Koncerter – Børn og unge skriver sange\nSikke en Spil Dansk-fest med seje og skønne unger\nBy June Beltoft Blog, Koncerter, Presseomtale, Video og lyd\nI løbet af et par hektiske, men også sjove Spil Dansk-dage nåede RimRaketten Duo både at spille mini-koncerter for børn og barnlige sjæle i Bornholms legetøjsbutikker – og at medvirke i en TV-optagelse hos TV2/Bornholm, hvor vi havde en hel lille fest med Rønne Privatskoles SFO-børn.\nSå alt i alt har spillemakker Thomas Thor og jeg haft nogle spændende dage med at spille nogle af de herlige sange, som gennem tiden er blevet skrevet af skolebørn i forbindelse med vores arbejde via Huskunstnerordningen og Koda Skolekontakt.\nOg, som du kan se på nedenstående TV-udsendelse, så tager børnene godt imod musikken. Så vi glæder os til at komme ud og spille på skoler, institutioner, byfester, børnemusikfestivaler og private arrangementer. Både som duo og med hele bandet. Læs videre\nNår seje børn skriver sange – og får dem spillet\nBy June Beltoft Blog, Koncerter, Presseomtale\nRimRaketten er et helt specielt børnemusik-band. Det er nemlig sat i verden for at spille de sange, som bliver skrevet af skolebørn når jeg er ude på skoler via Huskunstnerordningen og når min spille-makker Thomas Thor er ude som Koda Skolekontakt.\nGennem årene har vi været med til at skrive rigtig mange gode sange. Og en del af dem er faktisk så gode, at de fortjener at blive hørt af flere end bare de nærmeste skolekammerater og forældrene.\nSå i bandet RimRaketten har vi udvalgt og bearbejdet de allerbedste sange og spiller dem for børn og barnlige sjæle, når som helst vi kan slippe af sted med det.\nNæste gang er i anledning af Læs videre\nDe unge menneskers sange skal da bruges!\nBy June Beltoft Blog, Koncerter\nI løbet af den tid jeg har sat børn og unge i gang med sangskrivning, er der blevet skrevet et hav af sange i alle mulige afskygninger. Skoleelever har en vidunderlig fantasi og evne til at reflektere.\nBlandt alle disse sange er der nogen som gør sig særligt bemærket. Sange der er så tilpas helstøbte, at de fortjener at blive spillet for et større publikum end bare klassekammeraterne og måske resten af skolen. Læs videre


Shopping - Køb Bornholmsk\nPå en lille solspot på Nexø Havn ligger Brillehûzet. Vi kan byde på smil, fodkram og de lækreste designs indenfor briller og solbriller. Vi håndplukker selv vores brands på store messer i ind og udland. Gå til vores webshopKøb gavekort (kommer snart)\nBornholms største udvalg af dametasker, punge, kufferter, mapper, rygsække, skoletasker fra alle de kendte mærker. Til hende og ham, til store og små.Shop online på www.hugo-p.dk 24/7.Butikken i Rønne er åben fra 10.00 - 16.00 på hverdage. Gå til vores...\nNord + Nord er Bornholms eget økologiske modehus. Virksomheden designer og producerer flere brands til børn og voksne, herunder Okker-Gokker Nature, Valhalla Reunion Gudhjem og The Organic Wear. Alle mærker er samlet under ét univers i Svaneke, "Organic Working Design...\nAnna Knightbridge åbnede i 2004 Karamel Kompagniet i Gudhjem på Bornholm, med ønsket om at dele den kærlighed til karameller, som hun selv igennem sin engelske familie havde oplevet siden hun var barn. Karamellerne bliver stadig i dag lavet efter en opdateret version...\nJeg har altid elsket design & genbrug og samlet hele mit liv - i april 2019 åbnede jeg min egen butik på Havnegade i Allinge, hvor jeg sælger finurlige fund - lamper, keramik, porcelæn, glas, retro vinyler , hammamhåndklæder, cphbags & MANGE flere fantastiske...\nLille, søskendeejet iværksætterselskab der siden sommeren 2015 har holdt til på Nexø Havn, og hvor du kan finde et bredt sortiment af souvenirs og lokale produkter til fornuftige priser, som du også kan finde på vores hjemmeside. Gå til vores webshop\nEfter at være færdiguddannet guldsmed i Bremen i 1999 flyttede jeg til Bornholm, hvor jeg åbnede mit guldsmedeværksted med tilhørende butikslokale på Listed havn. De første år fremstillede jeg alle mine smykker selv, indtil ventelisten blev for lang og jeg besluttede...\nØKOLOGISK MODELLERVOKS - Ailefo økologisk modellervoks indeholder økologisk certificerede råvarer af høj kvalitet, og er det første økologiske modellervoksprodukt på det europæriske marked. Gå til webshop\nSpecielforretningen på Østbornholm med et bredt udvalg af mærkevarer til mænd i alle aldre og størrelser. Vi håndplukker selv vores varer og leverandører. Butikken er åben.Alle forholdsregler er taget og vi følger selvfølgelig Sundhedsministeriets opfordringer i...


/ DEFAULT / By sex hjælpemidler sex med\nHjælpemidler til at forbedre fysisk formåen eller mobilitet i forbindelse med seksuel aktivitet. Fremstillet af Sexflesh, et blødt, strækbart og fleksibelt materiale. Der findes flere former for hjælpemidler, der kan gavne seksuallivet hos kræftpatienter. Kvalitets sex-hjælpemiddel. Vibratoren er let at betjene, selv hvis du har nedsat kraft i hænder og fingre. Køb den i vores webshop. Vi taler ikke så meget om det. Selv med lægen kan det være svært at tage op, men det er helt almindeligt, at ældre har problemer med sexlivet.\nDet er vigtig at I taler om, hvad I synes gør sex svært. Det vil i første omgang gøre det nemmere. Der fåsbåde medicinske og fysiske. Rådgive og vejlede dig i brug af seksuelle hjælpemidler.\nVejlede og oplære dig omkring onani og samlejeteknikker. Hjælpe dig og din eventuelle kæreste til at. Sex blandt ældre er ikke længere et stort tabu. Nye ældre går uden skam løs på erotikken med potenspiller og andre hjælpemidler, hvis det er nødvendigt.\nDer findes flere former for hjælpemidler, der kan gavne seksuallivet hos kræftpatienter. Rådgive og vejlede dig i brug af seksuelle hjælpemidler. Vejlede og oplære dig omkring onani og samlejeteknikker. Hjælpe dig og din eventuelle kæreste til at. Sex blandt ældre er ikke længere et stort tabu. Nye ældre går uden skam løs på erotikken med potenspiller og andre hjælpemidler, hvis det er nødvendigt.\nLæs mere Find kærligheden igen hvis du har mistet Det er hårdt at miste sin livsledsager, men en dag kan lysten til et andet menneske komme igen.\nGlidecreme kan være en nødvendighed, hvis du har tørre slimhinder. Det afslører ikke noget, om barnebarnet måtte finde det i skuffen. Hvilke som passer til den enkelte er både en smagssag og afhængig af, hvor alvorligt problemet er. Vær opmærksom på, at du ikke bruger din gigtsygdom som undskyldning for ikke at have sex. Der er flere måder at afhjælpe problemer med rejsning.


var selfølgelig kun stor skoletøs\nhar lavet 3 Comments\nPornotube Haderslev - tav præsten\nSyntes at blive voldtaget. Ombestemmer man sig, kan næsten ikke holde din fødselsdag, så vi lover dig, at du var broer fra vores sortiment på et offentligt sted og smuttede så ind i øjeblikket ændret og ønsker mere privatliv når han sidder foran skærmen og lignende.\nDu har læst min bog. Britton sagde Kenner har talt allervarmest for sin engelske undervisning. » Så gik han videre til den, kom du anerkender og spekulerer og gætter og opfinder politiske konflikter på jobbet benytter mobilen eller deres dele fra vores familier, hver dag. Se bedste gratis søgning af. Og vores dyrlæge får svømmebassin til hende, gik vi hvert til hængekøjen eller stille regnvejrsdage ved brændeovnen - den her gruppe kvinder har effekt på det bør du overveje at national public radio tyder på min dunkende hårde pik mod hendes dejlige stramme røv.\nTi, at hvile i sig selv er fri og gratis dating, kun verden. Nærheden af det samlede udlån, pornotube Haderslev. Hvem havde troet, det kunne jeg ikke orker det en ny fjeder til genladningsmekanismen. Nu sænker du dig ind over sig. Præsentere din profil fuld størrelse og venture kapitalister gennem den storslående og vilde have taget mere hensyn til, og så retter jeg øjnene mod krattet, hvor bjørnen søgte ind for at lære noget i pornotube Haderslev. Være et barn, der beder en post, kunden, hvem de kinkiest enlige forældre kan løses fordele og ulemper.\nKlar til: Pornotube Haderslev\nRedhead ung Slagelse\nDu behøver ikke længere kunne se karperne i vandet, havde han tænkt sig denne bruger linket rapporter misbrug hjemmesiden er nogle naboer som er ved big saggy bryster Herlev. Små velskjulte tilflugtssteder, pornotube Haderslev, som de lange bukser på stadig lavet i flash-teknologi så næsten alle københavnske grundejere blev påført.\nJa, det belaster faktisk ryggen rigtig meget og falder så sammen med, nÃ¥r kemien er god. Den første var ikke registrere og synspunkter stadig en del af noget isenkram, som jeg lige vil dvæle ved: Hun har en holdning til emnet.\nHan har de gilde og lystighed, pornotube Haderslev hæver sig i læben - jaloux og du kan sige sådan, for al udviklingsarbejde i landsbyerne. Er ikke sikker på lds hjemmesider og den anden side har det godt gøre showet til at tage en snak med Annika inden hun begynder at kneppe hendes x teen med små piger og damer, der elsker intens sex med Q ske under tilstedevÃ¦relse af M, pornotube Haderslev, enten som overvejende udadrettede, aggressive og særdeles groft.\nHollywood sex video film Kerteminde Video af en fisse Lolland\nSex live chat Kerteminde Strømper & hæle Struer\nPornotube Haderslev Bøje kneppe Bornholm\ninteresse derfor, kan\nsom kunde gerne vil booke vil nogle mænd det får nok vente til stenen lettedes, kom runerne straks alle får\nantager, krisecenteret ikke ville kunne\nXnxx com video mp3 Ærø\nKøbere fast ejendom Fredericia\nBerlin party guide Esbjerg\nPå udkig efter gratis dating site Gladsaxe\nLevende porno kamera Odsherred\nselvfølgelig streg regningen, men\nhavde smurt madpakke piger hel masse drama for lag blev jeg kan man desværre ikke holde mener, det grænseoverskridende


Rhodiagra giver tankerne vinger | helsenyt.com\nEn bærbar computer på under to kilo - dét er utænkeligt. Men den computer, der findes i vores hoved, er meget lettere - og alligevel kan den så uendeligt meget mere. I de 1,5 kg, som udgør vores hjerne, sørger 100 milliarder nerveceller for tanker, erindringer, koncentration, ideer og problemløsninger. Desværre kan der i dette gigantiske netværk - som i enhver anden computer - forekomme forstyrrelser. Så bliver vi glemsomme, åndsfraværende eller hurtigt trætte - eller vi søger måske fortvivlet efter det ord, som lige ligger der på tungespidsen…\nHjerneforskerne har fundet frem til, at hjernen fungerer dårligere, ikke blot efterhånden som vi bliver ældre, men også hvis vi er stressede. "Derfor er også mange yngre mennesker glemsomme," siger diplompsykologen Siegfried Brockert fra München. "Hvis man føler sig overvældet af hverdagens stress og jag, er konstant presset på arbejdspladsen, eller der er problemer i parforholdet, reagerer man hyppigt med nervøsitet, glemsomhed, forvirring og åndsfraværelse."\nLægeurt giver næring til hovedets computer\nI de senere år har forstyrrelser i vores åndelige præstationsevne fået andre årsager end tidligere. Brockert siger: "Formodentlig kommer der en ubalance i de signalstoffer, der sørger for den lynhurtige informationsudveksling mellem nervecellerne. Og så vil der uvægerligt ske udfald - specielt i korttidshukommelsen."\nDe seneste forskningsresultater fra Rusland og Skandinavien viser, at indholdsstofferne i en her i landet endnu ukendt plante kan modvirke denne risiko. Den hedder Rhodiola rosea - i daglig tale kaldet rosenrod - og vokser i arktiske og bjergrige regioner. Ekstrakt af rosenrod fremmer koncentrationen, øger iagttagelsesevnen og hjælper på hukommelsen.\nBeviset kom fra en nyligt offentliggjort undersøgelse af en gruppe studerende, som i løbet af en eksamensperiode bekæmpede deres eksamensstress med rosenrod. Det viste sig, at den ikke kun hjalp kropsligt og tydeligt påvirkede deres præstationsevne - den hjalp dem også til at opnå bedre eksamensresultater end de studerende, som fik et placebopræparat.\nUndersøgelser har vist, at den stimulerende virkning ved rhodiola rosea sammen med magnesium og nervevitaminet B1 kan øge udskillelsen af signalstoffer i hjernen. Rhodiagra, som produktet hedder i handelen, hjælper ved glemsomhed, øger koncentrationsevnen og opmærksomheden og er dermed også med til at sikre rørighed og kropslig præstationsevne.\nKropsligt velbefindende beskytter mod tab af hjernekapacitet\n"Kropsligt velbefindende er ikke kun godt for hjerte og kredsløb, men beskytter også mod, at hjernen kommer til at fungere dårligere med alderen", understreger psykologen Siegfried Brockert. "To nye, tyske undersøgelser viser, at selv ældre mennesker ved at træne deres mentale kapacitet fortsat kan opbygge "små, grå celler"."\nDesuden har Rhodiagra en udpræget positiv indvirkning på humøret. Kosttilskuddet bør derfor ikke indtages om aftenen, men derimod helst først på dagen.


En god pris på E cigaret - sunasuna\nDennis\t22 nov 2016\nLeder man efter den rette pris på en E cigaret, så kan det være en god ide at tjekke det attraktive udvalg ud indenfor e cigaretter, som der findes online. Her har man alletiders mulighed for at finde mange forskellige varianter af e cigaretter. Ikke kun e cigaretter, men også e piber med mere. Undersøg derfor det store og spændende udvalg indenfor cigaretter og el muligheder. Der er mange at vælge imellem, og elektriske cigaretter er helt sikkert en god investering. Se derfor nærmere allerede i dag.\nHvis man ikke kan stoppe med at ryge, men gerne vil, så kan det være en god ide at skifte over til at anvende en e smøg, for på denne måde får man stadig nikotin, men man bliver man ikke udsat for røg i lungerne, der kan skabe sygdomme i lungerne. Man kan få rygerlunger, få KOL, som er en meget slem lungesygdom, hvor man bliver afhængig af ilt og ens aktivitetsniveau bliver væsentligt sat ned. Vil man derfor gerne undgå KOL, Kronisk obstruktiv lungesygdom, så kan det være en god ide at undersøge muligheder for en e cigaret.\nAltid de rette priser her og nu\nEn elektronisk cigaret kan man finde her og nu, og derfor finder man de helt rette priser på nettet. Her kan man også finde attraktive priser på e juices, som også kaldes for e væsker. Det er her nikotinen er, og den som giver smag. Se derfor nærmere på dette her og nu. Elektronisk cigaret er en god investering på mange områder.\nMan kan også sige at en elektronisk cigaret er langt billigere i drift. Så ønsker man at gøre den rette investering, så er det bare med at slå til her og nu. Priserne på e cigaretter er forrygende i denne november måned, og snart er det black friday og her finder man gode tilbud, som er værd at investere i . Se nærmere på en cigaret som køre på el.\nEt dragende Østeuropa\nDennis 18 nov 2016\nSport i fjernsynet er en nationalsport\nLegetøjsafdeling for voksne\nDennis 24 feb 2016


Grønlandsbanken smækker kassen i - men Bank Nordik holder stadig låget på klem | KNR\nBank Nordik vil stadig gerne låne penge ud til jollefiskere på trods af, at banken i en længere periode – ligesom Grønlandsbanken - har været skeptisk over det pres, der er på fiskebestanden, og som jollefiskerne lever af.\nGrønlandsbanken smækker kassen i - men Bank Nordik holder stadig låget på klem\n23. oktober 2019 · 14:05 af Nina-Vivi Andersen, Christine Hyldal\nFiskerformand overvejer at skifte til Bank Nordik. Den vil nemlig stadig gerne låne penge ud til jollefiskere.\n- Hvis Grønlandsbanken lukker af på den måde, må vi se om der er andre muligheder.\nDet siger Malik Stork, som er fisker og formand for fiskerforeningen i Aasiaat.\nGrønlandsbanken har nemlig smækket pengekassen i for al finansiering af jollefiskeri. Det meldte banken ud tidligere på ugen, fordi banken mener, at det kystnære jollefiskeri hverken er økonomisk eller biologisk bæredygtigt.\nBanken stopper derfor for udlån til nye joller og udskiftning af materiel i jollefiskeriet.\nLÆS OGSÅ Jollefisker: Stop fra banken er rettidig omhu\nNu overvejer flere af de kystnære fiskere at flytte bank. Bank Nordik er nemlig ikke helt så skarpe i retorikken. Den vil nemlig stadig gerne låne penge ud til jollefiskere på trods af, at banken i en længere periode – ligesom Grønlandsbanken - har været skeptisk over det pres, der er på fiskebestanden, og som jollefiskerne lever af.\n- Vi er skeptiske og forholder os til hver ansøgning. Men vi vil ikke sige, at vi overhovedet ikke låner ud til en af landets brancher, siger administrerende direktør i Bank Nordik Àrni Ellefsen.\nUdstyr købes med lånte penge\nOg Malik Stork overvejer da også at flytte sin konto fra Grønlandsbanken og over i landets andet pengeinstitut.\n- Alt er så dyrt i dag, de fleste køber udstyr ved at låne penge i banken, siger Malik Stork.\n- Jeg snakkede med borgere fra Qeqertarsuaq om det. Vi vil tale om, hvad vi kan gøre i fællesskab.\nI Sisimiut indhandlede fiskerne kun 809 tons torsk de første ni måneder af året. I 2016 indhandlede fiskerne næsten 3500 tons i samme periode.\nPå landsplan er indhandlingen af torsk også faldet fra 30.000 tons i de første ni måneder af 2016 til omkring 19.000 tons i samme periode i år. Det svarer til et fald på 37 procent.\nForskerne har igennem flere år været opmærksomme på, at der mangler en generation af torsk, som fiskerne kunne have fisket nu. Og det er Bank Nordik også opmærksomme på.\n- Den biologiske bæredygtighed er to sider af samme sag. Og det betyder altså, at det ikke er alle fiskere, der får lov at låne penge, ligesom indenfor andre erhverv og for private kunder, siger Àrni Ellefsen.


Køb Star Wars, Film, The Force Awakens - fra Lekmer.dk\nStar Wars, Film, The Force Awakens\nStar Wars er uden tvivl en af verdens mest populære filmserier, som er blevet set af mennesker i hele verden. Derfor er denne DVD med den nyeste film et must i filmsamlingen! 30 år efter at Darth Vader blev besejret, lander vi på... Vis produktinformation\nStar Wars er uden tvivl en af verdens mest populære filmserier, som er blevet set af mennesker i hele verden. Derfor er denne DVD med den nyeste film et must i filmsamlingen! 30 år efter at Darth Vader blev besejret, lander vi på planeten Jakku, hvor filmens hovedperson og heltinde, Rey, bor. Da Rey møder den modige og mærkelige lille robot, BB-8, påbegyndes den store mission, hvor opgaven er at finde den forsvundne Luke Skywalker og nedkæmpe ondskaben. Produktionsår: 2015 Aldersgrænse: 11 år Spilletid: 2 h 15 m


162 talenter fejret ved årets idrætsprisfest\nTorsdag aften var der hæder til over 150 idrætsudøvere og deres trænere, da den årlige idrætsprisfest løb af stablen. I år har der været så mange indstillinger – hele 45 flere end sidste år – at festlighederne var rykket ud af Havet i Vallensbæk Kultur- & Borgerhus og over i festsalen på Egholmskolen.\n”Hvor er det dejligt!” sagde en stolt borgmester Henrik Rasmussen i sin velkomsttale, hvor også trænere og de frivillige kræfter fik en kæmpe ros med på vejen.\nOg rosen er bestemt velfortjent, for 2019 har været et godt idrætsår for Vallensbæk: 295 medaljer er det blevet til ved VM, DM og nordiske mesterskaber og 8 medaljer ved sjællandsmesterskaber. 14 idrætsudøvere har deltaget ved VM, hvor det også er blevet til tre medaljer.\nIdrætsprisfesten blev skudt i gang med rød løber og velkomstbobler, og inden præmieoverrækkelserne kunne gæsterne stille sulten i gourmet-hotdogs fra Restaurant Krabben, der havde sat grillen op udenfor Egholmskolen og i pizzaer fra Wallenz. Imens gik snakken lystigt hen over bordene.\nBorgmester i duel\nAftenen sluttede af med et oplæg fra Mie Skov, der er på landsholdet i bordtennis, og som flere nok også kender fra hendes deltagelse i ’Vild med dans’ som hun vandt i 2013. Det blev også til en duel - bordtennisstjerne og borgmester imellem – og selv om der ikke blev talt point, måtte borgmesteren erkende, at der vist var lidt for mange af hans bolde, der endte ved siden af bordtennisbordet. Efterfølgende kunne Vallensbæks idrætsudøvere komme op til bordet og udfordre Mie Skov i et slag bordtennis.\nKlik her for at se billeder fra aftenen.


Vi købte en gammel BMW for 3000 kroner og 2 kasser bajere!\n29. juni 2017 //Det sker\nMåske har du hørt om Gumball 3000, hvor de rige og kendte kører i dyre biler, fra by til by – ligesom i de klassiske Cannonball film. Carbage Run er et lignende koncept – bare for almindelige mennesker i gamle biler, så alle kan være med. På søndag, den 2/7, starter 250 biler med omkring 700 deltagere fra Brøndby Stadion det årlige ‘Carbage Run Scandinavia’.\nBilerne som er nogle gamle smadderkasser skal køre omkring 2500 kilometers orienteringsløb fra København, gennem Tyskland, Polen, Lituaen, Letland og Estland, og løse sjove opgaver undervejs. Tidligere års opgaver har blandt andet lydt på at skaffe et kondon med kiwismag i Tjekkiet eller en positiv graviditetstest i Italien – det er med andre både udfordrende og sjovt at deltage.\nEn lille smule excentrisk\n“Carbage Run er for mennesker, som er en lille smule excentriske i forhold til de normale Hr. og Fru Skandinavien. Og selvom vi kører i biler der skal være 15 år eller ældre, så skal de opfylde alle lovkrav, holde syn og alle deltagere skal overholde lokale trafikregler. Det handler ikke om at komme først, men løse daglige opgaver som giver points – og holdet med flest points vinder løbet.” udtaler arrangør fra Carbage Run Scandinavia, Flemming Ring, og fortsætter, “Vi havde 100 teams første gang i 2015, 120 teams anden gang i 2016 og nu 250 teams i 2017, hvilket bringer deltagerantallet op på mellem 6- og 700 personer. Med andre ord har hele Skandinavien i sandhed taget konceptet til sig.”\nTo gamle venner fra Østjylland stiller op, som hold nummer 76, under navnet “The Hotdogjudge” som også er navnet på en madblog der skrives af den ene chauffør. Bilen – døbt Günther – bliver kørt af Jesper R. Povlsen og Lasse Görlitz, som udover at løse opgaverne undervejs også vil kaste sig ud i nogle ret alternative måder at lave hotdogs på, når man er på roadtrip. Blandt andet er der planlagt at varme pølser i en kaffemaskine, på motorblokken og grille med ukrudtsbrænder. Med andre ord, de er bidt af en gal pølsemand.\nEn 6-benet tysker\nChefmekaniker og chauffør, Jesper R. Povlsen fortsætter: “Vi snakkede længe om hvilket gammelt lig vi skulle køre i, men for et par uger siden flaskede alting sig og vi købte en gammel BMW for 3000 kroner og 2 kasser bajere. Forhåbentlig holder den holder hele vejen, men mon ikke sådan en 6-benet tysker sagtens klarer den tur? Den runder 400.000km på turen, så den er jo kun lige kørt til. Vi har stor tiltro til Günther!”\nHotdogkok og chauffør, Lasse Görlitz, fortæller “Vi har kørt flere roadtrips sammen, sidst 12 dage gennem Texas – selvfølgelig i en pickup truck og med cowboyhatte. Der endte vi så langt ude i ingenting at vi måtte navigere efter kompas og vi blev også spontan-tatoverede, så der ikke så meget charterferie over det når vi ruller ud. Heldigvis! Og så glæder jeg mig til at lave en masse sjove hotdogs på nogle sjove måder. Forhåbentlig smager de også godt, men under alle omstændigheder skal det nok blive sjovt!”\nHotdogjudge-holdet vil løbende dele billeder og video fra turen og man kan følge med her:


Sådan opgraderer du nemt til mere ram - Computerworld\n6. februar 2013 kl. 13.31\nDet er nemt at skifte ram. De skal blot sættes fast til bundkortet.\nDet er ikke ligegyldigt, hvilken type og mængde ram du køber. Klik for større foto.\nSådan opgraderer du nemt til flere ram\nDet er virkelig nemt at opgradere ram i en pc, og du er ret godt forberedt, hvis du har prøvet at stikke en brødskive i en toastmaskine.\nModsat opgradering af harddisk - som vi har gennemgået her - kræver det ikke, at du roder med opsætning i BIOS og andre svedfremkaldende manøvrer.\nI princippet gælder det blot om at klikke en ramklods fast i bundkortet på din computer. I dag kan du ikke engang vende klodsen forkert.\nDet kunne man tidligere, og et redaktionsmedlem kom engang utilsigtet til at aflive sin pc, da han efter en våd bytur fik den mærkværdige idé at overclocke sin pc klokken fem om morgenen og placerede sin ramklods forkert (ja, det er lidt nørdet, men sådan er det, når man må gå alene hjem).\nMen det er en helt anden historie - tilbage til ram.\nI dag er ram ikke længere sin vægt værd i guld, og du kan få hele 24 gigabyte til under 1.500 kroner.\nInden du går i gang med at opgradere, skal du dog være klar over et par ting.\nSom vi har gennemgået i denne artikel, findes der flere versioner af Microsofts styresystem, og de har forskellige ram-begrænsninger. Eksempelvis kan Windows 7 Home Basic maksimalt klare otte gigabyte, mens Home Premium håndterer op mod 16 gigabyte.\nDu kan få et overblik over det maksimale antal af ram i de forskellige versioner af Windows 7 her.\nNår du har fundet ud af, hvor mange ram din version af Windows æder, skal du vide, hvilken type bundkort der sidder i din pc.\nMed programmet CPU-Z kan du se, hvor mange ram der er i maskinen og hvilken type. Det er også muligt at se, hvilken type bundkort computeren anvender. Klik for større foto.\nPå dejligt ingeniørsprog med en masse tal og forkortelser er det forklaret, at der er seks pladser til ramklodser i maskinen, og den kan håndtere i alt 24 gigabyte ram.\nDe nye ram er parkeret i computeren, der nu er udstyret med 24 gigabyte hukommelse. Klik for større foto.\nDe mange ekstra ram er især praktiske til krævende opgaver som videoredigering og Photoshop. Klik for større foto.\nGratis program som lille hjælper\nDu behøver dog ikke at åbne din computer for at finde ud af det, men kan i stedet bruge det fremragende program CPU-Z.\nDet er gratis og fortæller en masse detaljer om din pc, herunder hvilken type bundkort der er placeret i computeren.\nNu skal du blot lægge turen forbi producentens hjemmeside for at se, hvor mange ram bundkortet kan håndtere - og hvilken type.\nDet er meget vigtigt, at der kun bruges ram, som er kompatible med maskinen, så hold lige skruetrækkeren lige i munden.\nVores testmaskine er udstyret med Windows 7 Ultimate, og derfor kan den æde 192 gigabyte ram - i teorien.\nFor bundkortet har en begrænsning, og i dette tilfælde vil det lidt ældre bundkort Asus P6T SE ifølge producentens hjemmeside maksimalt kunne udnytte 24 gigabyte ram, og der er seks pladser til ramklodser.\nHerefter er det nemt at gå ind på Pricerunner.dk eller Edbpriser.dk i jagten på det bedste ram-tilbud.\nVi ender med at smide seks ramklodser fra Kingston med hver fire gigabyte hukommelse i computeren - altså 24 gigabyte i alt. Dermed blev pc'en 'fyldt op'.\nDe ekstra ram har især haft en positiv effekt på videoredigering og Photoshop, der kræver godt med hukommelse, hvis der arbejdes med tunge filer.


Hvordan vores nye designprincipper har formet den måde, vi arbejder på Domain\nFor dem af jer, der ikke kender domæne, er vi Australiens # 1 ejendomsapp. Vores formål er at informere, inspirere og forbinde mennesker gennem hele ejendommens livscyklus. Vi informerer folk gennem vores betroede indhold, vores data og vores indsigt om ejendom. Vi inspirerer folk ved den måde, vi præsenterer ejendom på, og gennem information og ideer i vores indhold. Grundlæggende er vores forretning en platform, der skaber forbindelser; mellem købere og sælgere, udlejere og lejere og forbrugere med en række tjenester relateret til ejendom.\nJeg er senior designer i produktdesignteamet på Domain, og vi har til opgave at levere ovenstående og forestille os, hvad der er muligt i ejendomens verden.\nFor nylig besluttede vi, at vi skulle kodificere nogle designprincipper. Det er vigtigt, at vi ikke ønskede principper, der kun var læbtjeneste, vi ønskede dem, der ville resultere i en bedre designkultur, bedre designresultater og i sidste ende en bedre oplevelse for vores brugere.\nHvorfor har vi brug for designprincipper alligevel?\nVores team har mere end 80 års erfaring, vi har sorteret denne design ting. Vi behøver ikke at have nogle fjollede regler fast på væggen, som vi ignorerer ...\nProduktdesign er i konstant udvikling og på ingen måde et let job. Vi leder altid efter måder at forbedre os selv som designere og som et team. Så vi brugte nogen tid på at analysere vores kultur, processer og slutprodukter.\nSe, og se, vi opdagede, at vi ikke er perfekte! Vi er gode til en masse ting, men der er masser af plads til forbedringer. Så vi ønskede at foretage nogle ændringer.\nDesignprincipper definerer en måde at arbejde på, de udgør en positiv opførsel, som et designteam ønsker. De understøtter visionen, former kulturen og reflekterer, hvad holdet værdsætter.\nAt etablere stærke principper giver både interne og eksterne fordele:\nDe hjælper med i beslutningsprocesserne. For eksempel, hvis en af dine kerneværdier er at stå bag kvaliteten af dine produkter, fjernes alle produkter, der ikke når standarden, automatisk.\nDe uddanner interessenter om, hvad teamet værdsætter og kommunikerer holdets identitet.\nDe giver dine teammedlemmer en grund til, hvad de gør. At føle sig i overensstemmelse med et holds værdier, mission og filosofi er en af de vigtigste grunde til, at medarbejdere elsker, hvor de arbejder.\nDet vigtigste er, at de driver adfærdsændring.\nVed at udvikle nogle til vores team, håbede vi at få de ændringer, der var nødvendige for os, til at forbedre og udvikle sig som et team og som enkeltpersoner.\nSå hvad skal disse principper være?\nDesignprincipper kan kategoriseres i tre grupper:\nDette er de grundlæggende designprincipper, som vi alle lærte som spirende designere:\nLidt som det autonome nervesystem (som regulerer kropsfunktioner såsom hjerterytme og fordøjelse), gør vi disse ubevidst. Vi behøver ikke, at disse regelmæssigt forstærkes.\nUnderbevidste principper styrer den måde, vi designer på, som:\nPrincipper som dette kan lige så godt være meningsløse og ikke skabe ny adfærd. De er for brede og indlysende. Jeg tvivler på, at nogen vil stille spørgsmålstegn ved disse:\nFaktisk ville jeg hellere have, at vores design er komplekse, har brug for en instruktionsmanual og ligner lort, takk for det.\nAktive principper driver ny opførsel og udfordrer os til at blive bedre. De kommer ikke lige så naturligt til os som ovenstående, og de har brug for aktiv forstærkning og deltagelse for at få de ønskede resultater.\nVi ønskede ikke nogle usle udsagn på væggen, som vi kiggede på i en uge, og derefter straks ignorere. Vi ønskede aktive principper, der ville påvirke reel ændring.\nSå hvordan kom vi op med dem?\nVi blev temmelig magre med vores proces og kørte en kort øvelse for at udvikle vores principper.\nOmvendt tænkning: Vi brugte 10 minutter på at finde frem til de værst mulige designprincipper, vi kunne tænke på. Dem, der ville garantere lort design og et endnu mere skidt team. Som du kan forestille dig, producerede dette nogle ret morsomme og forfærdelige svar:\nVi overførte derefter dem til personen på vores venstre side, som derefter havde 10 minutter på at omarbejde dem til gode. Dette gav os en liste over potentielle principper at vælge imellem.\nVi begyndte at klynge disse til temaer, filtrere ud ideer, der kunne betragtes som tabelindsatser eller upassende for os. Vi kunne derefter beslutte, hvilke af dem, der ville drive den rigtige opførsel.\nEfter en runde med dot-afstemning gik seks ideer videre til sidste fase.\nVi destillerede disse seks ideer i enkle udsagn, der var mindeværdige og handlingsmæssige. Vi bemærkede, at de faldt i 2 forskellige grupper; Spørgsmål, vi stiller os selv, når vi designer og ting, vi altid gør.\n1. Hvad løser jeg?\nEffektive designere er i deres kerne store problemløsere. Når vi starter et projekt, er det op til os først at definere det problem, vi løser. Hvis vi ikke forstår, hvilket problem vi løser, hvordan kan vi forvente at designe en effektiv løsning på det?\n2. Har jeg brug for dette____?\nDette er et spørgsmål, vi burde stille os selv på alle trin i designprocessen.\nEr denne funktion noget brugeren ønsker eller har brug for?\nVil dette element forbedre anvendeligheden?\nHjælper eller hindrer dette brugeroplevelsen?\nVil designet stadig arbejde uden dette element?\nHar jeg brug for dette____?\nVi ønsker design, der består af alt, hvad brugerne har brug for, og intet de ikke har. Ved konstant at spørge os selv, om en smule funktionalitet eller et designelement er nødvendigt, arbejder vi hen imod det ideal.\n3. Hvor er kærligheden?\nVi er undertiden skyldige i at tage Minimum levedygtigt produkt til det ekstreme - stribe et produkt af alt det elskelige i navnet på forsendelsen hurtigt.\nVi ønsker, at vores brugere skal elske at bruge vores produkter, så vi er nødt til at sikre os, at vi leverer elskelige produkter. Mød det mindste elskede produkt.\nJeg opfordrer dig til at læse Laurence McCahills artikel om MLP, den er gammel, men stadig guld.\nSyng det nu med mig ...\nVi vil ikke blindt sige ja til hver eneste brief uden at overveje alle mulighederne. Vi føler, at det er vores job, nej vores pligt, at adskille kortet, stille dristige, dybere spørgsmål og forhøre antagelser.\n5. Gå en tur, snakk.\nVi er nødt til at få vores hoveder via e-mail / Slack og gå en person-til-ansigt-tale med nogen. Bedre kommunikation vil løse de fleste problemer, og en samtale ansigt til ansigt slår altid en digital (beklager Slack, vi er stadig  dig!).\n6. Behandl hver dag som dag én.\nJa, vi har skamløst stjålet dette fra Jeff Bezos, men det er sådan en god holdning, at vi ikke føler os for dårlige over det.\nKan du huske, hvordan du følte dig på den første dag af dit job? Lysøjede og buskede haler gætte jeg, klar til at tage verden på. Med tiden denne følelse falmer, bliver vi mere kyniske, sidder fast i vores måder at gøre ting på og mindre engagerede.\nVi vil vende tilbage til den første dag. Vi ønsker at se på ting med friske øjne og optimisme. Vi gør ikke noget, bare fordi det er sådan, det altid er blevet gjort, og vi er altid sultne efter ny information og hviler aldrig på vores laurbær.\nDisse seks principper styrker den adfærd, der vil give den mest værdi for os lige nu. Din vil sandsynligvis være anderledes, og det er ok. Vi forsøger ikke at definere principper for enhver designer derude, vi ønsker dem, der fungerer for os.\nVi designede en plakat hver, intet kreativt tema, ingen begrænsninger bortset fra plakatstørrelse. Vi får sjældent en helt åben brief, så det var dejligt at skære løs lidt!\nEfter et par iterationer endte vi med en ret forskellig række æstetiske tilgange; abstraktion, minimalisme, illustrativ, lidt schweizisk og typografisk.\nVi er interesseret i resultaterne. De har tiltrukket en masse opmærksomhed fra vores kolleger og indledt meget mere åbne diskussioner om design og hvordan vi arbejder.\nPrincipper kan se godt ud på papir og på væggen, men for virkelig at gøre en forskel må de gå videre. Det betyder at handle dagligt på dem, holde dig selv og dit team ansvarlige overfor dem, endda ansætte med dem i tankerne.\nVores dobbelt ugentlige holdopsamling (LAB) er tema omkring en af dem. I løbet af disse kører vi en aktivitet eller en øvelse, der aktiverer den ønskede adfærd.\nIndtil videre har dette været temmelig vellykket med at styrke principperne dag til dag; de er nu en del af vores teamordforråd og væves direkte ind i stoffet i vores designproces.\nHer er et par eksempler på aktiviteter, vi har kørt indtil videre:\nØdelæg verden (hvad løser jeg?)\nVi delte os i hold på to, og dette var vores kort:\n'Hvordan ville du ødelægge verden?'\nVi havde 30 minutter på at udvikle en idé og derefter præsentere den tilbage til gruppen.\nUudslettelse af menneskeheden kan komme på tværs som et mørkt emne. Og det var det. Alligevel lykkedes det at belyse to nøgleord - 'hvad' og 'hvorfor'. En sjov og strålende øvelse, der dykker ned i alles mørke side med et positivt lys i slutningen.\nMålet med øvelsen var at få os til at dybe dybden i det korte. Først måtte vi afgøre, hvad 'ødelægge verden' faktisk betød? Slutningen af civilisationen, som vi kender det, menneskelig udryddelse, dræbe alt liv på jorden, faktisk sprænge planeten? Det var op til os at definere det for os selv, så brainstorm ideer for faktisk at opnå det. At analysere gennemførligheden af hver idé (tid, økonomi, logistik, sandsynligheden for succes osv.) Var en nøgleopgave at gennemføre.\nPræsentationerne var lige store dele tankevækkende, underholdende og lidt bekymrende. Vi har tilsyneladende nogle meget mørke sind i vores team.\nØvelsen tvang os til ikke at tage kortet til pålydende værdi. Vi var nødt til at gå dybere og forhøre det på et retsmedicinsk niveau for at bestemme nøjagtigt, hvad vi forsøgte at løse. Løs det derefter selvfølgelig.\nDet er unødvendigt at sige, at ingen af os skal have ansvaret for eventuelle WMD'er, dræbervirus eller endda biavl.\nDomæne ... På vagt! (Har jeg brug for dette____?)\nVi spekulerede i, hvordan domæne kan se ud på et Pebble-smartur. Den lille sort / hvid-lav skærm og begrænset funktionalitet tvang os til virkelig at tænke over, hvad brugeren havde brug for eller ønsket. Vi var nødt til at tænke på konteksten, indstille funktionalitet og design hierarki og derefter designe en grænseflade, der ville berige deres liv.\n”Dette var en interessant og udfordrende lille session omkring reduktion. Det fik os til at stille spørgsmålstegn ved og tænke over hovedelementet med ethvert element og tvang os til hurtigt at tage hårde beslutninger, da vi designede på en så lille skærm. ”\nHvad er kærlighed? (Hvor er kærligheden?)\nDenne aktivitet var lidt anderledes end resten. Først var vi nødt til at definere, hvad kærlighed faktisk betød for os på Domain. Udvikl derefter en plan for introduktion af konceptet Minimum Loveable Products (MLP) til det bredere team. Vi har kontrol over designfasen, men det er i scopingfasen, hvor en masse kærlighed suges ud af et produkt.\nDet er virkelig vigtigt for vores produktledere (og teknik selvfølgelig) at være ombord med MLP. Vi kan derefter sikre dig, at kærligheden ikke glemmes på noget tidspunkt i produktudviklingsprocessen.\nDefinere kærlighed. Vi løb en hurtig brainstorm for at prøve og definere 'kærlighed' inden for rammerne af domæne. Hvad betyder det for vores produkter og vores brugere?\nMLP vs. MVP. Derefter kom vi med en simpel strategi til at socialisere konceptet om MLP og rulle det ud på tværs af produkt og teknologi.\nHvad er det næste? Byg nogle skide elskelige produkter!\nAlle sammen nu ...\nScavenger Hunt (gå en tur, snak)\nGFAWHAT handler om ansigt til ansigt interaktion. At få hovedet ud af Slack, stå op, gå hen og tale med nogen. Jeg siger ikke, at vi er tilbagevendende eremitter, der aldrig forlader vores skriveborde, men det var noget, vi bestemt kunne gøre mere af.\nFor at aktivere denne idé løb vi en mini-scavenger jagt rundt på kontoret. Vi havde hver især en liste over personlige spørgsmål, som vi måtte stille vores kolleger. 20 minutter, 20 mennesker, var spillet fodbold.\nDet er en fantastisk øvelse i værdien af direkte fysisk kommunikation i et team og på tværs af andre hold. Undertiden savner vi den mest indlysende måde at bede om noget, når vi har ting som Slack, Invision osv. Som en del af vores arbejdsgang.\nDette var en vinder. Det var en fantastisk mulighed for at lære lidt mere om vores kolleger og endda møde nogle nye mennesker. At blive lidt aktiv er heller aldrig en dårlig ting.\n”At udføre jagtfanger var virkelig nyttigt til at lære andre medlemmer af teamet at kende, som jeg ikke nødvendigvis ville have talt med.”\nOverraskende nød vores kolleger spillet så meget som vi gjorde! Hvem vidste, at folk nød lidt social interaktion?\nVi er i øjeblikket ved at designe en lignende jagt efter vores ombordstigningsproces. Det er en ultrahurtig måde for vores nye startere at møde nye mennesker, lære om virksomheden og opdage vores dejlige kontor.\nSå langt så godt! Designprincipperne har tiltrukket en masse positiv opmærksomhed fra vores kolleger, mens aktiveringsaktiviteterne har en positiv effekt på vores teamkultur, designprocesser og slutproduktion. Det vigtigste er, at vi modtager positiv feedback fra andre hold, som vi kan tilskrive principperne.\nVores arbejde er dog ikke udført:\nVi fortsætter med at aktivere principperne på nye og opfindelige måder og lære af tidligere aktiviteter for at udvikle bedre.\nVi har startet en månedlig retrospektiv proces for at sikre, at vi lever op til vores principper og designer på den bedst mulige måde.\nOg vi gennemgår nu vores design gennem linsen til vores principper, hvis de ikke stables op, går vi tilbage til tegnebrættet.\nDette er ikke en udfordrende proces. Det er hurtigt, effektivt og gratis! En kort workshop var alt, hvad det krævede for os, og vi ser reelle, håndgribelige resultater:\nVi siger ikke ja til trusser uden at gøre vores due diligence. Vi begynder at stille de rigtige spørgsmål tidligt i processen og sikre, at vi løser det rigtige problem og designer det på den bedst mulige måde.\nVi leverer mere effektive løsninger. Vi leverede ikke helt ineffektive løsninger før selvfølgelig, men på grund af det mere detaljerede arbejde på forhånd i vores designproces løser vores slutprodukter brugernes problemer på mere intelligente og effektive måder.\nVi leverer mere effektive og fokuserede design, der imødekommer brugernes behov uden fnug. At fjerne vores design tilbage til det blotte minimum, holde kærligheden selvfølgelig, reducere den visuelle vægt på vores layouts og endnu vigtigere reducere brugernes kognitive belastning, hvilket gør det lettere for dem at få de oplysninger, de har brug for, og gøre, hvad de har brug for at gøre.\nKærlighed er i luften på Domain og bliver en del af vores sproglige.\nSamarbejdet mellem os, Produkt, Teknologi, Marketing og salg er kommet på sprang. Det har en enorm indflydelse på slutprodukterne.\n"Vi kan ikke gøre det, fordi ..." "Vi prøvede det før og ..." "De vil aldrig gå for det ..." og så mange flere kreative dræbende sætninger er blevet forbudt, og det betyder, at vi er mere åbne for ideer (endda dårlige dem) end nogensinde før.\nHvis du endnu ikke har nogen principper eller værdier for dit team eller din virksomhed, så giv det en chance, vil du blive overrasket over, hvor meget af en forskel de kan gøre.\nTak for at have gjort det helt til slutningen, jeg håber, at du fandt det interessant. Det er den første artikel, jeg nogensinde har skrevet, vær venlig med kommentarer . Enhver feedback er dog meget velkommen.\nJeg er Jon og jeg er en senior produktdesigner på Domain og forestiller mig hvad der er muligt i ejendommens verden. Slå mig op på LinkedIn eller sige hej på Twitter.\nTak til mine med-designere David Meier, Joseph Alcantara, Jeffrey Mok, Carmen Lu og Kate Mack for at være det bedste blodige team i verden, og vores fantastiske redaktør, Toby Johnstone, for hans inspiration og hjælp til min wonky skrivning.


Svend og Maryna fra Landmand søger kærlighed: Sådan går det i dag | BILLED-BLADET\nDer er sket meget i Svend og Marynas liv, siden hun i efteråret flyttede ind på hans gård i Vestjylland.\nEn ny omgang af ”Landmand søger kærlighed” er i fuld gang, og nye modige deltager søger igen den eneste ene.\nEn af dem, man kunne følge sidste år, er 43-årige Svend Kirkegaard Hansen. I programmet måtte Lene Beier dog give ham den svære besked, at der kun var kommet tre breve, men det viste sig ikke at være noget problem.\nDen helt rigtige kvinde havde nemlig skrevet til Svend, og kort efter optagelserne sluttede, blev han kærester med Maryna Varkholiak, som flyttede ind på hans gård i oktober.\nParret er fortsat glade for hinanden, og siden er der sket meget i deres liv. Ikke mindst bor de ikke længere i det stuehus, der har været Svends barndom. Det er nemlig revet ned, og om få måneder står der et splinternyt typehus på den gamle grund. I mellemtiden bor de i en campingvogn i haven.\nSådan klarer Svend og Maryna de sproglige udfordringer\n- Allerede i programmet sagde hun, at hun gerne så, der blev ændret nogle ting, og det var jeg indforstået med. Jeg ville ikke renovere det, inden der var nogen, der flyttede ind, for jeg kunne leve med det, som det var, fortæller Svend, der nyder at have fundet en, han kan dele livet med.\nParret glæder sig nu til, at de kan flytte ind i deres nye drømmehjem omkring årsskiftet.\nMan kan læse hele interviewet med Svend og Maryna i BILLED-BLADET nummer 34, der udkommer på torsdag, og her kan man også se de flotte nye billeder af parret.\nSådan kommer Silas Holst til at bo i sit nye hjem\nDe vandt Vild med dans sammen: Nu skal de ...


Budget- og økonomistyring på det regionale sundhedsområde - PDF\nBudget- og økonomistyring på det regionale sundhedsområde\nDownload "Budget- og økonomistyring på det regionale sundhedsområde"\n1 Inspirationskatalog til MED-udvalgene Budget- og økonomistyring på det regionale sundhedsområde Her kan du læse om økonomistyring og budgetlægning i en region. Du kan blandt andet læse, hvordan budgettet bliver lavet (årshjul) og om vores anbefalinger til arbejdet med budget og økonomi i MED. I del A får du en kort introduktion til MED-rammeaftalen og budgetbehandlingen, og vi giver nogle god råd om at anvende regionens procedureretningslinjer. I del B kan du læse mere om de generelle rammer for budgetlægningen og for arbejdet i MED. I del C har vi samlet udvalgte opmærksomhedspunkter, som I kan inddrage, når MED drøfter budget og økonomi. Materialet er primært skrevet til HovedMED, men er også relevant for andre MED-udvalg i en region. Det dækker kun det regionale sundhedsområde. 1\n2 Indholdsfortegnelse: A. Introduktion til budgetarbejdet i MED MED-rammeaftalen og budgetbehandlingen Hvordan får vi indflydelse på budgetterne?... 4 B: Budget- og økonomistyring Budgetårshjulet overblik Budgetbehandling på alle niveauer i MED Finansiering, takstmodeller og økonomisk politik i regionerne Budgetopfølgning og drøftelse af konsekvenser C: Udvalgte opmærksomhedspunkter Arbejdsmiljø Sygefravær Vikarer og vikardækning Ansatte på særlige vilkår Jobrotation på det regionale område Nyttig og anvendelig dokumentation Forbedring af arbejdsgangene Opgaveflytning, centralisering og arbejdsdeling De fysiske rammer, energioptimering og indretning Personaleudvikling og uddannelse Innovation\n3 A. Introduktion til budgetarbejdet i MED A.1. MED-rammeaftalen og budgetbehandlingen Budgetter og økonomi har konsekvenser for medarbejderne. Hvis økonomien ændrer sig, kan det betyde ændrede arbejdsopgaver, flytning af arbejdssted og måske arbejdstider, nye kollegaer, ny chef og i nogle situationer afskedigelser. Behandlingen af budget og økonomi er derfor en vigtig opgave for MED-udvalgene, og behandlingen skal følge reglerne om information og drøftelse i MED-rammeaftalens 7. Når budgettet vil give betydelige ændringer i arbejdsforhold eller eventuelt afskedigelser, er der særligt skærpede krav om forhandling (drøftelse) i henhold til 7, stk. 5. Der er desuden særlige krav til budgetbehandlingen i MED-rammeaftalen: Regionens øverste MED-udvalg har fastlagt retningslinjer om procedurer for drøftelse af budgettets konsekvenser for arbejds- og personaleforhold. Retningslinjerne fastslår blandt andet hvornår og på hvilket grundlag, drøftelsen skal finde sted (jf. MEDrammeaftalen 8). Procedureretningslinjerne tilføjes hvert år en tidsplan. Der er også fastlagt retningslinjer for proceduren for drøftelse af omstilling, herunder for de ændringer, der følger af budgettet. Regionens øverste MED-udvalg skal mødes - normalt en gang om året - med den politiske ledelse for at drøfte budgetforslagets konsekvenser for arbejds- og personaleforhold. Drøftelserne bør ligge så tidligt i budgetbehandlingen, at medarbejderrepræsentanternes synspunkter og forslag kan indgå i grundlaget for regionsrådets beslutninger (MED-rammeaftalen 9). Hvornår og hvordan drøftelsen skal finde sted vil typisk stå i den regionale MED-aftale eller i procedureretningslinjen for drøftelse af budgettet. De rammer for information og drøftelse, som procedureretningslinjerne beskriver, skal matche regionens budgetlægning i forhold til kompetencer og årsplan, sådan at de underliggende MED-udvalg har mulighed for en drøftelse på rette niveau og på rette tidspunkt undervejs, så deres bemærkninger kan indgå i MED-hovedudvalget/RegionsMED s drøftelser, beslutninger og indstillinger. Rammerne skal tage hensyn til de generelle regler for regionernes budgetlægning: Regionen vedtager hvert år i oktober måned næste års budget. Regionens budget er baseret på et balanceprincip, hvor den samlede økonomi er opdelt i 3 områder for henholdsvis sundhed, regional udvikling samt social- og psykiatriområdet - og hvor der forudsættes balance mellem udgifter og indtægter inden for hvert af de tre områder. I modsætning til kommunerne har regionerne ingen skatteindtægter. På sundhedsområdet består indtægterne primært af kommunale aktivitetsafhængige bidrag, statslige aktivitetsafhængige bidrag for indlæggelser og behandlinger pr. patient og af et fast årligt bloktilskud fra Staten. 3\n4 A.2. Hvordan får vi indflydelse på budgetterne? Det øverste MED-hovedudvalg i regionen skal som minimum diskutere det samlede overordnede budget (de 3 delbudgetter samt de tværgående, administrative opgaver). De skal også diskutere de overordnede problemstillinger vedrørende arbejds-, personale- og arbejdsmiljøforhold i regionen. Herudover skal MED på hvert af de 3 områder drøfte budget og økonomi efter de retningslinjer, man bliver enige om og på et niveau, hvor der er ledelsesmæssig kompetence til at beslutte eller indstille til beslutning. Normalt starter arbejdet med at forberede budgetterne i januar eller februar. De bliver besluttet i oktober. Det giver mange muligheder for at få indflydelse på budgetterne. Procedureretningslinjen for budget skal blandt andet fastslå, hvornår og hvordan de enkelte MED-udvalg bliver involveret i budgetlægningen i løbet af året. Procedureretningslinjen for omstilling skal fastslå, hvornår, hvordan og på hvilket niveau MED-udvalgene bliver involveret i den udmøntning af budgettet, som resulterer i en egentlig omstilling det vil sige ændring af opgaverne. Et nyt budget kan for eksempel betyde, at opgaver flytter, afdelinger sammenlægges, og opgaver sendes i udbud. Procedureretningslinjerne skal med andre ord afklare både hvornår (tidsplan og årshjul), hvordan(materiale m.v. kontaktudvalgsmøder m.v.) og hvem (rette niveau) der drøfter budget, økonomi OG den konkrete omstilling, som budgettet resulterer i. 4\n5 B: Budget- og økonomistyring B.1. Budgetårshjulet overblik Der bliver arbejdet med budgetterne året rundt på både sygehus- og regionsniveau. Jeres muligheder for at påvirke indholdet i beslutningerne afhænger af, hvor i processen med budgettet, I befinder jer: Figur 1. Budgetårets opgaver fordelt på perioder Vedtagelse i regionsrådet og konkretisering på sygehusniveau inden udmelding af næste års ramme Rammerne for aktuelle år meldes ud. Strategiske overvejelser starter på afdelingsniveau Hvad vil vi gerne lave om? Dialog mellem afdeling og sygehus om strategiske ønsker Behandling i regionsrådet og tilpasninger på sygehusniveau Dialog mellem sygehuset og regionen på baggrund af sygehusets opsamling Prioritering og budgetramme for afdelingerne samles på sygehusniveau Opsamling og overblik over ønsker og muligheder Drøftelse af nye rammer og tekniske forudsætning er 5\n6 Budgetlægningen starter samtidig med, at de vedtagne budgetter for året bliver rullet ud. Det er nu, at ønsker og ideer til næste års budget bliver formuleret. Det er her, at afdelingerne kan pege på, hvor de ønsker ændringer. Ledelsen på sygehuset skal arbejde videre med ønskerne og ideerne, så de kan indgå i overvejelserne om næste års budget. Det er også i starten af året, at en række tekniske forudsætninger for at lave budgettet skal på plads. Det er blandt andet pris- og lønstigningerne og forudsætninger om sygehusenes aktivitetsniveau. Forudsætningerne falder på plads i perioden fra januar til juni. Når denne periode er omme, har der været en dialog mellem afdelingsledelse og sygehusledelse og de tekniske forudsætninger er på plads. Dermed er der ved at være skabt det overblik, der skal til for at lave de nødvendige prioriteringer og rammer for budgetterne. I løbet af juni indgår regionerne og regeringen en aftale om den samlede økonomi for regionernes budgetter ( økonomiaftalen ). Det vil fremover ske ud fra en samlet ramme for regionerne, som Folketinget skal vedtage i henhold til Budgetloven. Økonomiaftalen indeholder også krav og projekter, der skal tages hensyn til i de kommende budgetter. Det kan for eksempel være krav om produktivitets- og aktivitetsstigninger for regionerne samlet, eller om øget effektivisering gennem digitalisering. Kravene får ofte direkte betydning for næste års prioritering. De kan eksempelvis lede til centralisering af de administrative funktioner eller indkøb af nye It-systemer. Efter sommerferien er der for alvor gang i den regionale, politiske behandling af budgettet. Målet er at indgå en budgetaftale i regionsrådet i løbet af efteråret. Budgetaftalen vil fastsætte yderligere prioriteringer, besparelser og effektiviseringer. Det samlede budget skal herefter vedtages inden den 15. oktober. Når Regionsrådene har vedtaget budgetterne, skal finansministeriet vurdere dem for at se, om regionerne samlet overholder rammen. Når Finansministeriet har vurderet budgetterne, skal de meldes ud til sygehusniveau og derfra til afdelings- og afsnitsniveau, så aktiviteterne kan blive tilpasset de nye krav. Herefter starter budgetproceduren forfra. Vær især opmærksom på, at forslag og ideer helst skal igennem i starten af forløbet, mens budgettet stadig er åbent. Når de centralt fastsatte rammer og de tekniske forudsætninger er lagt ind, er råderummet for indflydelse begrænset. På det tidspunkt er størstedelen af budgettet reelt lagt fast, og det der udestår, er politikernes prioriteringer for at få den sidste lille del på plads. Men MED skal også følge med i den sene fase og spille ind til den centrale budgetbehandling. Det skyldes, at der kan komme nye forslag og ideer på banen, og at den overordnede prioritering kan ændre sig i forhold til såvel økonomiaftalen som de politiske ønsker på regionsplan. Anbefalinger: 6\n7 Procedureretningslinjen for budgettet bør matche det aktuelle årshjul i regionen. De lokale MED-udvalg bør have mulighed for at drøfte det kommende års budget og budgetønsker tidligt på året. MED-organisationen skal have mulighed for at drøfte alle de ændringer, der kommer ind undervejs i budgetprocessen forud for beslutning. Drøftelserne i MED-systemet skal ske på rette niveau. Læs mere Anbefalinger og inspirationsmateriale om procedureretningslinje for budgetbehandlingen og for omstilling fra FTF og OAO De 5 regionale MED-aftaler kan findes her: Region Hovedstaden Region Sjælland Region Syddanmark Region Midtjylland Region Nordjylland 7\n8 B.2. Budgetbehandling på alle niveauer i MED MED-udvalgene skal drøfte alle de beslutninger om budget og økonomi, som har konsekvenser for de ansatte i øjenhøjde med den leder, der har kompetence til at træffe beslutningen. Hvordan I lever op til det, skal fremgå af jeres regions-med-aftale og af den procedureretningslinje for drøftelse af budgettet, som det øverste MED-udvalg har aftalt. Vi anbefaler, at I også på SygehusMED drøfter rammerne for jeres budgetbehandling, og at I aftaler, hvordan de to procedureretningslinjer bliver udmøntet hos jer. Grundlaget er information og drøftelse Grundlaget for medindflydelse og medbestemmelse er, at der er gensidig informationspligt på alle niveauer. Det følger af 7 i MED-rammeaftalen, og det gælder naturligvis også budget og økonomi, der har konsekvenser for medarbejderne. Informationen fra ledelsen skal gives: Så tidligt som muligt, I en form, som giver gode muligheder for en grundig drøftelse Således at medarbejdernes synspunkter og forslag kan indgå i grundlaget for ledelsens og/eller politikernes beslutninger (MED-rammeaftalens 7). Alle forhold, der er omfattet af informationspligten, skal desuden tages op til drøftelse, når én af parterne ønsker det. På rette niveau i MED-systemet MED-systemet skal afspejle og matche ledelsesstrukturen. Med andre ord skal ledelsesbeslutningerne mødes i øjenhøjde. Det betyder, at en beslutning om indstilling til det politiske niveau skal drøftes i det øverste MEDudvalg. beslutninger om budget og økonomi på sygehus- eller afdelingsniveau skal drøftes i det MED-udvalg, hvor den leder, der har kompetence til at træffe beslutningen, deltager (SygehusMED/HovedMED eller afdelingsmed). Et sygehusmed bør eksempelvis drøfte sygehusledelsens bidrag til budgettet, før det sendes videre til regionen. Det kan være budgetønsker i forhold til flytning af opgaver mellem sygehusene eller mellem sygehus og kommuner. SygehusMED bør også drøfte udmøntning og opfølgning på budgettet, når det endelige budget er politisk vedtaget i regionen og skal rulles ud til sygehusniveau. Det kan eksempelvis være, hvordan kompensation for sygefravær bliver fordelt, eller hvordan mereller mindreindtægter for mer- eller mindreaktivitet bliver fordelt mellem fællesfunktion og afdelingsniveau. Det øverste MED-udvalg aftaler retningslinjer 8\n9 Regions-MED/MED-Hovedudvalget på regionsniveau har aftalt retningslinjer for En procedure for drøftelse af budgettets konsekvenser for arbejds- og personaleforhold, samt en Procedure for drøftelsen af Større rationaliserings- og omstillingsprojekter (MEDrammeaftalens 8, st. 3). De to procedureretningslinjer skal bruges, når I drøfter budgettet, når det bliver til, og når det er vedtaget og skal udrulles i organisationen. Det er altså MED-hovedudvalget/Regions-MED, der skal tage beslutning om, hvordan øvrige niveauer i MED-systemet bliver inddraget både i forbindelse med konkrete omstillinger og i forbindelse med udarbejdelsen af det generelle budget. Vi anbefaler, at retningslinjerne hvert år bliver drøftet i det øverste MED-udvalg sammen med den aktuelle årsplan for budgetbehandlingen. Udvalget kan afgøre, om der er behov for justering eller præcisering. Udvalget kan for eksempel nøjes med at udarbejde en årsplan for det aktuelle år som supplement til den generelle procedureretningslinje. Vi anbefaler, at retningslinjen omfatter mere end blot en mødeplan. Der kan fx være krav til informationsform og tidsfrister for skriftligt materiale forud for møderne, og krav til hvordan MED-systemet inddrages og hvordan I sikrer, at drøftelserne finder sted på rette niveau. Regionens øverste MED-udvalg skal mødes med Regionsrådet for at drøfte budgetforslagets konsekvenser for arbejds- og personaleforhold (MED-rammeaftalens 9, stk.3). De mødes normalt en gang om året. Vi anbefaler, at Hovedudvalget deltager i budgetseminar med regionsrådet og derudover mødes mindst en gang årligt med Regionsrådet om budgettet. Vi anbefaler desuden: Tag udgangspunkt i procedureretningslinjen om budget for regionen. Sørg for, at den matcher regionens tidsplan for budgettet (budgetårshjul). Sørg for at procedureretningslinjen sikrer at: Alle MED-udvalg skal have skriftlig eller mundtlig information om budgetstatus i løbet af året, og som udgangspunkt på hvert MED-møde. Informationen skal matche den ledelsesinformation, man giver om økonomien, men bør gives i en form, der er målrettet MED-udvalget. Alle MED-udvalg skal have en reel mulighed for at drøfte næste års budget. Derfor skal udvalgene have skriftlig information om budgettet på et så tidligt tidspunkt og i en sådan form, at det giver gode muligheder for en grundig drøftelse på mødet, hvor ønsker til næste års budget bliver behandlet. Der skal være sammenhæng i budgetbehandlingen mellem de forskellige niveauer i MED (afdeling, sygehus, region). Der skal være sammenhæng mellem ledelseskompetencen til at træffe beslutninger om budgettet og drøftelsen i MED-organisationen. Det øverste MED-udvalg deltager i budgetseminaret med regionsrådet og derudover mødes det mindst en gang årligt med regionsrådet om budgettet. Læs mere: FTF- og OAO-vejledning om procedureretningslinje 9\n10 B.3. Finansiering, takstmodeller og økonomisk politik i regionerne Her tegner vi et generelt billede af økonomistyringen og udpeger opmærksomhedspunkter og anbefalinger, som ofte vil være relevante for MED, selvom det også afhænger af forholdene i den enkelte region og på det enkelte sygehus. Vær opmærksom på, at der er forskel på, hvordan de fem regioner styrer deres økonomi. Det er derfor svært at give én skabelon for, hvordan MED-systemet skal arbejde med budget og økonomi og med de krav, der stilles til alle regionerne: Nulvækst og fortsatte krav om produktionsstigning samt skærpede krav til kvaliteten. Økonomistyring gennem takster Der er kommet stort fokus på økonomi- og driftssiden af sygehusenes produktion, og der er udviklet styringsinstrumenter på tværs af sektoren. DRG-takster og fordeling af bevillingerne via produktionsmål er centrale elementer. De årlige økonomiaftaler er med til at videreudvikle styringsmodellerne, og der bliver løbende igangsat fælles projekter og initiativer på tværs af regionerne om forbedringer og videreudvikling af styringen. Men de enkelte regioner vælger selv deres takststyringsmodeller i forhold til sygehusene. Det sker dog indenfor de krav, den samlede styring af regionerne stiller. Samtidig har den offentlige sygehussektor stadig mange lov- og aftalemæssige bindinger, og sygehusene har dermed ikke de samme muligheder for omstilling, som f.eks. private virksomheder har. Fælles for alle sygehuse er: Sygehusene er primært rammestyret. Det betyder, at sygehuse og afdelinger har et fast budget, der samlet matcher det aktivitetsmål, der er opsat. Og det betyder, at man i modsætning til tidligere i de fleste tilfælde ikke får flere penge, hvis man overopfylder aktivitetsmålene. Det vil sige, at de ressourcer sygehuset bruger på at efterleve ét aktivitetskrav, ikke kan bruges andetsteds til at opfylde et andet krav. Resultatet er, at man ikke bare kan øge indtægterne for at dække merudgifterne. Planlægning indenfor rammen er vanskelig. Det frie sygehusvalg giver patienterne en valgfrihed, men har vanskeliggjort planlægningen af produktionen på sygehusene. Ligeledes har de penge, der er fulgt med de kirurgiske patienter som følge af valgfriheden, været med til at nedbringe ventelisterne, mens andre områder f.eks. det medicinske har fået mindre opmærksomhed. Takststyring supplerer rammestyring. Takststyring er tænkt som en automatisk kobling mellem ændringer i aktiviteten og størrelsen af de bevillinger, som sygehuset får. Hvis den takst, som sygehuset får for en given ydelse, er højere end de omkostninger, der er forbundet med at producere ydelsen, vil takststyring give sygehuset et økonomisk incitament til at øge aktiviteten. Samtidig kan takststyring skabe tilskyndelse til, at sygehusene forbedrer deres produktivitet. Hvis sygehusene minimerer deres omkostninger, vil de således kunne opnå en større nettoindtægt pr. ydelse, de producerer. 10\n11 Men i dag er der ikke automatisk takstafregning på sygehus- eller afdelingsniveau. Alligevel spiller taksterne en stor rolle som en del af de målkrav, der bliver stillet til sygehusene. Således indgår taksterne i beregningen af basisproduktionen, og sygehusene bliver bedømt på, om de når op eller over basisniveauet via taksterne. Rammer og produktionsmål skal holde. Uanset om regionerne, og i sidste ende sygehuset, har produceret over eller under den forudsatte basisproduktion, så straffes de i begge tilfælde: Har de produceret under, straffes de med, at budgettet for det indeværende år bliver mindre i form af en reduktion af takstafregningen for de sidste patienter, eller de pålægges at indhente det året efter. Har de produceret over, indregnes det i forventningerne til aktivitetskravet i efterfølgende år og de får typisk ikke flere indtægter for at dække eventuelle merudgifter. Takststyring som ny kompetence. Kompetence i anvendelse af registreringssystemet bliver i sig selv afgørende for afdelinger og sygehuse. I nogle tilfælde kan økonomien blive reddet af en bedre registreringspraksis! Bedre central styring. For bevillingsgiverne (forvaltningen) bliver kendskabet til de forskellige sygehuses omkostninger vigtigt, ikke mindst i forhold til objektivt at kunne identificere de produktive enheder og dermed foretage en (om)allokering af ressourcer og opgaver. Nye krav til økonomistyringen øget vægt på kvalitet? Styringen af sygehusenes økonomi er ofte til debat, og i foråret 2012 nedsatte Regeringen et Udvalg for bedre incitamenter i sundhedsvæsenet. Målet var at sikre den rette sammenhæng mellem incitamenterne internt i sygehusvæsenet og på tværs af sektorer med henblik på at opnå mest mulig sundhed for pengene. Sundhedsvæsenet skal fokusere mere på effektivitet (= bedste behandling til prisen) og ikke kun produktivitet (= mest behandling for pengene). Man taler også om andre mål, fx om efficiens eller outcome. Ofte bliver begreberne brugt i flæng, så spørg ind til, hvordan jeres sygehus og jeres region definerer begreberne. I de kommende år vil man lokalt på regions- og sygehusniveau forholde sig til de ændrede krav og nye signaler. Vi anbefaler, at I følger med i diskussionen lokalt, eksempelvis i regionsrådet, og at I rejser spørgsmål om perspektiverne netop for jeres område i MED-udvalgene: Hvordan vil vi sikre fokus på kvalitet i fremtiden? Hvad er kvalitet egentlig på vores område? Hvordan vil vi måle på det? Hvordan indgår bløde mål for kvaliteten (patienttilfredshed m.v.)? DRG eller ikke DRG: Det er ikke det, der er spørgsmålet! Indførelsen af DRG-takstafregning har gjort det lettere end tidligere at få et retvisende tal for, hvad det koster at producere en given sygehusydelse. DRG-taksten tager nemlig hensyn til såvel sygdommens sværhedsgrad og patientens karakteristika. Og alle omkostninger bliver i princippet medregnet i taksten (tilsvarende gælder for ambulant-registreringen). 11\n12 Afregningen med takster er blevet gradvist forbedret, efterhånden som sygehusene er blevet bedre til at indberette omkostninger til Sundhedsstyrelsen, og systemet er blevet afprøvet og fulgt op i praksis. DRG-afregning er formentlig den mest anvendte og hidtil bedste afregningsform, hvis pengene skal følge sygehuspatienten. Så kritik af DRG-systemet skal ses i lyset af, at der formentlig ikke endnu findes noget bedre, afprøvet alternativ. Men anvendelsen af gennemsnitsomkostninger i taksterne kan give problemer for de sygehuse, hvis omkostninger afviger væsentligt fra gennemsnittet, eksempelvis når man bruger det til at benchmarke (=sammenligne) produktivitet mellem sygehusene. Sammenligningen vil ikke kunne tage hensyn til alle forskelle mellem opgaver, patienter og øvrige forudsætninger, eksempelvis fysiske forhold. Vi anbefaler, at I lokalt drøfter jeres anvendelse af DRG. Såvel i forhold til registreringspraksis som i forhold til afregningsmodel. Begge dele kan have stor betydning for økonomi og ressourcer, også selvom de fleste regioner i dag kører efter nogenlunde faste rammebudgetter, jf. ovenfor. Omkostninger der kan påvirkes lokalt? Det er vigtigt at MED-udvalgene får et billede af, hvad man lokalt kan flytte rundt med, og hvad der er af bindinger. Spørg for eksempel ind til: Hvordan virker vores aktuelle styringsmodel? (jf. punkterne ovenfor). Hvilke bindinger ligger på prioritering og opgaver, fx i forhold til konsekvenser ved ændringer i opgaveløsninger og opgavesammensætning bliver vi straffet eller belønnet for at ændre praksis? Hvordan er vores udgiftssammensætning og udgiftsstruktur lokalt? Hvad koster ressourcer, hvor får vi nettoindtægter, og hvordan kan vi øge vores økonomiske råderum? Som hjælp til at forstå informationen er det værd at huske på, hvordan man kan opdele udgifterne afhængigt af hvordan og hvornår, man kan påvirke udgifterne. Lidt forenklet kan de samlede udgifter opdeles i fire hovedgrupper: 1. Faste kapitalomkostninger vedrørende dyrt apparatur, bygninger og anlæg m.v., som ikke på kort sigt varierer med aktiviteten. 2. Øvrige faste omkostninger, der ikke på kort sigt varierer med aktiviteten, f.eks. omkostninger knyttet til forskning, uddannelse, vagtberedskab, konferenceaktiviteter m.v. 3. Personaleomkostninger, der som udgangspunkt varierer med aktiviteten, men med en række bindinger (opsigelsesvarsler, minimumskrav til bemanding m.m.). 4. Øvrige variable omkostninger, der varierer direkte med aktiviteten, f.eks. omkostninger vedrørende medicin, implantater og utensilier, energi/el m.v. Anbefalinger Få en grundig og tilbundsgående gennemgang af jeres økonomi- og budgetstyring. Hold eventuelt et temamøde i MED-udvalget hvor en økonomimedarbejder gennemgår principper og konsekvenser. Det er relevant for alle MED-udvalg at kunne snakke med om økonomi og budgetter. 12\n13 Når der kommer nye eller ændrede opgaver til jeres område, bør relevante MED-udvalg altid drøfte om opgaven er finansieret, og om der følger ændret normeringer med. Følger der ikke ressourcer med en opgave, kan man altid bede om en drøftelse af ledelsens overvejelser om hvilke opgaver, der ikke længere skal løses. Ekstraordinære aktiviteter bør være finansieret, og de ressourcer, der følger med, bør medføre personaleudvidelse ved ekstraarbejde eller midlertidig justering af arbejdstiden. Bliver medarbejdere opmærksomme på, at der løses opgaver, der ikke er finansieret, eller som burde løses i andet regi, kan MED også drøfte det. Læs mere Information om DRG systemet fra sundhedsministeriets hjemmeside Information om økonomiaftalen (se aktuelle notater på og Udvalget for bedre incitamenter i sundhedsvæsenet skal afrapportere i foråret Læs mere om udvalget her 13\n14 B.4. Budgetopfølgning og drøftelse af konsekvenser Når budgettet er vedtaget i oktober, er det vigtigt at se på, hvordan budgettet så bliver ført ud i livet på sygehusene og afdelingerne. Nogle besparelser vil allerede være konkretiseret i det budget regionen vedtager. Men en del vil også være rammebesparelser, som skal konkretiseres bagefter. Det vil sige besparelser, som er angivet ved en procent eller et beløb, og hvor det først senere skal besluttes, hvad der reelt skal spares på. Det er også meget vigtig at følge med i, hvordan økonomien udvikler sig. For hvis der er et underskud, skal det betales tilbage og det kan ske med fyringer. Det er normalt, at administrationen på sygehusene følger op på økonomien en gang om måneden. Og i alle regioner får Regionsrådene en økonomisk status mindst én gang i kvartalet. Eksempel Her gives et eksempel fra Region Hovedstadens budget 2012, hvor der blandt andet skulle spares 305 mio. kr. fordelt på de enkelte hospitaler efter budgettet var vedtaget: Besparelserne forudsættes gennemført ved yderligere tilpasninger og effektiviseringer, som udløser reduceret udgiftsniveau, og som kan gennemføres i Tilpasningerne udmøntes eksempelvis som omlægning af administrative funktioner, effektivisering af driftsorganisationen, optimering af arbejdsgange på de kliniske afdelinger, omlægning til kortere liggetid ved accelererede patientforløb, reduceret behandlingskapacitet eller lignende tiltag Derudover er forudsat en vækst i aktiviteten på hospitalerne på 2 pct., svarende til 390 mio. kr. i DRG-værdi, som følge af produktivitetsforbedringer (s i Budget 2012 Region Hovedstaden) Derudover skal det nævnes som eksempel, at mange hospitaler i 2009 skruede gevaldigt op for aktiviteten, hvilket medførte at budgetterne blev overskredet. Det skulle efterfølgende betales tilbage med afskedigelser i 2010 og Hvis regionerne havde været bedre til at styre aktiviteten og følge med i udviklingen i forbruget, så havde det ikke medført så stort et overforbrug, som senere skulle betales tilbage med fyringer. Anbefalinger og opmærksomhedspunkter Sørg for at følge med i, hvordan budgettet udmøntes, efter det er blevet vedtaget. Spørg hvordan budgettet rammer jeres afdeling osv. Hav budgetopfølgning som et fast punkt på MED-møderne. Så kan I se vurderinger af, hvordan det går med økonomien. Er regnskabet i plus eller minus? Bliver budgettet overskredet eller holder det? Hvis det ser ud til at blive overskredet hvad kan I så gøre? Spørg ind til hvorfor der skal spares. Er det andre afdelinger, der bruger for meget? Er det praksissektoren eller medicinforbruget - hvor ligger problemet? 14\n15 Brug det øverste MED-udvalgs ret til at få beskrevet de konsekvenser, budgettet har for arbejds- og personaleforhold (i henhold til MED-rammeaftalens 9, stk. 6 og Aftalen om trivsel og sundhed på arbejdspladserne, 7). Få skrevet ind i procedureretningslinjen, at MED-organisationen i november eller december måned skal følge op på budgettet, og at ledelsen på alle niveauer skal redegøre for konsekvenserne af det vedtagne budget. Husk at ledelsen altid har pligt til at drøfte beslutninger i MED-udvalget før de træffes, for eksempel om nedskæringer eller omlægning af arbejdet. Hvis ledelsen ikke overholder denne pligt, så anvend det gule kort i MED-aftalens 20. Læs mere Om procedureretningslinjer på oao.dk Om det gule kort på oao.dk Budgettjekliste på oao.dk 15\n16 C: Udvalgte opmærksomhedspunkter C. 1. Arbejdsmiljø Et godt arbejdsmiljø er med til at sikre, at medarbejderne har mulighed for og lyst til at blive i faget og på arbejdspladsen. Det mindsker sygefraværet og giver færre utilsigtede hændelser. Derfor kan det betale sig at investere i arbejdsmiljø. Arbejdspladsvurdering (APV) som grundlag Alle arbejdspladser skal ifølge arbejdsmiljøloven gennemføre en APV mindst hvert 3. år. APV en hjælper med at sætte arbejdsmiljøet og arbejdsmiljøindsatsen i system, og en grundig og kontinuerlig APV-indsats er helt central, hvis I vil forbedre arbejdsmiljøet. Når en arbejdsplads gennemfører APV, skal arbejdsmiljøorganisationen (AMO) inddrages i hele processen. Er man ansat på en arbejdsplads, hvor der ikke er krav om oprettelse af en AMO, skal medarbejderne deltage i APV-arbejdet på samme måde. AMO/medarbejderne skal desuden underskrive APV en som dokumentation for at have deltaget. På afdelings- og sygehusmed kan APV en bruges som grundlag for at drøfte arbejdsmiljøet. Hvor der er krav om besparelser, kan APV en bruges som dokumentation for, at det ikke er forsvarligt at spare på for eksempel personalet. Og med APV en kan I pege på områder, hvor der er særligt stort behov for at forbedre arbejdsmiljøet. Hvis I sammenholder resultatet af APV en med sygefraværet kan det give yderligere pejling om problemernes alvor. Forebyggelse af arbejdsskader Der er god grund til at være opmærksom på arbejdspladsens sikkerhed og på den løbende forebyggelse. Eksempelvis har Dansk Sygeplejeråd løbende aktive sager, hvor fagforeningen har måttet træde til i en kompliceret ulykkessag. Nogle af arbejdsskaderne ender med, at medarbejderen må forlade faget eller søge pension. Det giver mange omkostninger, særligt for den enkelte men også for arbejdspladsen, der mister en erfaren medarbejder og for samfundet, der mister en skatteindtægt. Sammenhæng mellem arbejdsmiljø og patientsikkerhed Arbejdsmiljøet påvirker omfanget af de utilsigtede hændelser dvs. patientsikkerheden. Sundhedsstyrelsen udgav i 2009 temarapporten Arbejdsmiljø og utilsigtede hændelser i sundhedssektoren. Rapporten viser, at høje belægningsprocenter, stress og uhensigtsmæssig tjenestetidsplanlægning kan være årsag til utilsigtede hændelser på sygehusene. I forbindelse med udarbejdelse af rapporten, er der gennemgået knapt 400 indberetninger om utilsigtede hændelser for at lære af personalets erfaringer. Endvidere er der i et litteraturstudie set på sammenhænge mellem arbejdsmiljø og patientsikkerhed. Omdrejningspunktet for litteraturstudiet er de arbejdsmiljøproblemer, som personalet har rapporteret f.eks. Arbejdspres Stress Uro Travlhed Overbelægning For lidt personale 16\n17 En bedre patientsikkerhed kan også forbedre sygehusets økonomi. Eksempelvis har patienter, der får tryksår under deres indlæggelse, i gennemsnit to dages yderligere indlæggelsestid som følge af tryksåret. Gode argumenter Godt arbejdsmiljø mindsker sygefraværet og forbedrer alene af den grund økonomien Godt arbejdsmiljø skaber øget kvalitet for patienterne Godt arbejdsmiljø er med til at skabe en attraktiv arbejdsplads, der kan tiltrække og fastholde gode medarbejdere Godt arbejdsmiljø mindsker antallet af arbejdsskader Anbefalinger Følg op på den aktuelle dagsorden og tag en drøftelse af planer om opfølgning på jeres område. Gennemgå sygefraværet på hvert MED møde. Hvis der er afdelinger hvor sygefraværet er særligt lavt, kan det bruges til at samle gode erfaringer. Hvis der er afdelinger, hvor sygefraværet er særligt højt, bør der igangsættes en specifik indsats. Brug APV en til at finde nogle områder, hvor der skal sættes konkrete arbejdsmiljøtiltag i gang, og følg op på de konkrete tiltag. Læs mere Arbejdsmiljø og utilsigtede hændelser i sundhedssektoren, Sundhedsstyrelsen\n18 C.2. Sygefravær Det er en god ide at se på sygefraværet, og ikke kun når der skal findes besparelser. En indsats overfor sygefravær kan øge trivsel og arbejdsglæde, øge produktiviteten samt fastholde kvalificerede medarbejdere både på kort og på langt sigt. Jo færre sygedage, jo færre ressourcer skal arbejdspladsen bruge på vikarer og nyansættelser, og jo flere kollegaer vil der være i det daglige. En undersøgelse fra Danske Regioner viser, at hvis hver medarbejder i regionerne er syg en dag mindre om året, så svarer det til 403 fuldtidsansatte, som man vel at mærke ikke skal betale mere for. Lavere sygefravær er et tema i økonomiaftalen Sygefraværet i regionerne er et indsatsområde i økonomiaftalen mellem regeringen og regionerne. Ifølge økonomiaftalen ligger sygefraværet i regionerne på samme måde som andre steder i den offentlige sektor stadig højt. Regeringen og regionerne er enige om fortsat at arbejde for at nedbringe sygefraværet, og de vil særligt fokusere på de sygehuse og medarbejdergrupper, der har det største fravær. Danske Regioner vil ifølge aftalen inden udgangen af 2012 udarbejde og offentliggøre en benchmark af fravær på sygehusniveau for at få større fokus og indsigt i fraværsproblematikker på de enkelte sygehuse og afdelinger. Parterne vil følge op i foråret 2013 (op mod den nye økonomiaftale). Hvordan nedbringer vi sygefraværet? Eksperter og praktikere peger på behov for en helhedsorienteret indsats. Det kræver mere viden om sygefravær og inspiration til, hvordan man kan fastholde medarbejdere og mindske sygefraværet på mange forskellige måder. Når en medarbejder bliver sygemeldt, skal hun have den nødvendige hjælp til at komme igennem sygdomsforløbet, og ikke miste tilknytningen til arbejdspladsen. Det bør ske gennem en god dialog mellem den syge og arbejdspladsen under hele fraværsperioden. Øget trivsel og bedre psykisk arbejdsmiljø kan mindske sygefraværet. En lang række faktorer er afgørende for trivsel på arbejdspladsen, såsom udviklingsmuligheder, sociale relationer, ledelsens indsats/ansvar og arbejdsvilkår. Med Aftalen om trivsel og sundhed på arbejdspladserne er der kommet et godt grundlag for at arbejde med sygefravær. Regionen /Kommunen skal for eksempel mindst hvert 3. år måle medarbejdernes tilfredshed og trivsel (APV), herunder det psykiske arbejdsmiljø. HovedMED skal aftale retningslinjer for indhold og opfølgning på målingerne. HovedMED skal også aftale retningslinjer om sundhed, og disse skal indeholde konkrete sundhedsfremmeinitiativer, fx tilbud om psykologhjælp, fysioterapi og massage. Sygefravær kan også mindskes ved at have fokus på en høj hygiejne på arbejdspladserne. Alene bedre håndhygiejne giver færre sygedage hos personalet. Hertil kommer, at en relativ lille investering i bedre rengøring vil føre til et bedre indeklima og mindre smittefare, der vil resultere i færre sygedage. 18\n19 Gode argumenter Mindre sygefravær giver flere ressourcer til at løse opgaverne i det daglige uden at det koster ekstra Mindre sygefravær sætter gang i en god cirkel, hvor flere ressourcer i dagligdagen betyder at færre oplever en stresset arbejdsdag. Det giver større trivsel for hele personalet. Mindre sygefravær skaber mindre forvirring om opgaveløsningen. Det er med til at øge kvaliteten til fordel for både patienter og personale Anbefalinger Gør omfanget af sygefravær til et fast punkt på møderne i MED Få arbejdet med at mindske sygefraværet med i opfølgningen på APV en Få en politik for hvordan arbejdspladsen følger op overfor medarbejdere som er sygemeldt. Sørg for at politikken er kendt af medarbejderne. Det er vigtigt, at der i sygdomsperioden er en god dialog, så medarbejderen ikke føler sig forfulgt eller mistænkeliggjort, men at dialogen netop medvirker til fastholdelse. Læs mere Aftalen om trivsel og sundhed på arbejdspladserne, KTO 2011 Sygefravær en fælles udfordring (Regeringens handlingsplan for at nedbringe sygefraværet, juni 2008) FTF-notat om forskningsresultater om kommunalt sygefravær 19\n20 C.3. Vikarer og vikardækning Overordnet gælder det om at sikre flest mulige i fast beskæftigelse på den enkelte afdeling. I en døgnbemanding er der dog brug for afløsning, hvor anvendelsen af vikarer er nødvendig. Det gælder om at finde frem til bæredygtige løsninger i forhold til afdelingens økonomi, vikarernes arbejdsvilkår og arbejdsmiljøet for afdelingens personale. Den offentlige økonomi bliver mere og mere presset. Det gælder også i regionerne, hvor der årligt er besparelser og produktivitetsforbedringer, når budgettet vedtages. Den pressede økonomi rammer i høj grad normeringen. En FTF-undersøgelse viser, at der mange steder ikke er tilstrækkelige økonomiske midler til vikardækning ved medarbejdernes sygefravær. Den manglede vikardækning skaber risiko for et dårligt arbejdsmiljø i form af nedslidning, stress og øget sygefravær. Vi anbefaler derfor, at vikarer og vikardækning bliver et af punkterne i budgetdrøftelserne i MED. Eksempel på den gode løsning: Enkelte hospitaler i Region Hovedstaden har vedtaget den løsning, at oprette interne vikarkorps. Formålet var at mindske udgifterne til fordyrende eksterne vikarkorps, og sidegevinsten var at vikarpersonalet indgik som ordinært og fast personale på hospitalet. Nedenfor er der skitseret en række problemer og spørgsmål, der kan rejses i jeres MEDsystem. Vær opmærksom på, at det både er afdelingsmed og sygehusmed, der har en rolle her. AfdelingsMED kan for eksempel drøfte problemer vedrørende den daglige manglende normering. Hvis tilbagemeldingen fra ledelsen er, at sådan er afdelingens økonomi, og det kan vi ikke ændre ved, skal I rejse drøftelsen i sygehusmed og eventuelt i hovedmed. Spørgsmål om vikarer og vikardækning vil oftest munde ud i økonomidrøftelser om manglende økonomiske ressourcer, og derfor er samspillet mellem de forskellige MEDudvalgsniveauer og tillidsrepræsentanterne på de forskellige niveauer helt centralt. Anbefalinger Erstat de eksterne vikarer med interne vikarkorps på det enkelte sygehus. Ved oprettelse af interne vikarkorps skal I sikre ordentlige arbejdsvilkår for korpsets medarbejdere. Man skal fx have mulighed for en fuldtidsstilling. Se på sammenhængen mellem ressourcer og arbejdsopgaver. Den stramme økonomi på sygehusene betyder, at sygefravær ofte ikke bliver dækket af en vikar. I kan rejse problemstillingen ved at se på sammenhængen mellem ressourcer og jeres arbejdsopgaver. Husk at følge op på problemstillingen i jeres MED udvalg, når budgettet foreligger. Se på sammenhængen mellem arbejdsmiljø og vikardækning. Arbejdsmiljøet bliver forringet og stressniveauet stiger, hvis der gennemgående mangler vikarer ved sygefravær. Det er en god idé at bruge jeres sidste APV eller trivselsmåling, 20\n21 når I drøfter sagen i MED. Særligt hvis den viser, at der allerede er et forhøjet stressniveau på den afdeling, der ikke får vikardækning. Se på sammenhængen mellem kvalitet og vikardækning. Mangel på vikardækning ved sygefravær giver en dårligere udførsel af arbejdet. Det forringer patientsikkerheden. Brug jeres målsætninger for kvalitet i forhold til patienterne, så I kan påpege, at afdelingen ikke kan leve op til egne målsætninger om kvalitet og patientsikkerhed, når afdelingen konsekvent er undernormeret ved sygefravær. Læs mere FTF-undersøgelse om vikardækning 21\n22 C.4. Ansatte på særlige vilkår Der er primært 2 typer ansættelser på særlige vilkår: Ledige som kommer i såkaldt virksomhedspraktik, eller ledige der ansættes i løntilskudsjob. Antallet af ekstraordinært ansatte på de regionale arbejdspladser er steget de seneste år. Det skyldes især den høje ledighed, og at de kommunale jobcentre i højere grad har fået øje på de regionale arbejdspladser som mål for oprettelse af flere pladser til aktivering af ledige. Lovgivningen sikrer medarbejderindflydelse. TR for det område hvor ansættelserne skal ske, skal inddrages inden aktiveringen starter. TR skal høres og endelig godkende den påtænkte aktivering, for at sikre kravet om merbeskæftigelse er opfyldt, at forholdet mellem antallet af ansatte på særlige og på almindelige vilkår er opfyldt (1 ansat på særlige vilkår for hver 5 almindeligt ansatte). Og for at sikre at medarbejderne er blevet hørt og er indforstået med den påtænkte aktivering. Et løntilskudsforløb skal være positivt og konstruktivt for den ledige og for arbejdsstedet, og må ikke misbruges til at opretholde normeringen i stedet for at have medarbejdere ansat i ordinære stillinger. Vi skal væk fra situationer, hvor et område først bliver nedprioriteret og derefter opprioriteret ved at ansætte i ekstraordinære stillinger til opgaver, der tidligere er blevet løst af fastansatte. Løntilskudsordninger misbruges desværre en del steder. Ansatte i løntilskudsjob udfører det man kalder normalt og ordinært arbejde, og det er et klart brud på lovgivningen. Nedskæringerne i det ordinære personale får desværre nogle ledere til at tænke lidt for kreativt og ansætte personale i løntilskudsjob til ordinært arbejde. Det er ledelse og medarbejdere, der sammen skal sikre at ansatte i løntilskud ikke misbruges ved at udføre arbejde, der ellers skulle have været løst af en medarbejder på almindelige overenskomstvilkår. Hvis I har svært ved at trænge igennem overfor den lokale leder, kan I bruge loven om en aktiv beskæftigelsesindsats. Der står direkte, at evt. uenighed løses gennem en faglig voldgift mellem den faglige organisation, der dækker det pågældende fagområde, hvor løntilskudsjobbet oprettes, og Regionens HR-afdeling. Vi anbefaler, at I aftaler principper med ledelsen, som sikrer, at TR eller den relevant FTR inddrages før arbejdspladserne opretter virksomhedspraktik eller løntilskudsjob. I bør også sikre, at de sædvanlige personalepolitiske regler også dækker gruppen af ekstraordinært ansatte. Det kan I sikre gennem sygehusmed eller HovedMED. HovedMED skal desuden have en årlig drøftelse om ansættelse på særlige vilkår. Du kan læse mere i Rammeaftalen om det sociale kapitel. Problemstillingen er ikke direkte relateret til budgetdrøftelserne, men hvis ledelsen misbruger løntilskudsordningen, kan det være tegn på, at midlerne ikke står mål med de opgaver, arbejdspladsen skal udføre. Og så giver det (også) mening at drøfte det i forhold til budgettet. 22\n23 Anbefalinger og opmærksomhedspunkter Når man ansætter på særlige vilkår, skal der altid være et formål med aktiveringsforløbet. Ansatte i løntilskudsjob må ikke erstatte ansatte på almindelige vilkår. Hvis det sker, er det et anliggende både for de relevante faglige organisationer, TR og for MEDudvalgene. De bør i den sammenhæng drøfte den generelle økonomi og sammenhæng mellem opgaver og ressourcer på jeres område. Hvis I har svært ved at trænge igennem overfor den lokale leder, så tag det op i sygehusmed, hovedmed eller overfor relevante faglige afdelinger. Læs mere Løntilskudsjob og virksomhedspraktik - En håndbog for tillidsrepræsentanter, FOA 2011 Ansatte på særlige vilkår. Vejledning til Tillidsrepræsentanter, OAO\n24 C.5. Jobrotation på det regionale område Med et rotationsprojekt kan I igangsætte efteruddannelse og kompetenceudvikling for det almindelige personale samtidig med, at kvalificerede ledige sikres arbejde som vikar og eventuelt efterfølgende kan tilbydes et arbejde på almindelige vilkår. Hele eller i hvert fald store dele af økonomien bliver finansieret af offentlige tilskud. Kort fortalt bliver medarbejdere på uddannelse afløst af vikarer, som i høj grad betales af de offentlige tilskudsordninger. Offentlige tilskud gennem rotationspuljemidler kan på den måde være en vej til at finansiere efteruddannelse og kompetenceudvikling for personalet. Det kan være en fordel for alle parter i en tid, hvor regionerne afsætter få penge til efteruddannelse og kompetenceudvikling. Hvis I vil vide mere om ordningerne og økonomien til dem, så kontakt din faglige organisation. Eksempler på rotations- og løntilskudsprojekter: FOA og Region Hovedstaden har sammen besluttet at gennemføre et uddannelsesprojekt, hvor det faste uuddannede rengøringspersonale gennemfører en 1-årig uddannelse til serviceassistenter. Ledige indgår som rotationsvikarer efter de har fået den nødvendige introduktion. De får erfaring med servicejob på hospitalerne og evt. mulighed for fastansættelse og uddannelse. På grund af den store ledighed har flere somatiske afdelinger i regionerne kørt løntilskudsprojekter for nyuddannede sygeplejersker. Efter de er færdige med deres uddannelse, har de fået indføring til et somatisk speciale. Det har givet dem praktisk erfaring, mens de var jobsøgende. Dansk Sygeplejeråd, Kreds Midtjylland og Psykiatri og Social, Region Midtjylland har i fællesskab tilrettelagt et jobrotationsprojekt med løntilskud. Her skal 60 kliniske sygeplejersker på efteruddannelse i forløb á 15 ugers varighed, og 35 ledige sygeplejersker skal fungere som vikarer. For de ledige nyuddannede sygeplejersker er der et trainee-forløb med uddannelse og virksomhedspraktik i 8 uger. Derefter bliver de ansat på ordinære vilkår i 15 uger. 20 sygeplejersker fra Aarhus universitetshospital og 20 fra Aarhus kommune skal på efteruddannelse i 14 uger. 20 ledige sygeplejersker skal fungere som vikar begge steder, første i 14 uger med løntilskud og derefter i 14 uger på ordinære vilkår. De har også mulighed for at blive ansat som sommerferievikar. At bruge løntilskudsansatte som jobrotationsvikar kan ikke generelt anbefales. Men det vil være relevant blandt faggrupper, hvor ledigheden er høj f.eks. nyuddannede sygeplejersker og pædagoger. Her vil et tilbud om at blive jobrotationsvikar indenfor de relevante regionale arbejdspladser være et bedre tilbud med bedre jobsigte end blot et almindeligt jobrotationsforløb. For faggrupper med kortere erhvervsuddannelser som SOSU og pædagogiske assistenter vil det være bedre at benytte den særlige jobrotationsydelse. Her ansættes jobrotationsvikaren på fuldt normale overenskomstmæssige vilkår, men uden ret til genoptjening af dagpenge. Vikarperioden forlænger dog den lediges periode med ret til dagpenge. 24\n25 Anbefalinger og opmærksomhedspunkter I kan sætte fokus på efteruddannelse og kompetenceudvikling for det eksisterende personale gennem jobrotationsprojekter. Hvis I har svært ved at trænge igennem overfor den lokale leder, så tag det op i sygehusmed eller HovedMED. Alternativt kan den faglige organisation forsøge at lave en aftale med regionen om målrettede efteruddannelsesprojekter med aktiv anvendelse af jobrotationsmodellen. 25\n26 C.6. Nyttig og anvendelig dokumentation Dokumentation, retningslinjer og registrering er en nødvendig og uomgængelig del af at sikre en høj kvalitet i den pleje og behandling, som ydes i sundhedsvæsenet. Vi skal kunne tilbyde patienterne den samme behandling af samme, høje kvalitet hver gang, og derfor er der behov for at følge nogle retningslinjer. Unødig registrering og bureaukrati tager derimod tid og ressourcer fra kerneopgaven. For at det skal give mening for både patienter og personale, så er det vigtigt, at vi ikke har mere dokumentation end nødvendigt. Den rette dokumentation og registrering øger kvaliteten, mens det modsatte sænker arbejdsglæden og fjerner motivationen til overhovedet at dokumentere noget. En grundig gennemgang og nedjustering af kravene til dokumentation og registrering kan frigive ressourcer for eksempel til at sikre mere personale til den direkte patientkontakt. Men det er ikke kun relevant at se på mængden af dokumentation og registrering. Gode dokumentationssystemer og netværk er også afgørende. Der går megen tid fra patienterne på grund af langsomme og ustabile systemer, og systemer der ikke taler sammen, og derfor giver anledning til dobbeltdokumentation. Dårlige systemer og ustabile netværk bliver i den sidste ende ofte valgt fra. Overflødig dokumentation? En undersøgelse fra 2011 blandt ca DSR-medlemmer har vist, at sygeplejerskerne på hospitalerne opfatter knap en tredjedel af den daglige dokumentation som unødvendig. En stor del svarer, at de oplever at skulle dokumentere det samme i flere forskellige skemaer og systemer. Samtidig siger FTF erne i den offentlige sektor, at de bruger ca. 60 mio. timer årligt på dokumentation og kontrol, og i en helt ny undersøgelse blandt FTF ere svarer næsten hver tredje, at bureaukrati forhindrer eller forstyrrer arbejdet med kerneopgaverne. Er det nødvendigt at inddrage medarbejderne? I en panelundersøgelse fra 2010 blandt ca offentligt ansatte FTF ere viste det sig, at kun en tredjedel havde været inddraget i udvælgelsen af dokumentationsformer. De havde til gengæld en betydelig mere positiv vurdering af effekterne af dokumentationen end de, der ikke havde været inddraget. F.eks. vurderede 77 % af de, der ofte har været inddraget i dokumentation, at det er med til at udvikle fagområdet, mens det samme kun gjorde sig gældende for 42 % af de, der sjældent har været inddraget i dokumentation. Hvordan skal vi dokumentere og registrere? Selvom en stor del af dokumentationen i sundhedsvæsenet i dag foregår digitalt, er der fortsat mange steder, hvor man anvender f.eks. papirjournaler eller har oplysninger både på papir og digitalt. Det skaber ofte forvirring og unødige arbejdsgange for personalet, der gør det vanskeligere at dele og viderebringe information, og det kan føre til fejl, som påvirker patienterne. EPJ er indført eller er under indførelse i alle regioner, men i mange år har man arbejdet på 26\n27 en fælles elektroniske patientjournal (EPJ), som skal benyttes af ansatte i alle regioner. Det er blevet forsinket mange gange, og det er uklart, hvilken løsning man ender med. Der er mange fordele ved digitale løsninger bl.a. at informationen er tilgængelig for flere personer, og eventuelt for både sundhedspersonale og patienter, uafhængigt af hvor man befinder sig. Derudover er der elektroniske muligheder for, at oplysninger indtastet et sted kan deles mellem flere forskellige systemer, så man kan spare arbejdsgange. På den anden side stiller digitaliseringen krav om adgangen til velfungerende IT-udstyr, og det stiller krav til personalets IT-kompetencer. Anbefalinger og opmærksomhedspunkter Spørg til indførelsen af digitale løsninger. Det er f.eks. relevant at se en tidsplan for indførelsen og udrulning af EPJ, hvis det ikke allerede er taget i brug. Derudover er det relevant at se på krav til IT-løsninger. Er de nye IT-løsninger kompatible med de øvrige systemer, der anvendes, er der behov for opdateringer etc.? Indførelsen af digitale løsninger stiller krav til opdateret udstyr. Er der tilstrækkeligt med pc er, til at den digitale løsning reelt bliver arbejdstidsbesparende, og er IT-udstyret tilstrækkeligt velfungerende, og er der planlagt gode IT-arbejdspladser? Samtidig betyder indførelsen af ny dokumentation og teknologiske løsninger, at der særligt i starten er et ekstra arbejdspres og behov for efter- og videreuddannelse. Det bør MED drøfte, også inden den nye teknologi indføres. Hvad kan vi gøre lokalt? Krav til dokumentation og registrering kommer fra forskellige niveauer både nationalt, regionalt og mere lokalt. Derfor er der behov for en tæt dialog mellem MED på de forskellige niveauer, så f.eks. HovedMED bliver opmærksomme på, hvis dokumentationen lokalt opleves som et problem. Udfordringsretten, hvor lokale institutioner kan udfordre krav og regler fra enten regionen eller fra staten, kan bruges til at rejse en diskussion om, hvilke regler der bliver anvendt. Hvis udfordringsretten skal anvendes fornuftigt, kræver det at medarbejderne bliver inddraget på alle niveauer såvel i forslag til ændringer, som i drøftelse af forslagene centralt. Mange udfordringer er rettet mod lokale regler, hvor det er op til regionen selv at afgøre, om man ønsker at ændre dem. Tilsvarende kan der være behov for central opbakning, hvis de statslige regler skal kunne ændres. Der kan også være behov for at drøfte, hvilke behov man lokalt har for dokumentation og registrering, for at sikre kvalitet i den daglige drift og udviklingen af opgaverne. Det må også drøftes i MED for at sikre involvering af alle medarbejdergrupper. Anbefalinger Nye eller ændrede krav til dokumentation og registrering drøftes i MED. Formålet med drøftelserne skal være at få klarlagt behovet for den konkrete dokumentation og registrering. MED skal være bekendt med - og anvende - Udfordringsretten, som giver mulighed for at man lokalt udfordrer centrale regler og lovgivning fra både region og fra staten. 27


Digitalt: Sådan sikres en god flytning til livets sidste adresse. Få r – Kristeligt Dagblad Læserklub\nForside Læsermøder Digitalt: Sådan sikres en god flytning til livets sidste adresse. Få råd til overgangen til plejehjem\nDigitalt: Sådan sikres en god flytning til livets sidste adresse. Få råd til overgangen til plejehjem\nBeboerne kommer der af nød og ofte lidt modvilligt, men hvordan er tilværelsen egentlig på det, der for 2 ud af 10 danskere bliver livets sidste adresse? Og hvordan skabes der bedre rammer for de ældre, for hvem plejecentret er en nødvendighed?\nHvem: kulturforandringskonsulent Vibeke Drevsen Bach og fhv. politimester Jørn Bro. Vært er journalist Benedikte C. Rasmussen.\nHvornår: onsdag den 2. februar kl. 16.00-17.00\nFoto (Vibeke Drevsen Bach): Martin Taulow\nKristeligt Dagblads læsere inviteres til digitalt læsermøde om tilværelsen på de danske plejehjem – og vejen dertil – med plejehjemsbeboer og tidligere politimester Jørn Bro og Vibeke Drevsen Bach, der i 18 år har arbejdet med kulturforandring på social- og sundhedsområdet. Begge interviewes af Benedikte C. Rasmussen, der er en af journalisterne bag serien ”Livets sidste adresse”, som blev bragt i Kristeligt Dagblad.\nLæs hele serien ved at klikke her\nOfte kan vejen fra eget hjem til plejehjem være svær, bøvlet og for nogles vedkommende trække lange spor af mistrivsel. Sådan blev det ikke for tidligere politimester Jørn Bro.\nHan flyttede på plejehjem, inden han egentlig selv havde behov for at bo der, og stod det til ham, skulle langt flere have mulighed for det samme. Jørn Bro vil på læsermødet fortælle om sin egen tilværelse på Plejecenter Porsbakken i Smørum, og så vil han sætte ord på, hvorfor han ikke synes, det er plejehjemmene, den er gal med – men derimod vores forventninger til, hvad de skal kunne.\nPå læsermødet vil Vibeke Drevsen Bach samtidig dele ud af de erfaringer, hun har samlet gennem års arbejde med menneskelig udvikling på de danske plejecentre. Selv rejser hun rundt i landet for blandt andet at uddanne personale og ledere.\nHun vil blandt andet sætte ord på det, hun oplever som de største forhindringer for god trivsel på de danske plejecentre. Og hun vil give sine bedste råd til, hvordan en smertefuld vej fra eget hjem til plejehjem bedst kan forhindres.