling får man hjælp af lignende receptioner som lægehuse. Det går ud på besøg med jævne mellemrum hos reception hvor patienten får hjælp med at lindre sine abstinensbesvær som følger med ved aftrapning fra en afhængighed.\nFra sygeplejersken kan patienten få beroligende og søvngivtige tabletter med. En rutine er også at blæse i elkometer for at bevise at man er holdt sig ædru. Også i denne behandling kan man kombinere antabus ind. Indlæggelse på sygehus kan blive aktuel hvis patienten havde drukket vældigt meget i en længre tid eller haft andre problemer Så som epileptiske angreb.\nAt begynde at samtale med sygeplejersker, læger eller psykologer indgår også i behandlingen. I samtalerne kortlægger man sit alkoholproblem ofte ved hjælp af at skrive positive og negative sager om deres alkoholafhængighed.\nFra 18-19 års alder konsumerer mere end 90 procent af de unge alkohol. [11 ] Det er værdifuldt at forebygge brug og misbrug af alkohol, eftersom risikofyldt forbrug som indledes i unge år tenderer at fortsætte resten af livet. [11 ] Både individet og samfundet påvirkes i meget lang tid.\nACOA for voksne børn til alkoholister\nAl-Anon for pårørende og venner af alkoholister\n^ "För Media". Anonyma Alkoholister. Arkiverad från originalet den 19 april 2014. https://web.archive.org/web/20140419013952/http://www.aa.se/for-media/. Läst 17 april 2014.\n^ "Beteendeterapeutiska föreningen". Arkiverad från originalet den 13 augusti 2010. https://web.archive.org/web/20100813034706/http://www.kbt.nu/. Läst 4 mars 2014.\n^ "Allmänt om kognitiv beteendeterapi". Beteendeterapuetiska föreningen. http://www.kbt.nu/kbtinfo/kbt.asp?sida=kbt. Läst 26 februari 2014.\n^ antabus i Nationalencyklopædiens internetudgave. Læst 24 Februar 2014.\n^ "Antabus - Läkemedelsinformation". 1177 Vårdguiden. http://www.1177.se/Vastra-Gotaland/Fakta-och-rad/Lakemedel-A-O/Antabus/?ar=True. Läst 26 februari 2014.\n^ [ a b c d er f g ] Services, Statens beredning för medicinsk och social utvärdering (SBU); Swedish Agency for Health Technology Assessment and Assessment of Social. "Att förebygga missbruk av alkohol, droger och spel hos barn och unga" (på sv). www.sbu.se. http://www.sbu.se/sv/publikationer/SBU-utvarderar/att-forebygga-missbruk-av-alkohol-droger-och-spel-hos-barn-och-unga/. Läst 29 juni 2017.\n"Alkoholberoende". Sjukvårdsrådgivningen. http://www.1177.se/artikel.asp?CategoryID=18029.\nNationale retningslinjer for misbrugs- og afhængighedspleje Socialstyrelsen 2007\nGryningstid stort svensk forum for og af afhængighed\nATA svensk forum for og af pårørende til alkoholister\nAlkoholhjälpen.se selvhjælp for dig som funderer på dit egent eller nogen nogen andens drikning\nPÆON - din guide til information om helse og sygdom\nKlassificering af misbrug/Grundlagrapport til Misbrugsredegørelsen\nNedenstående er den originale artikel Alkoholisme fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2015-06-05 06:00:31. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.\nKriterier for alkoholisme\nPrioriterer at drikke frem for andre aktiviteter\nTolerance over for alkohols effekt\nGentaget forekommende fraværsabstinenser\nLindring af abstinenser ved indtagelse af alkohol\nEt subjektivt tvingende behov for at drikke\nTilbagevenden til at drikke alkohol, selv efter afholdenhed\nAlkoholisme er afhængigheden af alkohol. Alkoholisme er karakteristisk ved et stærkt og ofte tvangspræget behov for at drikke alkohol, tab af kontrol over drikkevaner samt udviklingen af en stærk fysisk og psykisk afhængighed af alkohol. Derudover udvikler alkoholikeren eller alkoholmisbrugeren hurtigt en høj tolerance overfor alkohol, hvilket gør det nødvendigt konstant at øge alkoholforbruget for at opnå samme rus. Fortsætter alkoholismen ubehandlet, kan det blive svært overhovedet at opnå en rus.\nDen danske Sundhedsstyrelse fraråder at drikke mere end 5 genstande ved samme lejlighed og maksimalt 7 genstande om ugen for kvinder og 14 genstande om ugen for mænd. En genstand svarer til indholdet af én almindelig dansk øl, dvs. 0,33 liter med et alkoholindhold på 4,6%. Alkoholisme defineres imidlertid ved de fysiske, psykiske og sociale konsekvenser alkoholismen medfører og ikke antallet af genstande (se nedenfor).\nAlkoholforgiftning med akut dødelig udgang er relativt sjælden, men forekommer. Blandes alkohol imidlertid med selv små mængder medicin eller narkotika, er risikoen dog betydelig. Det er desuden vigtigt at understrege at alkohol er et organisk opløsningmiddel, og at alkoholisme medfører andre, ofte fatale sygdomme. Derfor er alkoholisme ikke alene en svært invaliderende lidelse i sig selv, men desuden meget ofte dræbende pga. disse følgesygdomme.\nÅrsagen til alkoholisme findes nok i en kombination af den enkeltes psykologiske, sociale og ikke mindst genetiske forhold. Næsten alle, som udvikler sygdommen, er genetisk disponeret for det. Dispositionen for alkoholisme er medfødt. Alkoholisme betegnes som en sygdom, dog ikke egentlig sindslidelse. En sygdom der angriber både krop og sind, men skyldes ikke en karakterbrist, manglende modstandskraft eller vilje etc. hos patienten. Én af alkoholismes skadevirkninger er nedbrydelsen af patientens mentale overskud. Alkohol kan medføre ansvarsløshed, upassende eller voldeligt adfærd (også hos dem der ikke lider af egentlig alkoholisme). Det giver næring til den vedholdende fordom, at en alkoholiker er karakterløs og i slags "moralsk fordærv".\nAmerikanske studier har gennem 1990'erne vist at alkoholisme og andre former for afhængighed i høj grad er genetisk bestemte. Den forskning er bekræftet i 1998 af en publikation fra Rigshospitalets center for afhængighedsforskning: Ved alkoholisme påvises en defekt i leverens evne til at bearbejde alkohol. Nogle påstår at en alkoholiker udvikler det heroinlignende stof THIQ, der resulterer i udvikling af flere receptorer i de enkelte hjerneceller -- denne påstand er løst baseret på et forskningsresultat fra 1970 af Virginia Davis, der foretog autopsier på rotter, men forsøget har vist sig vanskeligt at replikere.\nVed afholdenhed i længere tid lukkes disse receptorer, men ved selv kortvarig tilbagevenden til indtagelse af alkohol i ganske små mængder, åbner hjernen for hele registeret af receptorer, og alkoholikerens trang til alkohol vender tilbage med samme styrke og med samme behov for store mængder. Iflg. tilhængere af Minnesota-modellen og dermed dennes definition af sygdommen lider alkoholikeren således af en medfødt overfølsomhed over alkohol, der gør fuldstændig og livslang afholdenhed nødvendig idet brug af alkohol ikke er forenelig med vedkommendes genetiske disposition. Der foreligger dog forskningsresultater der strider mod denne overbevisning.\nNogle undersøgelser viser at så meget som 30% af alle mennesker er genetisk disponeret for sygdommen, selvom ikke alle udvikler den. Alkoholisme er meget udbredt over hele verden og det globale forbrug af alkohol er steget meget gennem tiden. Især i den vestlige verden siden år 1900. Omkring 14 millioner amerikanere har alkoholproblemer; 43% af alle amerikanske familier har et familiemedlem der lider af sygdommen. .\nProblemer som følge af alkohol\nDe sociale problemer kan være\nMishandling af børn\nProblemer med loven (vold, promillekørsel)\nAngst er almindelig hos alkoholikere og forårsages af alkohols virkning på hjernefunktionen.\nDepression er almindelig hos alkoholikere og forårsages dels af alkohols direkte skadelige virkning på hjernen og dels som følge af de sociale problemer, som alkoholismen forårsager. Derfor er andelen af selvmord og selvmordsforsøg høj.\nFejlernæring og vitaminmangel med de deraf følgende problemer – herunder især Korsakoffs syndrom, der er en blivende hukommelsesdefekt forårsaget af tiamin-mangel.\nNervebetændelse i benene.\nForværring af hudsygdomme, f.eks. psoriasis.\nSukkersyge og bugspytkirtelbetændelse.\nVed brat ophør med alkoholbrug kan der foruden alkoholabstinens optræde delirium og kramper.\nAdfærdsforstyrrelse som resultat af slag til hovedet, blodansamling ved hjernen, diffus hjerneskade eller for lavt blodsukker).\nDa alkohol med blodet overføres til fostret frarådes det gravide at drikke alkohol. Alkoholskader på fosteret er uoprettelige og værre end narkotikapåførte fosterskader.\nSom ved alle misbrugsformer er det lettere at forebygge end at helbrede, hvorfor der tilrådes en behersket tilgang til alkohol. Derfor er der også råd om maksimal indtagelse af 14 og 7 genstande om ugen for hhv. mænd og kvinder.[Kilde mangler] Og advarsel mod at drikke under graviditet.\nBehandling kan være medicinsk eller psykologisk.\nBehandlingscentre for misbrugere tilbyder behandling af de afhængige.\nKommunale og regionale alkoholbehandlingsinstitutioner tilbyder gratis alkoholbehandling til alle borgere.\nNogle alkoholbehandlinger tilbyder også rådgivning, støtte eller behandling til pårørende. I familieorienteret alkoholbehandling behandles alkoholafhængigheden og de belastninger, den har påført relationerne mellem familiemedlemmerne.\nAntabus gives i form af brusetabeletter hvor det aktive stof er Disulfiram. Antabus giver stærkt ubehag, når patienten indtager alkohol. Dette ubehag skal afskrække fra at drikke alkohol.\nMinnesotamodellen bygger på Anonyme Alkoholikere. Der er tale om en behandlingsform, Anonyme Alkoholikeres 12-trins program er styringsinstrumentet. En Minnesotabehandling er rammen om en behandling af afhængighed, der anvender en række forskellige terapeutiske teknikker. Minnesotamodellen er en pragmatisk, handlings-og resultatorienteret behandlingsform. Et vigtigt element er identifikation: Det er alkoholikere, der behandler alkoholikere. I en moderne professionel Minnesotabehandling er det imidlertid ikke tilstrækkeligt blot at være ædru alkoholiker for at kunne arbejde inden for misbrugsbehandling. Det kræver en faglig, terapeutsik uddannelse for at kunne bestride alkoholrådgivning og behandling.\nDer findes i Danmark en række behandlingscentre, der anvender Minnesotamodellen som behandlingsfilosofi. Behandlingscenter Tjele er det ældste og største af sin art.\nKaldes også AA og har succes med at behandle alkoholisme ved møder mange steder i verden; i artiklen Anonyme Alkoholikere findes link til AA.\nAbstinenssymptomer hos alkoholikere starter tidligt, og de alvorlige symptomer fremkommer ca. to dage efter indtag af alkohol. Symptomerne er rysten, svedproduktion, anspændthed og psykose med både høre- og syns-hallucinationer. I sværere tilfælde kan døden indtræffe.\n↑ Sundhedsstyrelsens anbefalinger fra 2010\nWikimedia Commons har flere filer relateret til Alkoholisme\nOversættelsesdato: 2017-08-14 08:09:44


Spil, Puzzle til Android - gratis. LG Optimus L5 E610\nLogic for LG Optimus L5 E610\nKæledyr historie puslespil\nOg dette puslespil til Android er velegnet til dem, der ikke kan forestille sig deres liv uden kæledyr, som ligesom "tre i træk" -formatet er pænt blevet vævet ind i denne lette og positive historie.\nEt usædvanligt puslespil, hvor du er nødt til at kontrollere en sverm af små mænd, du kender som lemminger ... Du kan gætte konsekvenserne selv, nogle vil endda lide dem!\nSød grafik, et ligefrem plot og et interessant eventyr med evnen til at vælge den endelige, afhængigt af mellemløsninger, dette er nu gåderne til Android ...\nEt velkendt format til mange gåder, hvor du er nødt til nøje at tænke igennem banen til dit skud, blev pakket ind i et spøgelsesligt tema, tilføjet optiske effekter, og det viste sig godt!\nEt afslappet puslespil til din Android, oprettet i henhold til principperne for "zoom" eller ethvert andet spil, hvor bobler er involveret. Forresten, her overføres alt, hvad der sker, under vand;)\nEn søgen, til en eller anden grad, der ligner mange konsonante og populære repræsentanter for genren, har en eller anden måde sine egne karakteristika, som vi vil tale om i dag!\nAt tænke, rulle kugler og lære om lokal fysik er det, du har i det nye puslespil til Android, der med succes kombinerede denne genre og muligheden for aktiv handling.\nEt eller andet sted har vi allerede fundet en lignende tilgang, men ikke desto mindre er du her nødt til at sætte puslespillet "tre i træk", og for at få de point, vi får for at forbedre designet til kundens hus!\nRachel's Diary - Match 3 Romance-puslespil\nLidt romantik og uvurderlig træning til dine hjerner - det er, hvad denne nyhed tilbyder, som kombinerer klassikerne i genren - "tre i træk" og hovedpersonens hjertesager ...\nTemmelig populær i dag med action-puslespil, hvor du har brug for at skyde modstandere, men gør det, når du har tænkt gennem rebound og banen, her er det!


Lagkager, musik og foreningsliv: Gislev viste sig frem | Midtfyns Posten | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Midtfyns Posten - Pool og sport på storskærm: 50-årig bag ny café i Ringe\nDu er her: Forside - Midtfyns Posten - Lagkager, musik og foreningsliv: Gislev viste sig frem\nGislev by Day var i år centreret omkring Ådalsscenen og hallen. Tidligere har arrangementet været spredt over en større del af byen. Foto: Maria Retoft Pedersen\n10. august 2019 kl. 15:07\nLoppe- og kræmmermarked, kagekonkurrence, veteranbiler og kendisfodbold var på programmet, da der lørdag var Gislev by Day.\nGislev: Vinden ruskede godt i træerne, og teltpløkkerne skulle slås ekstra dybt i, men ellers var der ingen slinger i valsen, da Gislev Musik Festival, Gislev Idrætsforening, Gislev Lokalråd, Ådalsscenen og Gislev Hallen lørdag havde inviteret til Gislev by Day.\nVeteranbilerne skinnede side om side med kræmmer- og loppeboder, byens foreninger og erhvervsdrivende var mødt talstærkt op, og ved Ådalsscenen kunne man spise sig mæt i en gang biksemad, mens man lod sig underholde af skiftende kunstnere på scenen.\nBåde lokale og byens gæster kunne gå på opdagelse i alt det, Gislev har at byde på.\n- Det kunne selvfølgelig være fuldstændig fantastisk, hvis nogen fik lyst at flytte hertil, når de ser alt det, vi kan præstere. Men det er egentlig ligeså meget en dag, hvor vi fejrer os selv, sagde Tanja Kromann Clausen, der er formand for Gislevhallens bestyrelse.\nHun måtte dog også trække i trøjen som kommunalbestyrelsesmedlem, da årets fodboldkamp "Gislev mod kommunen" skulle spilles. En tilskuermagnet, hvor det tekniske spil er set bedre, men kampgejsten derimod intet fejlede.\nEn af de virksomheder, der var med på dagen, var fodplejer Mette Bruun. Hun lagde blandt andet neglelak på børnene og havde taget et udvalg af sko og produkter med fra sin forretning.\n- Jeg vil gerne støtte livet her i byen, også er det samtidig en rigtig god måde for mig at gøre reklame for min forretning, forklarede hun.\nHun åbnede klinik i Gislev for tre år siden og havde sin skepsis, om det nu kunne gå i en lille by.\n- Men folk i Gislev er heldigvis rigtig gode til at bakke op om det lokale. Og det kan man jo også se sådan en dag som i dag. Jeg synes, det er et super godt arrangement, og det giver en god energi.\nPå plænen med god udsigt til Ådalsscenen havde Toni Olsen fra Årslev placeret sig. Hun var en af de gæster, der var kommet udenbys fra for at opleve stemningen.\n- Vi har en svigerdatter fra Fillippinerne, hvis forældre kom hertil for to dage siden. Det er deres første besøg i Europa. Vi ville gerne vise dem noget rigtig dansk, og det synes vi, at det her er. Det er dejligt, at her er noget for alle, sagde hun.\nDagen sluttes af med en stor fællesspisning i hallen med 230 tilmeldte. Det er det lokale torsdagscaféhold, der står for maden. Gislevhallen har sørget for band samt den første udskænkning i anledning af hallens 30 års fødselsdag.


FLUEKIKSEN - Verdens første fødevare med fluelarver — ENORM\nFLUEKIKSEN - Verdens første fødevare med fluelarver\nFluekiksen er med al sandsynlighed det første fødevaregodkendte produkt med soldaterfluelarver i verden. Men selvom det ikke er så kendt en spise som melorme, fårekyllinger og græshopper, så har ENORM mange gode grunde, til at sætte Fluekiksen til verden lige præcis nu.\nI ENORM bliver vi ofte spurgt hvorfor vi ikke bruger græshopper eller andre insekter end lige melormen. Det simple svar er, at vi bruger det insekt vi vurderer er mest optimalt ift. kvalitet, bæredygtighed, næringsindhold og pris. Og det er lige nu melorme fra den hollandske producent Protifarms. Jeg tror, at i fremtiden bliver Black Soldier Fly Larven / BSF larven / soldaterfluelarven / hermetia Illucens (ja, kært barn har mange navne) insektet der kan vende op og ned på hele industrien.\n- BSF larven har en livscyklus på kun 3 uger. Her når arten både at være flue, æg, larve og puppe. Til sammenligning bruger melormen 9 uger på samme proces.\n- BSF larven er exceptionelt dygtig til at omsætte sit foder. Det vil sige, at hvor du måske bruger 10 kilo foder for at lave 1 kg oksekød, og 2 kilo for at lave et kilo melorme, kan du nøjes med ca. 1,5 kilo foder til 1 kg BSF larver. Den spiser bare lynhurtigt og optager ekstremt meget… Derfor kalder jeg den ”Insekternes Tesla”.\n- BSF larven kan leve af spildprodukter fra vores fødevareindustri. Og særligt kan den bruge meget våde fodersubstrater, som de færreste andre dyr har glæde af.\n- På grund af de høje vækstrater og lave udgifter til foder kan BSF larven produceres langt mere økonomisk end de fleste andre insekter. Det betyder, at larven også kan bruges til foder, og vi derfor kan etablere industrielle farme med volumen og automatisering som i sidste ende vil give en helt anden prissætning af insekter som fødevarer end vi kender i dag. Når først insekter kan konkurrere på pris med andre animalske proteiner, vil mange flere spise med, kødet blive substitueret og så begynder vi for alvor at kunne gøre en forskel.\nHvorfor har man så ikke spist fluelarver før?\nDet har man faktisk også. På Malaysia har befolkningen tradition for at opdrætte fluelarver og spise dem i sin rå form. At vi andre ikke er hoppet med på vognen, skyldes måske insektets tilnavn – maddike. Det at BSF larven i naturen lever af organiske materialer vi ikke har lyst til skal komme i kontakt med vores mad. Og larvens mindre attraktive udseende. Desuden har der, til vores kendskab, ikke eksisteret nogen fødevaregodkendte produktioner af BSF larven i verden. Vi hepper på BSF larven og har derfor brugt mange ressourcer, og til takke for Innovationsfonden og Teknologisk Institut, på at få etableret en fødevaregodkendt produktion af BSF larver på Teknologisk Institut i Aarhus. Produktionen er både den første fødevaregodkendte insektproduktion i Danmark og den første fødevaregodkendte BSF produktion i verden! Desuden er det sidste chance for at introducere nye arter. Til 1. januar 2018 bliver insekter novel food, og så er det ikke længere tilladt at starte produktion af fødevarer med nye arter, før de er blevet godkendt som novel food i EU.\nFluekiksens sjove navn er mest for nyhedsværdien skyld. Det er i virkeligheden et knækbrød. Der er 3 % BSF mel i, som vi selv har tørret og formalet med Teknologisk Institut’s afdeling i Sdr. Stenderup. Fluekiksen findes i en Limited Edition på i alt 200 stk! Så hvis du vil smage fluekiksen, er det med at være hurtig. Den kan købes hos Beyond Coffee i København, Plantecafeeen i Aarhus og på www.dininsektbutik.dk\n/Jane L. Sam, direktør i ENORM food


dansk horror Arkiv - Side 2 af 33 - Gyseren\nArkiver Vælg måned oktober 2019 september 2019 august 2019 juli 2019 juni 2019 maj 2019 april 2019 marts 2019 februar 2019 januar 2019 december 2018 november 2018 oktober 2018 september 2018 august 2018 juli 2018 juni 2018 maj 2018 april 2018 marts 2018 februar 2018 januar 2018 december 2017 november 2017 oktober 2017 september 2017 august 2017 juli 2017 juni 2017 maj 2017 april 2017 marts 2017 februar 2017 januar 2017 december 2016 november 2016 oktober 2016 september 2016 august 2016 juli 2016 juni 2016 maj 2016 april 2016 marts 2016 februar 2016 januar 2016 december 2015 november 2015 oktober 2015 september 2015 august 2015 juli 2015 maj 2015 april 2015 marts 2015 februar 2015 januar 2015 december 2014 november 2014 oktober 2014 maj 2014 april 2014 marts 2014 februar 2014 januar 2014 november 2013 oktober 2013 september 2013 august 2013 juli 2013 juni 2013 maj 2013 april 2013 marts 2013 februar 2013 januar 2013 december 2012 november 2012 oktober 2012 september 2012 august 2012 juli 2012 juni 2012 maj 2012 april 2012 marts 2012 februar 2012 januar 2012 december 2011 november 2011 oktober 2011 september 2011 august 2011 juli 2011 juni 2011 maj 2011 april 2011 marts 2011 februar 2011 januar 2011 december 2010 november 2010 oktober 2010 september 2010 august 2010 juli 2010 juni 2010 maj 2010 april 2010 marts 2010 februar 2010 januar 2010 december 2009 november 2009 oktober 2009 september 2009 august 2009 juli 2009 juni 2009 maj 2009 april 2009 marts 2009 februar 2009 januar 2009 december 2008 november 2008 oktober 2008 september 2008 august 2008 juli 2008 juni 2008 maj 2008 april 2008 februar 2008 december 2007 oktober 2007 august 2007 juni 2007 maj 2007 april 2007 marts 2007 januar 2007 december 2006 august 2006 juni 2006 maj 2006 april 2006 marts 2006 februar 2006 januar 2006 december 2005 oktober 2005 juni 2005 maj 2005 marts 2005 februar 2005 juni 2004 maj 2004 januar 2004 september 2002 marts 2002\nIndlæg tagget med ‘dansk horror’\n23. marts 2019 | forfatter: Jette\nDet vrimler med zombier i forlystelsesparken Zombie Splatter Fun Park. Ikke sjove udklædte zombier, men vaskeægte kødædere der er undsluppet deres bur og nu bider alle, de kommer i nærheden af. Alex mor er kommet til skade, og Alex og Mark er taget hen på direktørens kontor, hvor førstehjælpskassen er. Her opdager de nogle billeder, der fortæller om parkens historie, og Mark genkender en stor stålbeholder på et af dem. En stålbeholder han har set i parken …\nImens får ilden fat i bygningen. Vennerne er fanget, og udenfor venter zombien med de røde øjne, der tilsyneladende kan styre de andre zombier.\nZombiekongens kald er sidste bind i spin-off serien Zombie Splatter Fun Park, og handlingen accelerer stadigt. Lasse Bo Andersen kan noget særligt, når det gælder zombier. Historien sprudler af fortælleglæde, og vi får opklaret et spørgsmål helt tilbage fra Endestation Z, ligesom et par gamle kendinge dukker op. Og så er der – naturligvis fristes jeg næsten til at sige – en grum overraskelse til sidst.\nEn actionfyldt afslutning på en zombielicious serie for de +10-årige læsere. Den er letlæst, underholdende og spændende. What’s not to like 🙂\nUddrag fra Zombiekongens kald:\n– Kom, vi må videre. Vi har ikke tid til at kigge på de fotos. Vi skal have fundet den medi …\n– Det ser ud, som om der har været en kælder mere, sagde Mark og afbrød hende.\n– Hvad mener du? spurgte Alex.\n– En kælder under den første kælder, sagde Mark. Han lyste og pegede på fotografierne på væggen. – Se!\nAlex stirrede forbløffeet på dem. Mark havde ret. Det var tydeligt, at der blev udgravet en kælder mere.\n– En hemmelig kælder, sagde Alex langsomt.\n– Og der står direktøren. Se, hvor han smiler over hele hovedet.\nPå fotografiet stod direktør Wilson ved siden af en stålbeholder. Den var halvt begravet i murbrokker.\n– Det gør han sgu ikke mere, sagde Alex tørt.\nMark kom i tanke om synet af Wilson, der slæbende på fødderne nærmede sig Rødøje. Og på det store, gabende sår, han havde haft på halsen.\nPludselig gik det op for ham, hvad det var for en stålbeholder, Wilson stod ved siden af på fotoet. (side 15-16)\nTak til forlaget tekstogtegning som har foræret mig bogen til anmeldelse\nOm Zombiekongens kald:\nForlag: Tekst&Tegning, 86 sider\nSerie: Zombie Splatter Fun Park, 4\nSerien Zombie Splatter Fun Park:\nZombien med de røde øjne\nUnder Bøger | Tags: 2015-2019, Børnebøger, dansk horror, Lasse Bo Andersen, zombier | Ingen Kommentarer »\n17. marts 2019 | forfatter: Jette\nAlex skreg højt.\nHun skreg, fordi Mark skreg. Deres skrig rungede gennem de mørke gange i Zombiehuset. Den unge mand med cykelhjelmen kom nærmere. Han vraltede sidelæns hen mod dem. En stank af forrådnelse og fugtig jord kom dem i møde.\n– Det er zombien med cykelhjelmen! hylede Mark. – Vi er fanget i den her blindgyde! Han trådte et skridt baglæns og kom til at jokke Alex over tæerne.\n– Av for … Alex bed tænderne sammen. Men smerten fik hende vækket. Hun greb fat i den syvarmede gulvlysestage ved siden af døren. Den var af metal, og modsat alt andet var den ægte. Men til gengæld var den boltet fast til gulvet. (uddrag side 13-14)\nI tredje bind af spin-off serien Zombie Splatter Fun Park er Alex og Mark trængt op i en krog i forlystelsesparken. Det er lykkes zombierne at undslippe fra deres indhegning, og nu går jagten på menneskekød.\nOg det er ikke kun Alex og Mark, der pludselig er blevet byttedyr. Skolebøllen Zeb og hans venner bliver også jaget af de undslupne zombier, der springer på alle der befinder sig indenfor hegnet. Men virker zombierne ikke mere fokuserede og målbevidste, end de hjernedøde kødædere der hærgede for 20 år siden?\nZombien med de røde øjne er endnu et underholdende kapitel i Lasse Bo Andersens zombie saga. Her er splatten tilbage for fuld tryk, kombineret med svigefulde mennesker, heltemod og venskab. Topklasse for de +10 årige zombieentusiaster.\nOm Zombien med de røde øjne:\nForlag: Tekst&Tegning, 74 sider\nSerie: Zombie Splatter Fun Park, 3\n13. marts 2019 | forfatter: Jette\nDa 13-årige Sebastians mor bliver indlagt med nervøst sammenbrud, må Sebastian flytte til Lolland hos sin onkel Gunnar på hans ruin af en herregård. Nætterne på Kragenborg er ensomme og fulde af lyde, skikkelser og søvngængeri. Sebastian ser en mand med en økse og en kæmpe gris med tre ben, og husets gamle elevator går hele tiden i gang af sig selv.\nEr han blevet gal ligesom sin mor, eller er der noget, der vil ham til livs? (bagsideteksten)\nJohn Kenn Mortensen har endnu en gang skrevet en forrygende historie, der kan læses af alle aldersgrupper – bare nerverne er i orden. Som i De utilpassede er vi atter på Lolland, hvor JKM selv voksede op. Der er nu ikke meget barndoms-nostalgi over Små onde svin, som på alle måder er uhyggelig – også uhyggelig god.\nMen udover at være en ædende ond historie er Små onde svin også en fortælling om venskab og sammenhold. Selvom de voksne sjældent kan hjælpe de lidt anderledes eksistenser, står den følsomme Sebastian heldigvis ikke helt alene overfor de mystiske hændelser på Kragenborg. En lille outsider-gruppe på hans nye skole tager ham under vingerne, og det viser sig, at de har en særlig tilknytning til Sebastians nye hjem. Og ved at hjælpe dem hjælper Sebastian sig selv.\nSmå onde svin er en ualmindelig god roman, der både er skræmmende og rørende med et lille drys sort humor. Jeg har i virkeligheden kun én ting at sige om den, og det er: Læs den!\nOm Små onde svin:\nForlag: Høst & Søn, 315 sider\nI brøndens mørke af Annette Herzog\nLockwood & Co. – Den skrigende trappe af Jonathan Stroud\nUnder Bøger | Tags: 2015-2019, 2018, besættelse, dansk horror, dæmoner, genfærd, John Kenn Mortensen, okkultisme, ungdomsbøger | Ingen Kommentarer »\n5. marts 2019 | forfatter: Jette\nAction fra start til slut for de +10-årige zombie entusiaster\nAlex er på flugt fra vagterne i forlystelsesparken Zombie Splatter Fun Park, og leder efter et sted at gemme sig. Ved et tilfælde støder hun ind i Mark, der gemmer sig for skolebøllen Zeb. Men parkens vagter er helt på dupperne og gennemsøger alle steder, så hvor kan de to gemme sig?\nDa der opstår tumult ved hegnet, bliver der fri bane til et stort gråt telt, som indtil da har været bevogtet af vagter. Det må være det bedste gemmested! Men indeni teltet gemmer sig en rådden overraskelse …\nDe rådne vender tilbage er andet bind i Lasse Bo Andersens spin-off serie: Zombie Splatter Fun Park. Vi starter lige hvor bind et sluttede, så jeg anbefaler stærkt at læse I zombiernes skygge først.\nSom i første bind er der højt tempo fra start til slut. Vi følger skiftevis det umage makkerpar, Alex og Mark, og bøllerne der jagter Mark. Zeb er opsat på hævn, og han vil gå langt for at få den. Sproget er letlæst, med korte sætninger og overskuelige kapitler, men spændingen er stadigvæk i top.\nEndnu en gang afsluttes bogen med en modbydelig cliffhanger, der nok skal få målgruppen til at længes efter at læse bind tre. Og selvom jeg er langt over +10 år, så glæder jeg mig også.\nUddrag fra De rådne vender tilbage:\nMark smilede atter lidt forlegent. Men smilet forsvandt hurtigt.\n– Jeg tror, at der kommer zombier her i parken, sagde han så.\n– Ja, er du tosset? Det kommer til at vrimle med dem herinde, grinede Alex og pegede rundt. – Der skal vralte sminkede og udklædte folk rundt mellem gæsterne i parken, har jeg læst. Og man bliver jagtet af zombier i Zombiehuset og i de mange andre baner. Det bliver en helt vild skræmmende oplevelse, når …\nMark rystede energisk på hovedet. – Nej. Jeg tror, at der kommer rigtige zombier herinde.\nAlex rynkede panden. – Hvad mener du?\n– Jeg har set et skilt, sagde Mark og tøvede lidt. – inde i skiltemandens bil …\n– Og der stod: “Kom og bliv bidt af en ægte zombie! på det.\nOm De rådne vender tilbage:\nSerie: Zombie Splatter Fun Park, 2\nZombien med de røde øjne (udkommer 12.03.2019)\nZombiekongens fald (udkommer 12.03.2019)\n4. marts 2019 | forfatter: Jette\nUnderholdende zombie-action for de +10-årige\nDer er gået mere end 20 år, siden zombierne blev overvundet. I dag har alle nærmest glemt katastrofen, og zombier betragtes som sjov underholdning. Den helt store nyhed for zombiefans er forlystelsesparken Zombie Splatter Fun Park, der snart åbner.\nMens Alexandra (kaldet Alex) er vild med zombier og drømmer om at få et fritidsjob i forlystelsesparken, er Mark hundeangst for dem. Så da en gruppe PR-zombier omringer ham i storcenteret, er han ved at dø af skræk. Det er desværre ikke dagens lavpunkt. Kort efter opdager Zeb (skolens bølle) nemlig Mark, og så går den vilde jagt. Mark gemmer sig på toilettet, men herfra går tingene fra skidt til værre.\nImens er det lykkes Alex at komme til jobsamtale i parken. Men udenfor parkens hegn samler en demonstration sig anført af Alex mor. Hun er nemlig zombiemodstander – og med god grund.\nI zombiernes skygge er første bind i en ny spin-off af Lasse Bo Andersens totalt underholdende Zombie Splatter-serie. Vi befinder os i en fremtid, hvor zombierne er blevet bekæmpet, og det giver plads til et par forfriskende nye hovedpersoner. Alex er datter af Lisa og Johnny, som vi kender fra Zombie Splatter. Hun er en sej pige, der ikke er sådan at slå ud. Mark er derimod en forsigtig dreng, som gemmer sig lidt i skyggerne. De to beskrives troværdigt og nuanceret og tegner til at blive et lovende bekendtskab fremadrettet.\nSelvom første bind ikke rummer så meget splat, så er her alligevel masser af action og spænding. Derudover får vi lidt baggrundsopfølgning på de tidligere serier, hvilket giver historien en ekstra dimension og dybde.\nJeg kunne lide både Zombie Splatter-serien og Zombie Splatter Efterskælv. Ikke desto mindre er jeg lige ved at tro, at Zombie Splatter Fun Park bliver endnu bedre. I hvert fald starter serien stærkt ud med I zombiernes skygge, som viser ualmindeligt gode takter. Jeg ser absolut frem til at læse bind to, for som altid efterlader Lasse Bo Andersen læseren med en næsten ubærlig cliffhanger!\nUddrag fra I zombiernes skygge:\nMark gispede efter vejret. Rundt om ham havde flere af kunderne i storcenteret vendt sig om. De kiggede hen på ham. Mange af dem lo højt. Nogle af dem pegede fingre ad ham. Alle zombierne lo også. Han blev rød i hovedet.\n– Forskrækkede jeg dig? klukkede den zombie, der havde grebet fat i ham. – Så husk at kom til åbningen af Zombie Splatter Fun Park i morgen. Så dør du helt sikkert af skræk!\nDen udklædte mand slog en høj latter op og rakte i det samme Mark en farvestrålende reklameflyer. Flokken af zombier fortsatte videre. De vraltede hen forbi butikkerne i storcentret. På vejen delte de flyere ud til alle, de mødte. (side 11)\nTak til forlaget tekstogtegning der har foræret mig bogen til anmeldelse\nOm I zombiernes skygge:\nSerie: Zombie Splatter Fun Park; 1\n14. februar 2019 | forfatter: Jette\n11 gys – nye og gamle – der inviterer læseren ind i mørket, langt væk fra lygternes skær …\nDen 14. februar er Valentines Day. Det er også dagen, hvor Steen Langstrups nye novellesamling I lygternes skær udkommer. Skulle du nu være i den situation, at du mangler at købe en Valentines gave (eventuelt til dig selv), så led ikke længere 🙂\nSamlingens 11 noveller er en blanding af nyskrevne og tidligere udgivne historier, som alle ønsker at skræmme livet af læseren. Og det lykkes i det store hele. Jeg har mine favoritter, men synes ikke at nogle af historierne falder igennem.\nI lygternes skær indledes af ‘Spis mig, drik mig’, om en ung kvinde der vil hengive sig betingelsesløst til sin kæreste for at bevise sin kærlighed. Aftenen starter planmæssigt, men så dukker en bekendt af kæresten op, og pludselig ændres spillet. Som Langstrup er en mester i, leger historien med læserens forventninger og ender et helt andet sted, end man tror.\nMin yndlingshistorie er ‘Aben smiler’, der ramte mig midt i mit frygtcenter. Det er muligvis ikke den mest originale fortælling i samlingen, men Langstrup skaber her en ualmindelig isnende stemning som opslugte mig fuldstændig. Maja kommer hjem efter en ferie, hvor hun har haft lånt sin lejlighed ud via Airbnb. Hun er meget spændt på om de ukendte italienske gæster har behandlet hendes hjem ordentlig, og det ser det heldigvis umiddelbart ud til. Men så finder hun noget glemt bag sofaen…\nUdover sin forfatterblog skriver Steen Langstrup også på bloggen Mod nye grænser. Her kan man bl.a. læse om hans rejser til Thailand, og jeg er helt sikker på, at det er her inspirationen til novellen ‘Kryb’ stammer fra. Novellen handler om den midaldrende Anita, hvis kryb af en ægtemand vil skilles for at flytte sammen med sin nye 27-årige kæreste. Som en slags hævn rejser Anita til Thailand på 1. klasse sammen med datteren. Hotellet er skønt og personalet upåklageligt, men i Thailand findes der også kryb.\nJeg synes, det er fedt, når forfatterne leger med ordene og deres betydning. Det gør Langstrup både i ‘Kryb’, men også i ‘Ondskaben i ham’ der (så vidt jeg ved) er samlingens ældste novelle. Her graver John noget op af jorden under en ferie i sommerhuset, og pludselig er stemningen helt anderledes.\nJulenovellen ‘Første jul uden mor’ har en yderst ond drejning til slut, ligesom ‘Valentinsdag’ heller ikke levner meget håb om en happy ending.\n‘Metro’ er en gendigtning af Edgar Allan Poes novelle ‘William Wilson’, hvor spejlbilleder gør en nattur i metroen til en rædselsrejse, mens ‘At dræbe en vampyr’ udfordrer læserens forståelse af en helt.\nJeg er ikke ubetinget begejstret for den afsluttende novelle ‘Hvide piger i lygternes skær’, der handler om lægen Knud Felding, som under udbruddet af Den Spanske Syge i 1918 pludselig befinder sig i Københavns slum. Her er ellers en fin reference til Dagmar Overby, og selve setuppet med Den Spanske Syge er også rigtig interessant. Jeg synes desværre bare ikke, at slutningen følger historiens oplæg, og derfor følte jeg mig lidt snydt, på trods af at slutningen sådan set er ret grum. Nu er smag jo heldigvis subjektiv, og den lille anke gør ingen forskel for det overordnede indtryk.\nLangstrup har efterhånden et langt forfatterskab bag sig, og selvom hovedparten af hans udgivelser har været romaner, så er det også blevet til et par novellesamlinger. Gysersamlingen 9 før døden fra 2001, den socialrealistiske novellesamling Amerikansk olie fra 2015 og nu I lygternes skær, 2019. Jeg kan godt lide, når Langstrup skriver langt, men jeg er også begejstret, når han skriver kort. Uanset længden lykkes det ham nemlig næsten altid at overraske, forskrække og vække eftertænksomhed hos læseren, og det gør han også denne gang.\nEn vellykket og grum novellesamling der nok skal underholde horror-elskere. Jeg kan i hvert fald kun anbefale den.\nOm I lygternes skær:\nForlag: 2 Feet Entertainment, 183 sider\nSpis mig, drik mig\nFørste jul uden mor (tidligere trykt i Politiken, 2008)\nMetro (tidligere trykt i Poe – 4 makabre hyldester, 2009)\nOndskaben i ham (tidligere trykt i Berlingske Tidende, 1997)\nEl Daemon (genskrivning af SMS-novellen fra 2011)\nAt dræbe en vampyr (tidligere trykt i Litteratursider, 2010)\nDen nat, vi skulle have set Vampyros Lesbos af Lars Ahn\nUnder Bøger | Tags: 2019, dansk horror, noveller, Steen Langstrup | Ingen Kommentarer »


Hvide bønner Archives - Find Hold\nHome / Råvarer / Bønner / Hvide bønner\nMidt i en opdatering lige nu (startet 25/6-2019 04:05)\nVi holder øje med priser og tilbud på 11 hvide bønner, så du let og hurtigt kan se hvor hvide bønner er billigst.\nBryder du dig ikke om hvide bønner fra Biogan, så kan du også overveje hvide bønner fra Urtekram og Rømer:\nFor at gøre det let at sammenligne priser på tværs af mærker og pakninger, så kan du checke prisen pr. 100 g i oversigten over alle de mange hvide bønner lige herunder.\nBilligste 450 g, Urtekram, økologisk 450 g 18,- 4,-\nBilligste 500 g, Rømer, økologisk 500 g 21,95 4,39\nBilligste 350 g, Urtekram, økologisk 350 g 19,95 5,70\nUrtekram, økologisk 350 g 19,95 5,70\nBilligste 750 g, Biogan 750 g 44,95 5,99\nBiogan, økologisk 750 g 46,- 6,13\nHvide bønner mærker\nPå vores vej gennem butikkerne, så har vi set 5 forskellige pakninger fra 350 g til 750 g. På tværs af alle mærkerne, så er gennemsnitsprisen for hvide bønner på 5,04 pr. 100 g.\nGennemsnitsprisen på hvide bønner (5,04) svarer nogenlunde til gennemsnitsprisen på byggryn, boghvedegryn og Æbleeddike.\nLangt de fleste hvide bønner er økologisk. Faktisk er hele 91% af de hvide bønner vi holder øje med markeret som værende økologiske👊\nBlandt mærkerne som producerer økologisk hvide bønner finder vi bl.a. .\nBaseret på 10 produkter, så er gennemsnitsprisen for økologisk hvide bønner lige nu 4,95 pr. 100 g. Det betyder at det billigste økologiske hvide bønner er 32% billigere end gennemsnittet.\nVi har checket 11 produkter, men vi er endnu ikke stødt på glutenfri hvide bønner.\nHvid bønne kalorier\nVi har aldrig set hvide bønner billigere end det er netop nu! Med24s Biogan hvide bønner 3,38 pr. 100 g er den laveste pris vi nogensinde har set for Biogan hvide bønner.\nPrisudvikling uge for uge i de sidste 5 uger (for alle hvide bønner mærker):\nHvide bønner priser og tilbud\nHer er den komplette oversigt over alle de hvide bønner produkter vi holder øje med:


Mit AB - Af Uwe Troldborg - Akademisk Boldklub Gladsaxe\nMit AB - Af Uwe Troldborg\nMit AB er denne gang fortalt af holdleder Uwe Troldborg, som er holdleder for U19-mandskabet og er ansvarlig for boderne på Gladsaxe Stadion under kampene.\n- Jeg kom til AB tilbage i 2001. Vi var flyttet til Bagsværd fra Tyskland og min søn skulle starte i den lokale fodboldklub, og her var AB det naturlige valg. Ligesom for mig, så er AB blevet mere en bare fodboldklub for min knægt. Det er en klub, som fylder meget i hjertet. Derfor spiller min ældste søn også stadig i AB på det dygtige 2. senior hold.\n- Lillebror fulgte efter i 2005, og med begge mine drenge i klubben, så var det naturligt for mig, at tage aktiv del i klubben. Jeg startede med at være chauffør, så de kunne komme rundt til de forskellige kampe, uanset hvor i landet det var. Desuden fungerede jeg lidt som holdleder når der var brug for en ekstra hånd omkring de praktiske ting.\n- I 2006 blev jeg spurgt af Brian Johansen, om jeg ville være med til at arrangere AB Cup. Det var et stort arbejde, men også spændende at være med til. Det var sjovt at se det hele gå op i en højere enhed. Med det fulgte et voksende engagement i klubben.\n- Samme år startede jeg med at hjælpe til på stadion, hvor der altid mangler hænder i boderne. Det var årgang 96, som havde denne opgave, så på den måde hjalp vi til, så vores eget hold fik nogle ekstra midler.\n- Jeg blev også medlem ABUF, AB’s forældreforening, som arbejder for at der er midler til de unge hold. Det var her vi knoklede på stadion Senere blev jeg så medlem af bestyrelsen, så næstformand og i dag er jeg formand for ABUF, hvilket er rigtig spændende, selv med de udfordringer det giver.\n- Selv da jeg bare var medlem, så var det hurtigt mig der organiserede personale og gjorde Bar O klar til salg, med alle de ting der skal slæbes frem og gøres klar.\n- På stadion er jeg i dag Bodansvarlig til kampene, så jeg sørger for at komme rundt og få fyldt op undervejs i kampen, og får sat nye frivillige ind i opgaverne. Nogle gange er vi lige i underkanten af frivillige, men vi har et rigtig godt sammenhold og vi er gode til at hjælpe hinanden, så alt går op i en højere enhed.\n- Vores tidligere Adm. Direktør og bestyrelsesformand i A/S, Ronny Saul, som jeg har kendt siden 1997, hjalp mig til mit første rigtig job i Danmark gennem hans firma Hartmanns. Det job har været udgangspunktet for hele min internationale karriere. Det var også Ronny, som sammen med John Møller kontaktede mig for at høre om jeg vil være holdleder for U19 divisionsholdet. Det blev jeg i 2010, og har været det lige siden.\n- Rejsen med AB har budt på mange gode erfaringer og sjove oplevelser. Med mine mange kasketter har jeg set og prøvet meget i AB-regi. Især på vores lange busture til Jylland, så har vi altid et godt sammenhold, og så er der jo også blevet hjulpet med en hel del tysk-afleveringer. Vi har jo også haft nogle fantastiske træningslejre. Både i Vejle og Vejen, men også når vi har været i udlandet, som Italien og Tyrkiet.\n- Gennem lidt engagement i og for klubben kan man opleve den berømte klubånd, og jeg har været med i mange udvalg og arbejdsgrupper, hvor man virkelig kan mærke at der er mange kræfter i klubben, som har et grønt hjerte, og som alle vil bidrage til de gode oplevelser.\n- Vi skal videre. Ikke bare i kulissen med mange planer, men også på græsset, så vi kommer tilbage i 1. Division. Herfra kan man altid bygge på, step by step, så AB kan komme tilbage til Superligaen på sigt, hvilket jo vil være en drøm der (forhåbentligt) går i opfyldelse.\nVi takker Uwe Troldborg for et indblik i hans historie og forhold til AB, og glæder os allerede til næste uge, hvor der venter en ny historie!