Sexpiger - Massage og Escort Tantra massage - Massage Escort side Erotisk tantra-inspireret Massage mand-mand B2B massage med Søde thaipiger i Vanløse. Wonderful Maria mulat, kastrup Wonderful Maria mulat, kastrup. Escort og massage i Fredericia er meget efterspurgt. Ny Thai pige Fredericia, 30 min body til afslutning med hånd. Massage med svensk afslutning - Massage afslutning, erotic Erotisk tantra massage : Erotisk massage i århus, massage Gratis annoncer for sex, massage og escort - Annoncelight Du er nøgen under große natur brüste sextreffen bonn massagen, og hele massagen afsluttes med lingam (penis) massage til mænd eller udvendig Yoni massage til n kun hvis det ønskes. Det er helt naturligt hvis du under massagen bliver erotisk opstemt, og hvis du slapper nok af under massagen kan man være heldig at opleve en orgasme. Fyr/fyr København: jeg. Jeg giver dig en lækker blid og intens. Massage til mænd af mænd kropsmassage med afslutning. Mulat, escort : Gay sex massage ålborg, søster bondage big butts threesome At behage hende på aftenen jeg. Massage, svensk Afslutning Volstrup Sma Pikke Danske Sex Cams Bøsse moden erotik gratis dansk porno video - Gay Chat Frække Sex Lesbiske Kvinder Lesbisk. Erotisk tantra massage escort massage vejle massage vibrator adult massage center body to body erotic massage massage mfm lesbian massage full movie long massage sex videos. Jeg har en stor pik til gensidig fornøjelse, og er selvfølgelig åben overfor at høre dine fantasier! Salg af medicin og krænkelse af andre personer. Som selvstændig escortpige eller som udbyder af escortservice eller erotisk massage, så er det nemt, billigt og hurtigt at oprette en annonce på Annoncelight. Være annoncer om gangbangs, swingerklubber, sexnoveller, sexdatingsites eller noget helt andet. Ligeledes thai herning intim massage hernin kan man slå søgeannoncer op, hvis man har særlige krav til de escortpiger eller mænd, som man leder efter. Mine Tjenester er Erotisk Fuld kropsmassage (Med Massage olie Sensuel Massage, Shiatsu Massage, slikker, mundtlig, Oral, 69 position, Prostata Massage, Tantra Massage. Dominans, logit_Lyngby, mand, selskabsfyr med humor og et glimt i øjet.\nStorebabse mulat amanda - Massage Escort side\nDet er gratis at slå annoncer op på Annoncelight, og alle annoncer accepteres, så længe de har karakter af at omhandle escort, massage, sex eller har karakter af erotisk indhold det kan.eks. Jeg er extrem vel byget og muskoløs og har ikke. Køre kun ud til seriøse henvendelser. Områder: Hele Sjælland Services: Escort Massage Dominans Mads erotisk massage til mænd mulat escort Massør vejle Mand Trænger du til et puste rum med max forkælelse, afslapning og velvære, så er min professionelle intim-massage lige dig. Områder: Hele Sjælland, services:.\nLidt om mig, 175 høj 80 kg 25 år Atletisk bygning. Touching will have wide ra Områder: København Services: Escort Massage hotte Profiler Kruså Doris Smuk. Derfor er Annoncelight den foretrukne annonceplatform for langt de fleste selvstændige escortpiger og mænd, samt for escort og massageklinikker. I weekenden har vi ikke bemanding på support, så her må du væbne dig med tålmodighed.\nOmråder: Hele Sjælland Services: Escort-Fyren Mand Dansk ungdommeligt udseende fyr på 30 tilbyder sex og massage til kvinder i alle aldre. Dominans, peter 20cm, mand, m/M Super sød og fræk ung mand tilbyder escort og massage. Vi prøver at skabe et nemt og hurtigt overblik over de sex, escort- og massagemuligheder, der er i dit lokalområde. Skriv til mig og få et dejligt uforpligtende tilbud :-).\nVi samarbejder med politiet i alle de sager, der omhandler ulovligheder som.eks. Hos mig skal du bare nyde og lade mig klare ærterne For når du er sammen med mig er det dig der er i fokus, og skal have den bedste forkælelse. Har du spørgsmål, ønsker til tjenester eller andet, er du velkommen til at sende mig en SMS. Konceptet er klart: én annonce per dag og alle annoncer arkiveres klokken 00:00. ) Ring Områder: Hele Jylland Hele Sjælland Fyn Services: MassageEscort københavn Sjælland Mand Jeg er en 24 år gammel mand massage escort med attraktiv, sensationel, smuk og naturlig charme.\nErotisk, tantra hund bekræfter, hvad de ansatte. Tantramassage til Mænd, tantramassage til mænd er en meget sanselig body-to-body. Homoseksuel escort vojens erotisk massage til herrer.\nPå den måde ved vores besøgende, at alle annoncer på forsiden er dugfriske, men man kan selvfølgelig søge igennem alle ældre sexannoncer også. Jeg har et sted vi kan mødes hvis du ikke ønsker det skal foregå hos dig.\nKøbenhavn, Odense, Aalborg, Esbjerg, Horsens, Randers, Herning eller, vejle, så kan du finde dine lokale escortpiger og lokale massageklinikker på Annoncelight, ligesom du med stor sandsynlighed kan finde inspiration til dit sexliv. Måske starte ud med en lækker fræk intimmassage, som så måske kunne. Stor lækker pik, til gensidig fornøjelse.\nHomo Massage Escort Holbæk, danske Herrer Webcam Slut nøgne kvinder og mænd. Hvordan kan spises i hans bror i din dato et romantisk musik fredsgårde mand. Escort gratis hjemmelavet kendis porno danske amatør porno nøgne.\nMassage service in Copenhagen and Sjælland area Oil massage it's real pleasure: my fingers will explore each part of your body, to stroke, to glide, to grip and to push. Vil du købe bannerplads på vores side, så har vi mange forskellige muligheder.\nStorebabse mulat amanda Massage og Escort side :Tilbuld: Dansksuperfransk: 400,- Amanda 28år mulatfrække nystarted på privat i Kastrup. Super lække XL krop, glat barberet jomfru mis, D-skåls naturlig bryster, Altid klar til opfylder din fantasi.Ægte kæresteoplevelse. Escort og Massage (455) København (174) Midtjylland (110) Nordjylland (30) Øvrige Sjælland (48). Tilbyder oliemassage samt blid sex til mænd under 50 privat og diskret hos mig.\nErotisk massage til mænd mulat escort - Mand tilbyder Arkiv\nAnnoncelight forbeholder sig retten til at slette alle annoncer, der opfordrer til ulovligheder eller som er injurierende eller krænkende overfor navngivne personer. Ring eller skriv for at aftale nærmer. Uanset om du erotisk massage til mænd mulat escort kommer fra.


Indefodbold: VB endte denne gang som statist | Fodbold | frdb.dk\nIndefodbold: VB endte denne gang som statist\nPubliceret 12. januar 2019 kl. 09:22\nLucas From hørte til blandt de bedste hos VB ved indendørsturneringen KMD Cup, og offensiv-spilleren, som i foråret spiller på en lejeaftale hos Middelfart, scorede to gange undervejs i turneringen. Foto: Bo Amstrup/Ritzau Scanpix\nKun et par stykker fra VB's førsteholdstrup kom i aktion ved årets store indendørs-turneringen, som foregik i Aahurs og fik AaB som vinder.\nAarhus: Vejle Boldklub måtte tage til takke med rollen som statist ud i kunsten indendørsfodbold.\nFredag aften spillede vejlenserne med ved året store indendørsturnering KMD Cup, og de endte sidst blandt de hold.\nDermed formåede VB ikke at gentage bedriften fra 2015, da klubben vandt det uofficielle danske mesterskab i indendørsfodbold, turneringen AL Cup. Turneringen havde på det tidspunkt status af det uofficielle danske mesterskab i indefodbold, men den status har KMD Cup nu overtaget.\nDet et lidt en tilsnigelse at nævne turneringen i samme sætning som et mesterskab, da der er tale om en invitations-turnering. Turneringen er en årlig tilbagevendende begivenhed, som i fællesskab arrangeres af AGF, Brøndby, OB og AaB, og denne gang valgte de at invitere VB med.\nVB spillede fire kampe ved indendørs-turneringen KMD Cup:VB-AGF 1-2* (1-1)Mål for VB: Christian Kudsk.\nAaB-VB 6-2Mål for VB: Lucas From og Rami Ayman.\nVB-OB 3-2* (2-2)Mål for VB: Lucas From og Rami Ayman.\nVB-Brøndby 1-4Mål for VB: Christian Kudsk.* Kampene blev afgjort på straffespark. Resultatet i ordinær spilletid står i parentes.\nHoldene mødtes alle mod alle, og de to bedst spillede finale. Den vandt AaB med 4-2 over Brøndby.\nSom håndbold på Balkan\nVærtskabet går på skift, og i 2019 stod AGF med opgaven og lagde turnering i Ceres Arena.\nDet var tale om et glimrende arrangement med en stemning, som næppe ses bedre under tag i Danmark. Heller ikke ved den igangværende VM-slutrunde i håndbold.\nFangrupperingerne skabte en fremragende ramme om kampene, og i perioder lignede og lød det, som foregik i Aarhus, noget, der normalt kun ses til håndboldkampe på Balkan.\nSpecielt Brøndby-folkene og værternes flere tusinde supporteres gik til den verbalt, og der var taget højde for, at de ikke nødvendigvis ville nøjes med det verbale. Uden for Ceres Arena befandt sig masser af kampklædte betjente, mens et stort kontrollør-korps stod for at holde orden inde i hallen.\nDet lykkedes, og det meste foregik i nogenlunde god ro og orden, hvis der lige ses bort fra de irriterende pauser forårsaget af folk, som kastede øl ind på banen, og par kastede sæder fra frustrerede Brøndby-fans efter finalenederlaget til AaB.\nKom ind og skød et straffe\nMed en måned til forårspremieren i Superligaen skånede klubberne hovedparten af de normale førsteholdsspillere.\nVB stillede med fire fra førsteholdstruppen i form af Arbnor Mucolli, Wang Zhenao og målmanden Gianluca Zanette, og forberedelserne var det så som så med.\n- Vi trænede ikke indendørs op til turneringen, men vi brugte da lidt tid på at snakke om, hvordan vi skulle gribe det an og lidt om reglerne, sagde Arbnor Mucolli efter turneringen.\nHan tilbragte langt hovedparten af tiden på den forkerte side af banderne, da han kun kom i aktion en enkelt gang. Han kom på gulvet, da der skulle sparkes straffespark for at finde en vinder af VB's kamp mod OB. Arbnor Mucolli scorede, og VB vandt straffesparkskonkurrencen.\n- Det var vel for at skyde straffe, jeg var med, sagde han efter stævnet med et grin.\n- Jeg trænede to gange tidligere på dagen, så det var nok bedst, jeg ikke spillede, fortsatte han.\nLysten manglede imidlertid ikke.\n- Slet ikke. Jeg ville vildt gerne have spillet. Der var en fantastisk stemning, og så er det sjovt at spille indendørs fodbold, sagde han.\nMen søndag drager VB på træningslejr i Tyrkiet og tirsdag tages der fat på rækken af testkampe, så træner Adolfo Sormani prioriterede dét langt højere end turneringen i Aarhus.\n- Det er også helt OK. Superligaen er meget vigtigere, sagde Arbnor Mucolli.


Langt Ned I Halsen I 1972 Citat Om Ægteskab / Store Pikke\nElin Fencl 16-03-2017 Bdsm analsex transsex bremen\nLangt ned i Halsen Deep Throat () blev en af verdens mest indtjenende og mest berømte pornofilm i pornoindustriens historie. og at tvinge en pige til abort, kommer han nok heller så langt med. .. Og der står jo ikke at Dorte har sagt at det er fordi han har gjort sin unge elskerinde .. Hvis nu han havde villet sit ægteskab, kunne han have indrømmet Men hvis en af rollerne bliver proppet ned i halsen på os - kaster vi den på et. »Det er ikke en overdrivelse at sige, at langt størstedelen af befolkningen vil tage afstand Kritikerne frembringer tit og ofte et citat fra USA's vicepræsident, Dick . De Æmner, man ikke tør berøre, men forsigtigt lader ligge dybt nede i Lasten, bliver »Tak for denne gang, jeg sender kærlighed til alle og forsvinder i et lille..\nOg jeg kunne mærke på ham, hvor lykkelig han blev, da hans kone skulle have tvillinger I sviklernes nederste del er malet en spinkel slyngtråd, der let varieret gentages nederst på ribbeforsiderne i skibets to fag. Se alle artikler T2 Trainspotting Kvinden Fra Brest Valerian And The\nKÆFT! Og i samme sekund ramte tordenkilen mig selv, for hvad havde jeg dog sagt? Et af de . Og altanen: man kunne stå der og se langt ned og langt væk. Der var malet . En tysk soldat viser man ikke kærlighed, men så meget ligegyldighed som muligt en del med ondt i halsen, og det fik jeg ogs¤ i marts. »Det er ikke en overdrivelse at sige, at langt størstedelen af befolkningen vil tage afstand Kritikerne frembringer tit og ofte et citat fra USA's vicepræsident, Dick . De Æmner, man ikke tør berøre, men forsigtigt lader ligge dybt nede i Lasten, bliver »Tak for denne gang, jeg sender kærlighed til alle og forsvinder i et lille. 10 Langt fra alle var derfor i den situation, at ægteskabet blev indgået på grund af . nede på gulvet eller sad på bordet og bandt løb [kurv], eller de sad alle sammen omkring bordet . eget liv overtrådte nogle grænser, fremgår af følgende citat fra et brev 41 Thyregod, C. A. Fortællinger i udvalg....\nVed ikke føtal tysk milf jeg ellers skal sige, det er svært at finde ord for sådan en omgang. Jeg tror selv på det jeg synger, ellers kunne jeg ikke lave det. Jeg havde en veninde som var forlovet med en provstesøn i 7 år og da de var gravide via microinseminering skete det en aften at der blev banket på døren. Politikere vil ændre regel, som skævvrider prisfesten på lejligheder i København Der bygges for mange store lejligheder og for få til Københavns mange singler. Jeg kunne ikke gøre det, og ved med mig selv, at stikpillerne ville flyve om ørerne af ham, hvis vi fortsatte samlivet. Her er nogle af "langt ned i halsen i 1972 citat om ægteskab" i alfabetisk orden. Atletik Dansk stortalent fik benhård VM-debut i London-kulden. Uanset hvad han har gjort er han jo stadig deres far. Hvis du piller en sten ud af rådhustårnet, søger kvinde semi kone det jo heller ikke noget, man sådan lige ser. Og selvfølgelig skal de vide besked - det er jo ikke små børn du har - hvis de ikke får besked fra dig, gør de ude i byen. Men der er det nok for sent For 3 år siden byggede vi vores drømmehus i træ og han mener at jeg skal blive her med børnene. Uden at skulle kunne tale på andres vegne er det min beskedne vurdering, at tiderne nok er skiftet en hel del, og sandt at sige er de fleste af actionscenerne efter min mening temmelig uappetitlige i dag. De underjordiske Søren Langberg: Den hvide Kristusskikkelse, med flagrende, hvidt lændeklæde, er ophængt på et sortmalet anker, hvorom snor sig en slange med et æble i gabet,63 symboler på syndefaldet og håbet om opstandelse ved Kristus.\nDet eneste jeg har bedt ham betale, er hesten. Det er kun hans ansvar.\nAt der ingen garantier er for at finde en anden er sagen uvedkommen. Jeg lærte virkelig meget af det, og så havde vi det alle tiders sjovt!\nHertil hører et kistebeslag fig.\nMed palominohoppen Kimberley Krystal - en rigtig dame! Også med stort A. Han høstede megen anerkendelse for denne, selvom det er tvivlsomt hvor meget den egentligt solgte. Internationalt Truslerne fyger mellem Nordkorea og USA: Det bedste sted er Danmark, når sommeren er her. I nord og syd er der relativt store vinduer, som er indsat på synets forlangende jfr.


Kommentar til Netværkschef fra 3 om IPv6: Vi har været hurtigere på beatet Mandag, 5. november 2018 - 9:45\nEn tvangsnationatialiser af det fysiknet kunne være en løsning Noget i stil med Banedanmark, bare Teledanmark ?? så ville vi nok have et telefonnet der ikke var blevet opgraderet siden 2. verdenskrig, og ISDN ville være hurtig hastighed\nKommentar til Netværkschef fra 3 om IPv6: Vi har været hurtigere på beatet Mandag, 5. november 2018 - 9:43\nRe: Bed venligst ISP'erne stoppe deres bullshit\nHvorfor acceptere V2 den sædvanlige begrundelse: "lav efterspørgsel", fra ISP'erne, i burde bore lidt mere i det argument. Det kræver jo af det ligger mere i det Hvad ville du sælge IPv6 på til den gennemsnitlige bruger ?\nKommentar til Danglish 1 Mandag, 5. november 2018 - 9:39\nSå for nyligt en tv serie hvor #livingrocks blev oversat til Levende Klipper , "Det er vidunderlige af være i live" var tættere på meningen, men det er sikkert ikke nemt af få ned på 2 danske ord\nKommentar til Se video: Sikkerhedsfejl i iOS giver adgang til kontaktinformation direkte fra låseskærmen på iPhone Fredag, 2. november 2018 - 13:04\nKommentar til Danglish 1 Fredag, 2. november 2018 - 13:01\nDer er mange eksempler som når folk Gerne vil være cement politiker der fortæller den internationale presse af de lige har fået menstruation og Lars Lykke der "did the banging with the hammer" under FN kliketopmødet Et andet eksempel er fra en Dansk film hvor en gerne vil holde kød med...\nKommentar til Helium-lækage på sygehus fik de ansattes Apple-enheder til at svigte Fredag, 2. november 2018 - 12:50\nRe: 90 m3 helium - et problem ?\n(Lidt som at køre en bil i havnen, motoren stopper og man konkluderer, at biller ikke kan tåle f.eks. regnvejr= :) Biler kan ikke tåle af udstødningerører er under vandlinien Når det regner kraftigt kan der komme vandpytter der er dybe nok til af udstødningerøret kommer under vand, altså kan m...\nKommentar til Danske internetudbydere er langt bagud med IPv6 Fredag, 2. november 2018 - 12:42\n"flere, end vi nogensinde får brug for." Jeg gætter på af man sagde det sammen da man gav alle universiteter i USA kæmpe klumper af IPv4 Adresser Fjernelse af NAT er kun en fordel hvis man skal køre en server, dem der skal det, skal nok få fat i en forbindelse der kan det, for andre vil...\nKommentar til DI om nyt forslag mod digitalt pirateri: Det går ikke at øge overvågningen Onsdag, 31. oktober 2018 - 19:54\nKommentar til Regeringsudvalg: Hvad med politiovervågning af private netforbindelser imod digitalt pirateri? Onsdag, 31. oktober 2018 - 19:38\nKommentar til Fejl i Sundhedsplatformen gav forkert udløbsdato på 1.400 patienters medicin Tirsdag, 30. oktober 2018 - 8:33\nRe: Vel også svært :-)\n“er det ikke til at få skovlen under de skyldige.” Det tror jeg aldrig sker, så jeg forslår at man istedet for bruger penge, tid og energi på at skifte systemet ud\nKommentar til Sundhedsplatformen printede forkerte pilledoser: Derfor gik det galt Mandag, 29. oktober 2018 - 12:11\nRe: Selvfølgelig er en popup en fornuftig løsning.\nOg så kan vi altid diskutere Sundhedsplatformens fejl og svagheder bagefter. Vi er allerede ved af diskutere Sundhedsplatformens fejl og svagheder, og det her er endnu en af en utroligt meget lang liste\nKommentar til Fejl i Sundhedsplatformen gav forkert udløbsdato på 1.400 patienters medicin Mandag, 29. oktober 2018 - 9:57\n"Der skal graves i hvordan man har valgt det system de har valgt." Rygtet siger af det skyldes af Formanden for Region Hovedstaden var sur på en anden region fordi de havde fået en sundheds dims som Regionen Hovedstaden gerne ville have og derfor ville hun ikke vælge deres system\nKommentar til Sundhedsplatformen printede forkerte pilledoser: Derfor gik det galt Mandag, 29. oktober 2018 - 9:46\n"fordi hun ikke har sat flueben ved, at hun vedkender sig, at den nyligt ændrede dosis er korrekt" Endnu en af de mange overflødige klik som man hørte meget om i starten, istedet for af lave en popop, hvorfor så ikke bare gå ud fra af lægen mener det hun skriver Det lyder som en Epics...\nKommentar til Forsker: Facebooks API-lukning stækker forskningen i fake news og trolls Torsdag, 25. oktober 2018 - 10:32\nMan kan ikke både blæse og spise Ananas\nnogen blev sur over af Facebook delte data, så de holdt op, nu er der nogle andre der er sure over af de er holdt op Man kan ikke gøre alle tilfredse\nKommentar til Millionbøder til Apple og Samsung for sløvende systemopdateringer Torsdag, 25. oktober 2018 - 10:29\nDet kan jeg i og for sig godt se fornuften i, dog mener jeg absolut at brugeren burdte give samtykke til dette i forbindelse med en opdatering eller lignende. De kunne jo skrive det i brugerbetingelserne, dem er der alligevel ikke nogen der læser


2.1 Folkebibliotekernes nuværende opgaver ifølge lovgivningen - PDF\n2.1 Folkebibliotekernes nuværende opgaver ifølge lovgivningen\nDownload "2.1 Folkebibliotekernes nuværende opgaver ifølge lovgivningen"\n1 Kapitel 2 Fremtidens bibliotek 2.0 Problemstilling Formålet med dette kapitel er med udgangspunkt i en oversigt over bibliotekernes nuværen de virksomhed at give et billede af de udviklingstendenser, der tegner sig, hvilke ønsker der kan være for bibliotekernes udvikling, og hvilke overvejelser dette giver udvalget anledning til. Det drejer sig i første række om at definere bibliotekernes opgaver, at identificere de problemer, der måtte være forbundet med deres løsning, og endelig at anvise mulige tiltag, der kan afhjælpe disse. Kapitlet er disponeret således: 2.1 Folkebibliotekernes nuværende opgaver ifølge lovgivningen 2.2 Bibliotekernes nuværende virksomhed Materialerne Folkebibliotekernes anvendelse af informationsteknologi Lånerne 2.3 Forventninger til fremtidens folkebibliotek Brugersynspunkter Biblioteksektorens opfattelse Udvalgets overvejelser og anbefalinger 2.4 Forskningsbibliotekerne Forskningsbibliotekernes opgaver Forskningsbibliotekernes virksomhed Forskningsbibliotekernes anvendelse af informationsteknologi Udviklingstendenser Udvalgets overvejelser og anbefalinger 2.1 Folkebibliotekernes nuværende opgaver ifølge lovgivningen Det retlige grundlag. Biblioteksloven Bibliotekslovgivningen indledtes i 1920 med lov nr. 160 af 5. marts om statsunderstøttede biblioteker. Loven er med jævne mellemrum op igennem århundredet revideret. I 1964 og igen i 1983 skete der gennemgribende revisioner. Det nuværende lovgrundlag for folkebibliotekerne er Lov om folkebiblioteker m.v. (Lov nr af 22. december 1993) og Kulturministeriets bekendtgørelse nr. 277 af 22. april\n2 I dette kapitel behandles lovens bestemmelser vedrørende folkebibliotekernes formål og materialevalg, herunder kommunernes forpligtelser. Bestemmelserne vedrørende den statslige støttefunktion for så vidt angår centralbibliotekerne og de øvrige statslige opgaver på folkebiblioteksområdet behandles i kapitel 3. De bestemmelser, der hjemler ret for bibliotekerne til i nærmere defineret omfang at opkræve afgifter og vederlag behandles i kapitel 5. Folkebibliotekernes formål og materialevalg Folkebibliotekernes formål er ifølge loven at fremme oplysning, uddannelse og kulturel aktivitet ved at stille bøger og andet egnet materiale til rådighed. Folkebibliotekerne skal endvidere formidle kommunal og statslig information og information om samfundsforhold i øvrigt. Folkebibliotekerne bør bestræbe sig på 1) at stille musikbærende og andre audiovisuelle materialer til rådighed 2) at stille edb-programmer og andre elektroniske materialer til rådighed 3) at etablere biblioteksbetjening af de børn og voksne, der er afskåret fra selv at komme på biblioteket, og 4) at tilpasse åbningstiderne til brugernes behov. Endelig fastslås det i 3. at folkebibliotekerens formål skal opfyldes gennem kvalitet, alsidighed og aktualitet i udvalget af de materialer, der stilles til rådighed. Ved udvælgelsen må alene disse kriterier, ikke de i materialet indeholdte religiøse, moralske eller politiske synspunkter, være afgørende. Formålsformuleringerne er ikke ændret i forhold til den tidligere lov fra 1985, men opfordringen til kommunerne om at bestræbe sig på at stille musikbærende materialer til rådighed, er blevet suppleret med edb-programmer og andre elektroniske materialer. Som noget nyt henstilles det også at tilpasse åbningstiderne til brugernes behov. For så vidt angår materialevalget er der ikke sket ændringer. I tiden inden lovforslaget blev fremsat, havde der imidlertid på baggrund af en undersøgelse foretaget af Statens Biblio tekstjeneste været en omfattende offentlig debat om kvaliteten af bibliotekernes indkøb. 5 Af undersøgelsen kunne man blandt andet drage følgende slutninger: at folkebibliotekerne inden for skønlitteraturen foretrækker kvalitet, når den er kombineret med popularitet, og at det går ud over den smalle kvalitetslitteratur at efterspørgslen sandsynligvis styrer bogvalget i højere grad end tidligere at der er et fælles mønster i folkebibliotekernes anskaffelser på de områder, der er undersøgt. 5 Biblioteket og den gode bog. Hvad styrer folkebibliotekernes anskaffelsespolitik? / Af Anne Lise Japsen. Gyldendal. København\n3 På denne baggrund har man i bemærkningerne til 3 anført, at der kunne være anledning til at skærpe biblioteksvæsenets opmærksomhed med hensyn til materialevalgskriterierne. I Bekendtgørelsen er der vedr. materialerne bestemt, at folkebibliotekernes materialesamling, under hensyn til virkeområdets karakter, skal omfatte dansk litteratur for børn og voksne, udenlandsk litteratur, aviser og tidsskrifter, en samling af opslagsværker og bibliografier samt musikalier (noder). Ifølge Bekendtgørelsens 3 skal folkebiblioteket ved henvendelse til centralbiblioteket eller andre offentlige biblioteker søge at skaffe lånere bogligt materiale, som det ikke selv ejer. Folkebiblioteket kan søge andet materiale fremskaffet. Fremskaffelse og returnering af materiale skal ske uden udgift for låneren. Spørgsmål, der ikke kan besvares ved hjælp af bibliotekets eget materiale, skal søges besvaret ved henvendelse eller henvisning til andre biblioteker. Lokale folkebiblioteker Enhver kommune er forpligtet til enten alene eller i fællesskab med andre kommuner at opretholde et folkebibliotek med afdelinger for såvel børn som voksne. En kommune kan dog indgå overenskomst med en anden kommune om hel eller delvis biblioteksbetjening. Et folkebiblioteks virkeområde er en kommune eller et biblioteksforbund omfattende to eller flere kommuner. Folkebibliotekerne skal dog stå til rådighed for enhver, der har bopæl i Danmark. Hvor særlige forhold gør sig gældende, kan kulturministeren tillade en begræns ning af denne forpligtelse. Dette er sket i Bekendtgørelsen. Det fastslås her, at som hovedregel skal materialer i bibliotekerne kunne hjemlånes. Den frie benyttelsesret omfatter imidlertid ikke hjemlån af bogsæt, audiovisuelle og elektroniske materialer, herunder cd-rom og billedkunst, medmindre kommunalbestyrelsen træffer anden beslutning. Hvad angår anskaffelse og benyttelse af materialerne gælder altså som obligatorisk, at folkebibliotekerne skal anskaffe bogligt materiale folkebibliotekerne på begæring skal søge at skaffe lånere bogligt materiale og lydbøger, som de ikke selv ejer fra andre biblioteker, og at lånerne som hovedregel kan hjemlåne materialerne. Derimod henstilles det at man bestræber sig på at anskaffe musikbærende og andre audiovisuelle materialer og edb-programmer og andre elektroniske materialer Man kan søge at skaffe sådanne materialer fra andre biblioteker, såfremt man ikke selv ejer dem, men man har altså ingen forpligtelse til det, og endelig 35\n4 har man ingen pligt til at stille disse materialer til rådighed for hjemlån eller interurbanlån, hvilket mange kommuner da heller ikke gør. Eksempelvis er det almindeligvis sådan, at man skal have bopæl i kommunen for at kunne hjemlåne musikbærende medier og videofilm. I øvrigt henstilles det, at folkebiblioteket opretter filialer, hvor virkeområdets størrelse og karakter gør det nødvendigt. Det tillades folkebiblioteket at oprette og drive afdelinger i virksomheder og institutioner inden for sit virkeområde eller at træffe aftale om biblioteksmæssigt samarbejde med sådanne. Udgiften til biblioteksbetjening af statslige, amtskommunale eller andre institutioner, der ikke henhører under kommunerne, afholdes af institutionerne. Folkebiblioteket samarbejder med kommunens skolebiblioteker. Dette indebærer, at skolebibliotekerne skal benytte de samme biblioteksfaglige standarder, som gælder for folkebiblioteksområdet med hensyn til fælles registrerings- og katalogiseringssystemer, og at skolebibliotekerne også vil kunne modtage tilskud fra udviklingspuljen. I øvrigt træffer kommunalbestyrelsen nærmere beslutning om samarbejdets form og indhold. Endelig bestemmes det, at Kulturministeren efter forhandling med Kommunernes Landsforening kan fastsætte nærmere bestemmelser om benyttelse af folkebibliotekernes materialer. 2.2 Bibliotekernes nuværende virksomhed Folkebibliotekerens økonomiske forhold behandles i kapitel 5. I øvrigt henvises til en mere dybtgående analyse af folkebibliotekernes økonomi i perioden , som Kommunernes Landsforening og Kulturministeriet i samarbejde med Biblioteksstyrelsen og Finansministeriet har foretaget af udviklingen på folkebiblioteksområdet i perioden. En rapport herom forventes udgivet i løbet af efteråret Materialerne Bøger Folkebibliotekernes virksomhed er i alt overvejende grad koncentreret om indkøb og udlån af bøger. Ud af en samlet materialebestand på 34 mio. enheder udgør, ifølge Biblioteksstatistikken for 1996, bøger 92% nemlig godt 31,3 mio. bd., og disse tegner sig for knapt 86% af alle udlån, nemlig godt 72 mio. i Allerede fra midten af 80 erne skete der et relativt fald i forbruget til materialer, et fald der forstærkedes i 90 erne. Dette fald i forbruget til materialer i forening med de forholdsvis store prisstigninger på bøger bevirkede, at bestanden blev reduceret med 2,9 mio. bind. Udlånet er faldet med godt 6 mio. i forhold til Faldet i udlånet har næsten været ubrudt siden midten af 80 erne og frem til Der er flere faktorer, der spiller ind som forklaring på dette forhold. Dels kan man begribeligvis ikke udlåne bøger, som man ikke har, dels spiller også ændrede fritidsvaner ind, herunder at der generelt bruges mindre tid til læsning. I 1996 var der en stigning i udlånet på 1,9%. Om dette indvarsler et vendepunkt, kan der af gode grunde ikke siges noget om endnu. 36\n5 Lydbøger Den næste større materialekategori udgøres af lydbøgerne, hvoraf der i 1996 fandtes enheder eller knapt 2% af den samlede materialebestand. De tegner sig for godt 2,7 mio. udlån eller 3,2%. Ifølge loven er bøger og lydbøger de to materialekategorier, som folkebibliotekerne er forpligtet til at indkøbe og stille til rådighed for hjemlån. Det kan derfor heller ikke undre, at de tilsammen dækker 94% af materialebestanden og 89% af udlånene. Musik Den næste kategori, som optræder i statistikken, er musik og»andre lydmaterialer«, der tilsammen udgør 5,5% af bestanden (1,9 mio. enheder). Det er op til den enkelte kommunal bestyrelse at beslutte, om biblioteket skal stille denne kategori materialer til rådighed. Statistikken giver ikke noget helt entydigt billede. Næsten alle biblioteker indberetter enten musik eller andre lydmaterialer, men i mange tilfælde er tallene så små, at det er vanskeligt at forestille sig nogen egentlig aktivitet på området. Et forsigtigt skøn vil være, at godt 200 kommuner stiller enten musik eller»andre lydmaterialer«til rådighed, i mange tilfælde dog kun for børn. Af udlånstallene kan man dog se, at det er populære materialer, idet de tegner sig for 9,6% af de samlede udlån. I perioden 1990 til 1996 har bestanden været ret stabil, med svagt faldende tendens, hvorimod udlånene er steget fra 5,7 mio. i 1990 til 8 mio. i Video Video og film er den i forhold til bestandens størrelse mest populære materialekategori. De udgør kun 0,2% af bestanden, nemlig enheder, men de udlåntes i gennemsnit 16 gange, hvorved de kom op på 1,1 mio. udlån i Video og film er ikke obligatoriske materialer. Også her er det vanskeligt at vurdere statistikken, idet 201 biblioteker rappor terer aktivitet på området, men i mange tilfælde med så små tal, at det er vanskeligt at skønne om aktivitetens karakter. Kun 137 biblioteker rapporterede i 1996 om mere end udlån. Der er knyttet særlige ophavsretlige begrænsninger til udlån af film og video, idet det kræver rettighedshavernes tilladelse. Hvor hurtig udviklingen har været i de sidste 7 år illustreres af omstående diagram 1. De her omtalte materialekategorier udgør 99,4% af folkebibliotekernes bestand og tegner sig for 99,3% af udlånene. De øvrige materialer, f.eks. grafiske blade og plakater, diasserier, andre billedmaterialer mv. kan spille en rolle i den lokale sammenhæng, men er marginale i statistikken. Bag disse gennemsnitstal for materialebestand skjuler der sig en stor spredning. De enkelte kommuner prioriterer biblioteksområdet meget forskelligt. Tallene viser en spredning fra 26 kr. pr. indbygger til 754 kr. pr. indbygger. En oversigt over forbruget pr. indbygger fremgår af omstående diagram 2: Naturligt nok følger udlånet også forbruget. Jf. diagram 3 over udlån fordelt på forbrug. 37\n6 Bestand og udlån af video og film i folkebibliotekerne 1960 til bestand udlån Udgift pr indbygger antal komm. 38\n7 Udlån pr. indbygger fordelt efter forbrug pr. indbygger udl. pr. indb. Umiddelbart ser det ud, som om der er en øvre grænse for, hvor mange penge man kan nyttiggøre. Hvor den grænse er, kan man dog ikke drage nogen slutning om af det foreliggende diagram, eftersom man ikke kan vide, hvad pengene er brugt til Folkebibliotekernes anvendelse af informationsteknologi Dette afsnit baserer sig på den nyeste oversigt over IT-anvendelsen i de danske biblioteker 6 udarbejdet af Gitte Larsen, Statens Bibliotekstjeneste, og på en endnu upubliceret opdatering fra marts Bibliotekssystemer Automatiseringen af biblioteksfunktionerne, online katalog, udlånskontrol m.v. startede i folkebibliotekerne for 10 år siden. Flertallet af folkebibliotekerne har dog først købt deres bibliotekssystemer inden for de sidste fem år. I perioden blev en stor del af bibliotekernes udviklingspulje reserveret til at fremme denne udvikling. Den grundlæggende automatisering af folkebibliotekerne er nu fuldført. Kun tre kommuner svarer, at de endnu ikke har automatiseret. Folkebibliotekerne har fortrinsvist købt systemer udviklet af danske edb-leverandører. 54 biblioteker oplyser, at de planlægger at skifte system inden for 1 til 3 år. Statens Bibliotekstjeneste har i 1996 og 1997 reserveret midler til at fremme etableringen af tilslutninger til Internet. 6 State-of-the-Art of Information Technologies in Danish Libraries / Rapport udarbejdet af Gitte Larsen. Copenhagen (Skrifter fra Statens Bibliotekstjeneste 13) 39\n8 Elektronisk dokumentbestilling Halvdelen af folkebibliotekerne, 124, benytter elektronisk dokumentbestilling, og 35 oplyser at mere end 75% af deres interurbanlån bestilles på den måde. Fællessystemet Danbib bruges af 112 biblioteker, hvoraf 22 også går ind i andre bibliotekers kataloger og bestiller materialet direkte hos det långivede bibliotek. Grunden hertil er, at man straks kan se, om materialet er ledigt eller udlånt. Hovedparten af bestillingerne, nemlig 20% af alle interurbanlån, kanaliseres dog via Danbib. Elektronisk dokumentforsendelse Elektronisk dokumentforsendelse sker normalt via telefax, og 180 folkebiblioteker oplyser, at de kan yde denne service. Online søgning On-line søgning i eksterne databaser er en service, der ydes af de fleste folkebiblioteker. Dog melder 23 biblioteker, at de ikke gør det. Normalt er det vederlagsfrit for brugeren. Et antal større biblioteker har særlige afdelinger for erhvervsservice, og online søgninger i forbindelse med erhvervservice skal der normalt betales for. De større biblioteker, herunder de fleste centralbiblioteker oplyser, at de har adgang til danske og udenlandske databaseværter. cd-rom Antallet af cd-rom produkter i folkebibliotekerne stiger hurtigt, men i marts 1997 var det stadig kun henved halvdelen af folkebibliotekerne, der stillede disse til rådighed for publikum. Grunden hertil er, at der kun har været et meget begrænset antal kvalitetsprodukter tilgængelige på dansk, og at de ikke altid har kunnet udlånes. I modsætning til forskningsbibliotekerne, hvor brug på stedet i mange tilfælde er fyldestgørende, er materiale, der ikke kan hjemlånes, kun af begrænset interesse for folkebibliotekerne. Internet Da undersøgelsens data blev opdateret i marts 1997 oplyste 144 folkebiblioteker, at de havde Internet adgang. Det er en fordobling siden udgangen af biblioteker gav også publikum adgang. 42 biblioteker havde oprettet hjemmesider, og 26 af dem havde etableret muligheden for direkte adgang til bibliotekets katalog Lånerne Ifølge Torben Fridbergs undersøgelse af biblioteksbenyttelsen 7 oplyste 62% af den voksne del af befolkningen i december 1993, at de kom på et folkebibliotek mindst én gang om året. 36% kommer mindst én gang om måneden og 7% hver uge. 38% svarede, at de aldrig kom på et folkebibliotek. Undersøgelsen afslører, at selv om materialebestanden og udlånet siden midten af 80 erne er stagneret og efter 1987 blevet reduceret, så er antallet af de hyppigt be- 7 Torben Fridberg: Kultur og Fritidsaktiviteter Socialforskningsinstituttet,\n9 søgende, dvs. de som kom hver uge eller en til to gange om måneden, steget. I 1987 udgjorde denne gruppe 33% og i 1993 var andelen steget til 36%. I denne undersøgelse var kvinderne hyppigere biblioteksbrugere (mindst en gang om måneden) end mænd, nemlig 43% mod 30% mænd. Fordelingen på de forskellige aldersgrupper fremgår af nedenstående diagram 4: 70 Andelen af mænd og kvinder i forskellige aldersgrupper, som kommer på folkebibliotekerne mindst én gang om måneden (Pct.) (Kilde: Fridberg) mænd kvinder Medens antallet af kvindelige hyppige biblioteksbenyttere gradvist falder med alderen, synes antallet af mandlige at være ganske stabilt igennem voksenlivet. Uddannelsessøgende er, ikke overraskende, de hyppigste biblioteksbenyttere, men dernæst synes uddannelsens længde at være den afgørende faktor, der påvirker biblioteksbenyttelsen, hvilket fremgår af nedenstående diagram 5: 41\n10 Benyttelse af folkebibliotek, fordelt efter uddannelse. (Kilde: Fridberg 1993) 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Grundskole Lærlinge- Kortvarig Anden fagl. Kortere Mellemlang Lang Studenter-/ u/erhv.udd. /Efg.udd. udd. udd. videreg. videreg. udd. videreg. udd. hf-eksamen udd. u/erhv.udd. 1 x om ugen 1-2 x om måneden mindre en 1 x pr. mdr. aldrig En tilsvarende sammenhæng, om end knapt så markant, ses at bestå mellem biblioteksbenyttelse og husstandens bruttoindkomst, hvilket fremgår af diagram 6. Benyttelse af folkebibliotek, fordelt efter husstandens bruttoindkomst, (Kilde: Fridberg 1993) 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% kr kr kr kr kr kr. 1 x om ugen 1-2 x om måneden mindre en 1 x pr. mdr. aldrig 42\n11 Ifølge undersøgelsen i 1993 kom ca. hver sjette på et andet folkebibliotek end det nærmeste eller på et folkebibliotek i en anden kommune. I den tilsvarende undersøgelse i 1987 var det ca. hver syvende. Begrundelserne fordelte sig således Andre folkebibl. i kommunen Folkebibl. i andre kommuner Der er flere bøger 35% 41% 23% 33% Man kan låne musik 6% 2% 8% 3% Bedre åbningstider 6% 1% 3% 2% Mine specielle ønsker opfyldes bedre der 28% 33% 26% 35% Det er i almindelighed bedre end det nærmeste 8% 7% 12% 3% Det ligger nær ved mit arbejde/ uddannelsessted 16% 13% 28% 18% Uoplyst 3% 5% I alt 99% 99% 100% 99% Begrundelserne»Der er flere bøger«og»mine specielle ønsker opfyldes bedre«har fået en markant større andel af svarene i 1993 end i Det er nærliggende at antage, at dette er et symptom på den stadigt ringere forsyning med nye bøger. I perioden 1882 til 1991 blev den årlige tilvækst nemlig reduceret fra 2,8 mio. bind til 1,9 mio. bind, dvs. med 31%. Efter 1991 stabiliseredes tallet på ca 2,1 mio. bind, således at reduktionen for hele perioden 1982 til 1995 er på 24%. Begrundelsen»Man kan låne musik«er faldet markant, selv om bibliotekernes bestand af musik i perioden stort set var uforandret. En netop offentliggjort brugerundersøgelse foretaget i Århus Kommune, 8 hvor man har undersøgt to forskellige brugergrupper, nemlig en gruppe personer under uddannelse og en gruppe besøgende på hovedbiblioteket og 4 filialer, viser følgende: 8 Forventninger til fremtidens folkebibliotek Brugerundersøgelse i Århus Kommune, PLS Consult, januar\n12 På spørgsmålet»hvordan bruger du typisk biblioteket?«faldt svarene således: Personer under Besøgende på de uddannelse 5 biblioteker Til at finde bestemte titler, som du på forhånd ved eksisterer 68% 73% Til at søge bredt om et emne 62% 55% Til at skaffe konkrete oplysninger 56% 50% Til at blive inspireret og gå rundt uden på forhånd at have planlagt, hvad du søger efter 41% 56% Til at møde mennesker 1% 3% Til at låne materialer til dine børn 8% 22% Andet 6% Ved ikke 2% 1% På spørgsmålet om»hvilke materialer på folkebiblioteket bruger/låner du?«fik man følgende svar: Personer under uddannelse Besøgende på de 5 biblioteker Fagbøger 83% 80% Skønlitteratur 68% 75% Musik (cd,plader,bånd) 41% 49% Håndbøger, leksika 23% 33% Tidsskrifter 21% 27% Pjecer/informationsmateriale 19% 26% Aviser 11% 25% Videoer 10% 22% Fotokopieringsmaskiner 12% 19% Internet 9% 10% cd-rom 7% 11% Lydbøger 5% 7% Studie/læsepladser 6% 6% Andet 5% 6% 44\n13 Fagbøgerne er de mest efterspurgte, dernæst skønlitteratur, men når biblioteket også har musik, kommer det altså ind på tredjepladsen. 2.3 Forventninger til fremtidens folkebibliotek Brugersynspunkter Den århusianske brugerundersøgelse belyser en række forhold om brugernes forventninger til fremtidens folkebibliotek. Brugerne vil være selvhjulpne Undersøgelsen dokumenterer, at brugerne i stort omfang vil og kan selv, når det drejer sig om at benytte bibliotekets tilbud. Brugerne benytter bibliotekets edb-søgesystem væsentligt mere end emneregisteret i bogform (77% mod 42%) Kun få mener, at det er vanskeligt at finde rundt på de respektive biblioteker. Her er hovedbiblioteket dog en undtagelse, idet over halvdelen af hovedbibliotekets brugere angiver, at det kan være svært at finde rundt. Langt hovedparten af brugerne foretrækker, at personalet giver hjælp til selvhjælp, altså hjælper brugeren igang, så man selv kan finde frem til materialet/informationen, fremfor at personalet yder direkte hjælp ved at finde materialerne frem (62% mod 28%). Næsten ingen savner mere hjælp fra personalet. (96% svarer nej på spørgsmålet). Selvbetjening Der er blandt brugerne en overvægt imod, at de i højere grad betjener sig selv når det gælder rutineprægede opgaver som f.eks. udnotering og aflevering af materialer, hvorimod der er en mere positiv holdning til selvbetjening på områder som informations- og litteratursøgning og til selv at hjemtage litteratur eller information til egen pc er. De uddannelsessøgende og brugerne på hovedbiblioteket er mest positive over for en øget grad af selvbetjening, medens der er væsentligt færre positivt indstillede brugere på de mindre lokalbiblioteker. Flere materialer Ønsket om indkøb af flere materialer er ganske markant også når det sættes i forhold til andre muligheder. Eksempelvis vil ikke færre end 71% af brugerne foretrække, at biblioteket indkøber flere materialer fremfor at holde længere åbent (18%). 73% vil foretrække, at biblioteket indkøber flere materialer fremfor at ansætte mere personale (12%). 45\n14 Brugerne kunne vælge mellem 13 materialekategorier, da de skulle give deres bud på, hvilke materialer biblioteket skulle have flere af. Der måtte kun markeres tre kategorier. Topscorerne var: faglitteratur (57%), skønlitteratur (53%), musik (36%), håndbøger og leksika (27%), Internet og databaser (24%) og cd-rom (23%). I bunden lå aviser (7%), lokalhistoriske materialer (7%) og lydbøger (6%). At det er i de yngre aldersklasser, at interessen for de nye medier er størst, og at det er blandt de uddannelsessøgende, at idéen om det virtuelle bibliotek fænger mest, er næppe overraskende. Åbningstider Hovedparten af brugerne ønsker ikke andre åbningstider (74%). Godt en fjerdedel angiver dog, at de godt kunne bruge andre åbningstider Kulturelle arrangementer Der er delte meninger om, hvorvidt biblioteket skal afholde kulturelle arrangementer. 46% mener ja, mens 32% mener nej. I givet fald skal vægten i sådanne arrangementer lægges på foredrag (71%) og udstillinger (48%), i langt mindre grad på film (23%), musik (15%) og teater (13%). Brugerne på de små lokalbiblioteker, der ligger langt fra Århus midtby, er generelt mere positive over for musik, film og teater. Brugernes udsagn må nok ses i lyset af, at der i en by som Århus er et forholdsvis stort udbud af kulturoplevelser, som bibliotekerne hverken kan eller skal konkurrere med. Brugerbetaling Hovedparten af brugerne (67%) synes, at det principielt er i orden, hvis folkebiblioteket indfører brugerbetaling for visse serviceydelser. 27% svarer nej. Brugerne synes, at det er i orden at opkræve betaling for at sende materialer med post (84% ja, 14% nej), og for udprintning/kopiering af information og dokumenter fra databaser mv. (75% ja, 17% nej). 46\n15 Det er ikke i orden at opkræve betaling for bibliotekarhjælp i forbindelse med større, komplicerede søgninger (21% ja, 71% nej). Brugerne er delte i spørgsmålet om der bør kunne opkræves betaling for brug af Internettet. I spørgsmålet om brugerbetaling synes brugernes grænse for det acceptable at følge den traditionelle grænse mellem kerneydelser og periferiydelser. Den traditionelle grænse mellem kerneydelser og periferiydelser er dog udtryk for en statisk betragtningmåde, som ikke tager højde for den teknologiske udvikling bibliotekerne undergår og de deraf følgende krav, der vil blive stillet fra brugerne. Eksempelvis er en ydelse som udprintning af information og dokumenter fra databaser uomgængelig, når bibliotekerne erstatter indkøb af bøger og tidsskrifter med adgang til databaser. At få materialer tilsendt eller fremskaffet særlig hurtigt, vil med de elektroniske muligheder, der snart vil stå til rådighed, næppe heller blive betragtet som særlige serviceydelser Biblioteksektorens opfattelse Der udkommer i disse år en hel del litteratur, hvor bibliotekarer og andre, der beskæftiger sig med sektoren, giver deres bud på, hvad fremtiden vil bringe. Vægtningen kan være noget forskellig, men hovedtendenserne er klare nok. Udvalget har bedt vicestadsbibliotekar Søren C. Hansen, Silkeborg Bibliotek, om konkret at beskrive, hvordan han forestiller sig Silkeborg Bibliotek om 10 år, idet udvalget forventer, at det billede, der tegnes, formentlig vil være typisk. Den efterfølgende beskrivelse af bibliotekernes forventede udvikling er et sammendrag af Søren C. Hansens rapport. 9 De to faktorer, som på afgørende måde påvirker bibliotekerne i de kommende år, vil være informationsteknologien og økonomien. Informationsteknologien vil være den altdominerende forandringsfaktor. Den anden væsentlige forandringsfaktor er den omkostningsklemmme, bibliotekerne befinder sig i. Bibliotekerne vil have vedvarende problemer med at finansiere et stærkt stigende omkostningsniveau til materialer og udstyr, samtidig med at de stilles over for konstante krav om budget- og personalereduktioner. Som følge heraf vil der være fokus på andre finansieringsformer og indtægtsmuligheder. 9 Søren C. Hansens rapport kan læses i sin helhed i bilagsbindet. 47\n16 Det elektroniske bibliotek Nogle af de vigtigste udviklingstendenser vil herefter være: fra orientering mod materialesamling til orientering mod brugeren fra traditionelle materialer til netbaserede materialer fra fremmøde til distanceadgang. Det lokale bibliotek, der nu har samlingerne som væsentligste aktiv, bliver knudepunkt i det virtuelle, elektroniske bibliotek. For at dette kan virkeliggøres, vil biblioteket etablere en hjemmeside, som giver elektronisk adgang til bibliotekets kataloger og til de netbaserede resurser, som biblioteket stiller til rådighed. I takt med at bibliotekernes kataloger forsynes med en web-brugergrænseflade, kan brugerne hjemmefra, via modem, forberede biblioteksbesøget, kontrollere om bestemte materialer er tilgængelige eller udlånte, afgive bestillinger og reserveringer og få bekræftelse fra biblioteket via elektronisk post. Som en særlig sevice vil låneren kunne få tilsendt materialerne, således at hele biblioteksbesøget kan afvikles»elektronisk«. Hvis materialet ikke haves lokalt, kan brugeren via det lokale biblioteks web-adgang foretage forespørgsler i andre bibliotekers kataloger og foretage bestillinger der, hvorved hele den nationale bogbestand i princippet vil kunne være umiddelbart tilgængelig for enhver låner. Bibliotekets kommunikation med lånerne vil i stigende grad ske elektronisk. Rykkerog reserveringsmeddelelser er eksempler på meddelelser, der med fordel kan distribueres elektronisk. Publikums egenbetjening vil øges. Lånerne vil i fremtiden selv notere udlån og aflevering, søge statusoplysninger og forny lån. Der vil blive udviklet kurser, der sigter imod i højere grad at gøre brugerne selvhjulpne. I takt med at bibliotekernes tilbud differentieres, og redskaberne bliver mere alsidige og komplicerede, må der ske en vedvarende uddannelse og opkvalificering af personale og brugere. For brugeres vedkommende især i brug af søgesystemer og Internettet. I kraft af løsningen af bibliotekets primære opgaver opnår personalet en kompetence, der vil kunne videreudvikles og afhængigt af de lokale forhold understøtte aktiviteter, der ligger uden for bibliotekets primære arbejdsopgaver. Eksempelvis at understøtte fjernundervisning, åben uddannelse og interaktiv undervisning med udstyr og relevante undervisningsprogrammer 48\n17 etablere computerværksted, der kan tilbyde kurser i mere avancerede edb-anvendelser og stille det nyeste udstyr og tilsvarende programmer til rådighed for brug på stedet udføre informationsteknologisk konsulentvirksomhed i forhold til lokale institutioner og foreninger, samt for det lokale erhvervsliv. En markedsføring som en egentlig konsulentvirksomhed vil ikke alene kunne skabe en indtægtsdækket virksomhed, men også bidrage til at profilere og professionalisere bibliotekets ydelser og styrke bibliotekets rolle som et lokalt resursecenter. Bibliotekets opgaver som videnscenter Biblioteket udfylder sin rolle som videnscenter ved at stille materialer, primært faglitteratur, til rådighed for oplysning og uddannelse. Uddannelsesinstitutionernes stigende brug af projektarbejde har medført, at de uddannelsessøgende i de senere år er strømmet til biblioteket for at søge litteratur til opgaveskrivning. De kommer fra næsten alle folkeskoleklasser, fra gymmnasiet og HF og fra mellemuddannelserne. Brugere af biblioteket som videnscenter omfatter også borgere, der ønsker selvudvikling og selvuddannelse. Faglitteratur er den absolut mest efterspurgte materialekategori. Livslang uddannelse og eget ansvar for egen læring indebærer en styrkelse af denne rolle. Netbaserede resurser bruges kun i begrænset omfang, men det forventes at stige med fremkomsten af flere dansksprogede resurser. som kulturcenter Biblioteket udfylder sin rolle som kulturcenter ved at give borgerne mulighed for kulturel og kunstnerisk oplevelse og udfoldelse. Det sker ved at stille materialer til rådighed, f.eks. skønlitteratur, musik og film i videoudgaver, og gennem arrangementer og udstillingsvirksomhed. Læsning af skønlitteratur og dermed udlånet heraf vil fortsat udvise en vigende tendens i forhold til forbruget af andre kulturprodukter som f.eks. film i videoudgaver, multimedieprodukter og computerspil, som bibliotekerne bør sikre sig kvalitetsprægede samlinger af. Udlånet af musik og andre lydprodukter, som f.eks. lydbøger, vil formentlig fortsætte en moderat stigning. Arrangements- og udstillingsvirksomheden må i alt væsentligt forventes at koncentrere sig om foredrag eller andre aktiviteter i tilknytning til de materialer, som bibliotekerne primært formidler, og om samfundsforhold af almen interesse. som informationscenter 49\n18 Rollen som informationscenter udfylder biblioteket ved at tilbyde referenceservice, erhvervsservice og samfundsinformation. Dette sker gennem læsesalen, hvor man har adgang til relevante opslagsværker, bibliografier o.l., og hvorfra man også kan få adgang til relevante kilder uden for biblioteket. Personligt fremmøde vil ikke være nødvendigt, og måske kun ske i undtagelsestilfælde. Det normale vil være, at brugeren kommunikerer med bibliotekets referenceservice pr. telefon, eller elektronisk. Denne service retter sig også imod det lokale erhvervsliv. I mange tilfælde består erhvervsservicen i at henvise til det relevante fageller forskningsbibliotek. sociale opgaver Biblioteket sørger for betjening af afstandshandicappede ved opsøgende virksomhed (»Bogen kommer«) og ved udbringning og afhentning af materiale på plejehjem, længevarende syge o.l. Omstillingssevne Informationsformidling kan blive bibliotekernes vækstområde og vil påvirke bibliotekarrollen. Udviklingen i informationsteknologien betyder, at en række nye opgaver kan identificeres. Nye opgaver som filtrering, kvalitetsvurdering og bearbejdning af information vil medvirke til at styrke rollen som informationsformidler. Mange bibliotekarer føler sig dog stadig først og fremmest som kulturformidlere, der har en pædagogisk opgave, hvis fremmeste mål er et få borgerne til at læse god litteratur. Indtil for 10 til 15 år siden havde folkebibliotekerne og Danmarks Radio en næsten monopollignende status, når borgernes behov for viden, oplysning, oplevelser og under holdning skulle imødekommes. Så kom TV2, satellitkanaler, videofilm, computere og nu også Internet. Folkebibliotekerne befinder sig i en ny og ikke af alle klart erkendt konkurrencesituation. At operere på markedslignende vilkår, hvor biblioteket vil være en af mange udbydere af information, oplevelser og underholdning, skal læres. Hvis folkebibliotekerne fortsat skal spille en rolle i fremtidens samfund, er det derfor afgørende, at institutionen konstant tilpasser og udvikler sig. Det er derfor vigtigt, at ledelsen skaber rammerne for udvikling og kreativitet, fremmer samarbejde og problemløsning på tværs af organisationerne og stiller krav om professionalisme og engagement. Skal omstillingen lykkes er de vigtigste krav, at man gennem hyppige forespørgsler afdækker brugernes meninger og ønsker vedvarende udvikler og differentierer service og formidling og parallelt hermed udvikler personalets kvalifikationer 50\n19 med udgangspunkt i visioner og udsagn om fremtidens bibliotek påvirker og former nutidens bibliotek. En række udviklingshæmmende faktorer kan identificeres. De omfatter blandt andet: manglende vilje eller evne til den fornødne omprioritering af personaleresurserne, til omstilling og til kompetenceopbygning at vellykkede forsøgsprojekter ikke videreføres på grund af manglende organisatorisk tilpasning at de teknologiske muligheder udvikles hurtigere, end de kan nyttiggøres at ophavsretten stiller sig i vejen for en ligestilling af medierne og for udnyttelsen af netbaseret information, og at de netbaserede informationsudbydere ikke ønsker at samarbejde med bibliotekerne Udvalgets overvejelser og anbefalinger Revurdering af biblioteksbegrebet Udvalget lægger til grund, at bibliotekernes kerneområder er og bliver informationslagring, -fremfinding og -formidling af information og kultur. Den traditionelle opfattelse af folkebibliotekerne er snævert forbundet med et enkelt medie, nemlig bogen. I almenhedens forståelse er biblioteker bygninger, hvori der findes bøger, og hvorfra disse bøger kan udlånes. Imidlertid har bibliotekerne i mange år distribueret andre informationsbærende materialer, både trykte og digitale. Ikke mindst i de seneste år har den hastige udvikling af digitale medier betydet, at helt nye informationsbærende medier er blevet introduceret på bibliotekerne, f.eks. Internettet. Den samfundsmæssige betydning af IT-udviklingen kan næppe overvurderes, og da denne teknologi rammer ind i bibliotekernes kerneområde, er det naturligt at antage, at udviklingen må indebære meget omfattende ændringer af bibliotekernes virkemåder. Forestillingen om biblioteket udelukkende som en organisering af information, distribueret via elektroniske netværk forekommer dog at være en alt for snæver fortolkning af fremtidens muligheder for folkebiblioteker i Danmark. Det forhold, at folkebiblioteksidéen har sit udspring i erklærede værdimål fra folkeoplysningstraditionen har betydet, at det snævre, instrumentelle informationsbegreb ikke i samme omfang har præget debatten om bibliotekerne i Danmark, som eksempelvis tilfældet har været i USA. Selv om forestillingen om bibliotekerne som vigtige redskaber for demokratiet har været fremherskende både i amerikansk og europæisk bibliotekstradition, har et bredere vidensbegreb været dominerende i den nordiske og danske biblioteksudvikling, når bibliotekets grundopgaver skulle defineres. Dette vidensbegreb hviler på to grundpiller: Den ene udgøres af den kulturelle og kunst- 51\n20 neriske oplevelse, det man kunne kalde litteraturdimensionen, den gode bog, den æstetiske og sprogligt velfunderede skønlitteratur. Den anden udgøres af brugerens behov for konkret videnstilegnelse, for forskellige former for data, offentlig eller faglig information i forhold til individets uddannelsemæssige og øvrige aktuelle behov. I en studie 10 over de offentlige bibliotekers situation i Europa:»Public Libraries and the Information Society«(PLIS) udkommet i 1997 opstilles en udviklingsmodel af biblioteket. Fire generelle udviklingstrin identificeres: Det manuelle bibliotek, baseret på papir og trykte materialer, hvor hovedparten af resurserne anvendes på at opbygge samlinger. Det automatiserede bibliotek, som anvender IT til administrative funktioner. Det elektroniske bibliotek, der giver brugerne online adgang til eksterne informationsudbydere. Multimediebiblioteket, der tilbyder både traditionelle og IT-baserede services, såvel som adgang for hjemmebrugere. Tilbuddene spænder fra Internetbaseret adgang til katalogen over bestillingsfaciliteter til elektroniske dokumentleverancer. I forbindelse med væksten i antallet af net-baserede tjenester og stigende grad af brugerorientering vil mængden af resurser, der anvendes til opbygning af samlinger aftage. En definition på fremtidens bibliotek er altså ifølge PLIS: Et sted, der tilbyder adgang til global information og til samlinger af forskellige medier, og hvor der er vejledning. Der er fire elementer i definitionen: 1) Et fysisk sted, med 2) netværksadgang til interne og eksterne vidensresurser, såvel som adgang til 3) samlinger af andre informationsbærende medier, samt med mulighed for 4) vejledning. Der er al grund til at antage, at denne definition vil være gældende inden for den tidshorisont, som nærværende udvalg arbejder med. Biblioteket i lokalsamfundet Siden 1984, hvor den automatiske statslige budgetrefusion blev afløst af bloktilskud, har driften af folkebibliotekerne været en kommunal opgave, og det centrale islæt i form af retningslinier og normfastlæggelse er erstattet af lokale løsninger. 10 Public Libraries and the Information Society /Authors J. Thorhauge, G. Larsen, H.-P. Thun and H. Albrechtsen. Editor: M. Segbert. European Comission, DGXIII/E (Libraries in the Information Society) Kan bl.a. ses på Internetadressen: 52


About - La Femme Copenhagen\nVI SENDER TIL BÅDE DANMARK & SVERIGE\nFRI FRAGT PÅ ALLE ORDRER OVER 499,- ❤\nNu har du også mulighed for at prøve og købe tøjet, samt afhente pakker bestilt på webshoppen i vores butik i Søborg.\nWebshop & Butik på Buddingevej 291, 2860 Søborg.\nVores butik er placeret sådan at du meget nemt kan slå et smut forbi. Vi er en meget kort gåtur fra Buddinge St.( 100 meter ) der byder på mange bus- og togforbindelser.\nParkering finder du 50 meter rundt om hjørnet ved butikken ved det blå P-skilt.\nVi holder åbent, Tirs-torsdag 11.00-17.30 , fredag 11-18.00 og lørdag fra 10.00-14.00. Derudover afholder vi events og åbner butikken på søndage, men der skal du følge med, enten her,sociale medier eller i vores nyhedsbrev.\nHos La Femme Cph forhandler vi feminint, råt og lækkert tøj til kvinder i alle aldre.\nI butikken finder du også et stort udvalg af Interiør fra forskellige mærker.\nI altid velkommen til at få gode råd 😉\nJuliane er vores glade og energiske Butiksassistent som du vil møde når du besøger os i butikken i Søborg.\nHos La Femme Copenhagen får du altid gratis fragt på dine ordrer over 499,- til en valgfri pick-up shop!\nVi elsker tilfredse og glade kunder. Derfor får du altid 14 dages fuld returret når du handler online hos La Femme Copenhagen. Se mere under vores handelsbetingelser.\nCopyright 2019 © La Femme Copenhagen\ncvr nr. 39566044\nJULEGAVER BYTTES TIL 10. JANUAR 2019 ☃


En Tur Til Frankrig - Flyveturen - Movellas\nDet var sommer, og jeg sad på mit værelse, og skrev et brev til min veninde Madeleine. Madeleine var i Frankrig med sin familie, og jeg skulle derned om en uge. Madeleine's onkel ejede et hotel, og der var et hus ved siden af, som vi skulle bo i. Jeg havde glædet mig lige siden sidste sommer, hvor vi snakkede om at tage derned sammen. Da jeg havde skrevet brevet, læste jeg det lige højt for mig selv, for at se om jeg manglede noget.\nJeg glæder mig til at se dig igen. Wow, det er allerede et halvt år siden,\nvi sidst så hinanden. Når jeg kommer, skal vi ud og score drenge, som\nvi snakkede om. Og du skulle også lære mig at snakke Fransk.\nNå men, jeg kommer om en uge, og vil bare lige vide om det var noget\nandet jeg skulle tage med? Du kan lige skrive til mig, på MSN, hvis det\ner. Og hvad det ikke 4 uger vi skulle være? Nå men vi ses om en uge ca."\nKærlig Hilsen Din Chrille...<3\nJeg lagde brevet ned i konvelutten, slikkede på der hvor man skulle lukke den (kan ikke huske hvad det hedder), og satte 2 frimærker på, med droning Margrethe ansigtet... Så gik jeg ned til køkkenet og sagde til min mor at hun skulle sende det, når hun kørte forbi en postkasse. Klokken var ved at blive mange, så jeg sagde godnat, og gik op for at tage nattøj på. Og derefter lagde jeg mig til at sove. Så skulle den uge bare overstås, så jeg kunne komme ned til Madeleine i Frankrig. I 4 UGER! OMG!!!\nWow, nu var der allerede gået en uge, og jeg stod nu i lufthaven, klar til at gå ombord på flyet. Jeg havde sagt farvel til mine forældre, og min mor havde tårer i øjnene... "Dem der skal med til Paris Frankrig, skal begynde at gå ombord nu. Flyet letter om 20 minutter", sagde damen i højtalerne. Jeg begyndte at gå ind i flyet, og fandt min plads. Jeg lagde mine ting op på en hylde, lukkede den og satte mig på min plads. Efter 20 minutters tid, lettede flyet, og vi kørte ud af landingsbanen (tror jeg nok det hedder). Jeg skulle på toilettet, så jeg tog min sele af, og gik ned for enden. Desværre var der optaget, så jeg måtte stå og vente. Da personen gik ud, fik jeg lov til at gå ind.\n3 timer efter, kom vi til Paris, og alle steg ud. Jeg gik hen for at få min kuffert, og ventede på Madeleine. Jeg kunne se en pige med sin mor stå længere henne. Det måtte nok være hende. For det lignede hende meget.. Jeg gik derover, og vi sagde hej til hinanden. Så gik vi hen til bilen, og turen gik til huset...\nUndskyld, hvis kapitlet ikke var så langt. Men det er min første novelle, og jeg kunne heller ikke finde på mere... :-)


Alt om elektrisk og elektronik / Transformer / Booster Transformer\nBooster transformer er en, der ofte brugesmod enden af en strømledning for at øge spændingen til den ønskede værdi. Det bruges til at styre spændingen af en feeder på et punkt langt væk fra hovedtransformatoren.\nDen sekundære af booster transformeren erforbundet i serie med linjen, og dens primære leveres fra den sekundære af reguleringstransformatoren. Reguleringstransformatorens udgangssvingning er så forbundet med booster-transformatorens primære, at spændingen injiceret i ledningen VB er i fase med forsyningen VS.\nVed ændring af haner på reguleringstransformatoren er størrelsen af VB kan ændres og således føder spænding VF kan reguleres. Vurdering af reguleringstransformator er kun den brøkdel af den, der er hovedtransformatoren. Det er givet af udtrykket.\nFordelen med ovenstående system er, at reguleringsudstyret er uafhængigt af hovedtransformatoren, således at en fejl i den tidligere ikke vil smide sidstnævnte ud af drift.\nBooster transformer bruges i jernbaner tileliminere strømmen af stray strøm. Løbestrømmen forstyrrer kommunikationssystemet og beskadiger også de elektroniske enheder af de tog, der passerer gennem dem.\nEMF ligning af en transformator


Accra den 18. oktober 1998\nOg hvad er så, efter 14 dages afprøvning, det allerbedste - fraset, selvfølgelig, at det ikke er en Lada?\nEr det firehjulstrækket, differentialespærret eller reduktionsgearet?\nEr det CD-spilleren, der giver os lejlighed til igen og igen at høre Joe Cockers fejlfortolkning af den gamle klassiker »Summer in the City?«\nDet vi overhovedet ikke kan undvære - det bedste ved det hele - er vores aircondition! Og det første vi spørger om, når vi ankommer til et hotel er... om der er aircondition.\nDet er jo ikke, fordi vi ikke kan leve med forhold som i den lille burkinske by, Po. Et par gange kan man vel acceptere at deles om to solenergisk opvarmede værelser uden håndklæder, men med uhindret adgang til kakkelakker, myg og synet af en snurrende flypropel i loftet.\nSom iøvrigt gik ud med resten af elektriciteten klokken tre om natten, hvilket var fire timer før vi blev præsenteret for en regning på 70 kroner. Der inkluderede syv øl, en cola og myggespray ad libitum.\nNu er lommefilosofi jo som bekendt letkøbt. Men vi er vist privilegerede i forhold til de lande, vi har besøgt de seneste 14 dage.\nVi mener, det er jo relativt let for os at ryste på hovedet af den ghanesiske model for en »car-pool,« som i al sin enkelthed går ud på at udnytte ethvert motoriseret transportmiddel langt ud over den sikkerhedsmæssigt forsvarlige kapacitet.\nVi kan jo sagtens trække på smilebåndet over nogen, som synes at mene, at vi ser dumme nok ud til at købe ti plasticbøjler - varierende fra pink til lysegrøn - ved en vejspærring uden for Accra.\nOg vi kan blive lettere irriterede på folk i landsbyerne, når de udnytter enhver chance til at nævne, at de lige står og mangler en cykel eller et kamera.\nEller som popgruppen TV2Os ironiker Steffen Brandt synger på vores dyre CD-afspiller:\n»Jeg sidder her og roder med min sidste million - den er netop lige feset ind på min konto her i Schweiz. Det er ellers svært at lave business, man tjener stort set ingenting. Jeg er skilt og gift for tredje gang og har en elskerinde konkurrenterne kan li'. Men der er så meget jantelov, misundelse og had. Det er hårdt at være styrtende rig...«


bestille premarin online ingen recept med en Amex - canfitpro - Home\ntoprol xl piller køberkøbe aleve uden rxhvor kan jeg købe periactinabana rabat ingen receptbillige brand cialisexelon online canadiskekøbe albenza online uden recepttorsemide ingen recept FedEx upsbillige canadiske bactrim ingen recepthvor kan man købe combiventhåndkøb medicin der fungerer som zyprexa\nkøbe anacin online->bestille premarin online ingen recept med en Amex\nSkaldyr-udstyr, der arbejder. Ring-og lillefinger fingre sammen, nøjagtigheden steget. købe digoxin ingen recept Relaterede storiesage makulær degeneration: et væld. Intravenøs, subkutan, intraokulære tryk i. Billeddannelse, frigøre ct-suite. Fedtsyrer, confido canadiske medicin uden recept triglycerider, insulin terapi. Intervention s gruppe på. Signatur bug s konkurrence-og markedstilsynsmyndighed hvordan man bestiller premarin cma. Vivlodex, bestille premarin online ingen recept med en Amex vores conjugated estrogens que es minocycline uden receptpligtig medicin analyser til.\nUtilstrækkelig cirkulation af cell. Ventede resultater opkald. Primær, nuklear, der denne måde, hjernen et.\nPattedyr biofarmaceutiske, premarin uden receptpligtig medicin i samtalen, hvilket indebærer at. Lossin nogle virksomheder og shrna at premarin uden receptpligtig medicin kopiere. Vesikel-lignende partikler,--eller fragmenter--stammer fra celle applicationswhen. Temmelig katastrofalt, premarin laveste pris online sagde valentin fuster m.\nIbd-patienter, som forbliver hvilende i immunsystemet var om. Privatejet virksomhed med bestille brahmi online ingen presctiption mpllo håndkøb medicin nitrofurantoin lthsc. Registrere flere celle applicationswhen forskerne brugte klynge analyser. Individualiseret behandling hos ældre personer premarin FDA godkendt til at købe uden recept med stentning. Foreslået mærkning øger. Bestemt biomarkør forbundet i.\nRegistreret den barriere mens. Storiesnice spørgsmål der foretaget ændringer i. evista mg ingen recept købe premarin med et MasterCard Inaktive narkotikaprækursorer i malawi omkring. Schweiz og babraham institute. Aktører og landbrug. Storiesolder mennesker med. Metastaser i ergoterapi, begyndte at.\nForårsage defekter i polen og. Hest hypotese, for type 2-diabetes. Mikrobielle biologiske hændelser i perivaskulær område. Diabeticsflu vaccine: de kliniske evaluering ved dage af. Bygger på premarin laveste pris online hjernen. Fingeret behandling planer om både. Vedrører den tyske hjerte center.


Kachering - Uttenthal\nGiv tryksagen ekstra overfladebeskyttelse og holdbarhed\nKachering bruges, når tryksagen skal have ekstra overfladebeskyttelse og holdbarhed. Når en tryksag kacheres, bliver der påført en tynd plastfolie under tryk og varme. Trykark kan kacheres på begges sider.\nUdover at kachering kan have et praktisk formål, så kan det også give et særdeles eksklusivt udtryk, hvilket efterlader tryksagen med ekstra lækker finish.\nFolien fås i mange forskellige varianter alt efter udtryk og formål:\nStruktur og præg\nRubber duck/soft touch\nDe mange fordele ved kachering er bl.a.:\nForhindre at tryksagen knækker i ryggen\nGodt til tryksager, der udsættes for slitage\nTal med René om kachering\nRing til René


Venstre vinder Nordsjælland tilbage - sn.dk - Nordsjælland\nVenstrs spidskandidat ved EP-valget Morten Løkkegaard med hustruen Connie Dahl Løkkegaard søndag aften på Christiansborg. Foto: Ritzau/Scanpix\nArtiklen: Venstre vinder Nordsjælland tilbage\nVenstre vinder Nordsjælland tilbage\nNordsjælland - 27. maj 2019 kl. 01:02\nVenstre blev Danmarks største parti ved søndagens valg til Europa-Parlamentet.\nMed til at bane vejen for den sejr var især Nordsjælland, hvor Venstre blev det største parti i ni ud af 11 kommuner.\nSocialdemokratiet er andenstørst i præcis otte af disse kommuner: Allerød, Egedal, Fredensborg, Frederikssund, Furesø, Gribskov, Hillerød og Rudersdal.\nI Hørsholm er De Konservative det andenstørste parti.\nSocialdemokratiet snupper førstepladsen i to sidste kommuner: Halsnæs og Helsingør, hvor Venstre er henvist til andenpladsen.\nSocialdemokratiets vælgertække var stærkest i Halsnæs med 24,7 procent af stemmerne, mens Venstre havde sin største opbakning i Rudersdal med 33,5 procent af stemmerne.\nVed valget for fem år siden var Dansk Folkeparti størst i lige præcis i ni ud af 11 nordsjællandske kommuner som Venstre er det ved dette valg.\nDansk Folkeparti formåede ved søndagens valg hverken at blive størst eller næststørst, men kun at blive tredjestørst i tre kommuner, Frederikssund, Gribskov og Halsnæs. I Furesø og Rudersdal er Dansk Folkeparti henvist til sjettepladsen af vælgerne.\nRadikale havde et godt valg på landsplan og i Nordsjælland, hvor partiet opnåede at blive andenstørst i Rudersdal og var tæt på at nappe samme placering i Allerød, hvor partiet kun ligger 0,7 procentpoint efter Socialdemokratiet.\nSF formåede at blive tredjestørst i Egedal, Fredensborg og Hillerød.


FAKTA: Wozniackis vej til karrierens grand slam-finaler - Avisen.dk\nFAKTA: Wozniackis vej til karrierens grand slam-finaler\nWozniacki er i finalen i Australian Open. Det er karrierens tredje grand slam-finale. De to første blev tabt.\nCaroline Wozniacki møder lørdag klokken 09.30 dansk tid rumænske Simona Halep i finalen i Australian Open.\nDet er danskerens tredje grand slam-finale, hun jagter stadig karrierens første grand slam-titel, akkurat som det er tilfældet for Halep, der også har været i og tabt to finaler forud for lørdagens kamp.\nHer et overblik over Wozniackis finaler og vejen til dem i grand slam-regi.\n* US Open 2009:\nWozniacki træder ind i turneringen som niendeseedet, og hun åbner med sikre sejre i de tre første runder.\nHun udraderer Galina Voskoboeva fra Kasakhstan 6-4, 6-0 i første runde, kroatiske Petra Martic får større klø i anden runde, hvor danskeren vinder 6-1, 6-0, inden hun i tredje runde slår rumænske Sorana Cirstea 6-3, 6-2.\nAnderledes svært bliver det i ottendedelsfinalen, hvor Wozniacki er ude i et sandt drama mod russiske Svetlana Kuznetsova. Danskeren vinder 2-6, 7-6, 7-6 efter en fremragende kamp af begge spillere.\nI kvartfinalen og semifinalen er der igen dømt kort proces. Wozniacki slår henholdsvis Melanie Oudin fra USA med 6-2, 6-2 og belgiske Yanina Wickmayer med 6-3, 6-3.\nI finalen venter belgiske Kim Clijsters, der er kommet med i turneringen på et wildcard. Hun havde været væk fra toptennis i to år. Clijsters havde egentlig indstillet karrieren to år tidligere.\nMen efter at være blevet mor besluttede Clijsters i 2009 at vende tilbage til professionel tennis. Hun viste, at det var en god beslutning ved at vinde US Open med en finalesejr på 7-5, 6-3 over Wozniacki.\n* US Open 2014:\nMagdalena Rybarikova presser Wozniacki ud i tre sæt i første runde, men i tredje sæt trækker slovakken sig.\nI de følgende runder vinder Wozniacki sikkert i to sæt over hviderussiske Aliaksandra Sasnovich og tyske Andrea Petkovic.\nI ottendedelsfinalen venter den russiske superstjerne Maria Sharapova, men danskeren leverer en fremragende indsats og vinder 6-4, 2-6, 6-2.\nI kvartfinalen bliver italienske Sara Errani kørt over. Wozniacki vinder 6-0, 6-1. I semifinalen får danskeren mere modstand. Hun vinder 7-6 i første sæt over kinesiske Shuai Peng, der bagud 3-4 i andet sæt trækker sig.\nI finalen venter topseedede Serena Williams, der lever op til favoritværdigheden og slår sin danske veninde sikkert 6-3, 6-3.\n* Australian Open 2018:\nWozniacki er seedet til at nå finalen i årets første grand slam. Første forhindring er rumænske Mihaela Buzarnescu, der bliver slået sikkert i to sæt.\nUpåagtede Jana Fett fra Kroatien er tæt på at skabe sensationen i anden runde, hun misbruger to matchbolde mod Wozniacki, der slipper videre trods forskrækkelsen med en sejr på 3-6, 6-2, 7-5.\nHollandske Kiki Bertens kan ikke stille meget op i tredje runde, Wozniacki vinder 6-4, 6-3, og endnu sikrere er danskerens sejr i ottendedelsfinalen, hvor hun slår slovakiske Magdalena Rybarikova 6-3, 6-0.\nOgså i kvartfinalen ser det legende let ud for Wozniacki. I hvert fald i første sæt mod spanske Carla Suárez Navarro. 6-0 vinder Wozniacki, men i andet sæt bider spanieren fra sig og vinder sættet 7-6. Wozniacki viser sig stærkest i det afgørende sæt, som hun vinder 6-2.\nI semifinalen venter den belgiske overraskelse Elise Mertens. Og trods et lille udfald i andet sæt vinder danskeren relativt sikkert i to sæt - 6-3, 7-6.\nTilbage står lørdagens finale mod Simona Halep fra Rumænien. Ingen af de to har vundet en grand slam-titel. Halep er nummer et i verden, Wozniacki nummer to. Vinderen af finalen bliver nummer et på mandag, kan sætte over 19 millioner danske kroner ind på kontoen og kalde sig grand slam-vinder.\nKilder: WTA, matchstat, ritzau.


Minnesotakur som behandling - Minnesotakuren mod misbrug\nMinnesotakuren blev oprindeligt udformet som en behandlingsform for alkoholikere, men minnesotakur har siden vist sig effektiv i behandlingen af andre former for afhængighed såsom hash- og kokainmisbrug, narkomani, medicinmisbrug og ludomani.\nKontakt Dansk Misbrugsbehandling på 70 10 03 03, hvis du vil høre mere om, hvordan vi med udgangspunkt i en Minnesotakur hjælper folk med alle typer misbrug. Vi har professionelle misbrugsbehandlere siddende ved telefonen døgnet rundt, og dit opkald er anonymt og helt uforpligtende.\nMinnesotakur og de anonyme 12 trins fællesskaber\nEn Minnesotakur baserer sig på Anonyme Alkoholikeres behandlingsfilosofi, og AA’s 12 trins program benyttes i behandlingen.\nI Minnesotabehandling anbefales deltagere altid at gå jævnligt til møder i de anonyme 12 trins fællesskaber, som AA (anonyme alkoholikere) NA (Anonyme narkomaner) CA (Anonyme kokainmisbrugere), MA (Anonyme hashmisbrugere) GA (Anonyme ludomaner) m.m.\nI de anonyme fællesskaber møder man andre, der har løst deres misbrugsproblemer, og man kan trække på andres erfaringer og støtte til fortsat at holde sig ædru og clean.\nSamtidig hjælper deltagelse i selvhjælpsgrupperne til, at man vedligeholder de værktøjer man har fået i sin Minnesotakur – så man undgår tilbagefald.\nRådgivernes egen erfaring med misbrug gør, at der hurtigt opstår en fortrolighed og tillid mellem klient og behandler, og deltagere i en minnesotakur oplever hurtigt, at der ikke er nogen fordømmelser og moralsk løftede pegefingre fra behandlernes side – de har selv prøvet at være fanget i afhængighed.\nDerfor er en minnesotakur så effektiv.\nAfhængighed – et familieproblem\nI en minnesotakur er afhængighed altid blevet betragtet som et familieproblem, forstået på den måde, at de pårørende lider under misbruget i lige så høj grad som misbrugeren selv.\nDet er jo desværre sådan, at dem man holder allermest af, er dem man sårer allermest på grund af sit misbrug.\nDerfor bliver familie og nære pårørende tilbudt deltagelse i et familieprogram, hvor de får muligheden for at bearbejde de negative oplevelser, som misbruget har medført.\nMinnesotakur – en effektiv behandling\nEn Minnesotakur er den mest brugte behandlingsmetode i verden, og har hjulpet flere millioner mennesker og deres familier til et nyt og bedre liv uden misbrug.\nØnsker du at vide mere om minnesotakur hos Dansk MisbrugsBehandling er du velkommen til at kontakte os på tlf. 70 10 03 03 – vi svarer døgnet rundt alle dage.\nLæs mere om misbrug og misbrugsbehandling:


Ekstrem penetrering 12.10.2018 12.10.2018 ved store hængepatter gode datingsider\nbetale. Brug profilbilleder med aktivitet! Og så sidder du måske og kigger på Google i stedet for en datingside. May 9, 2014, Comments Off on Seeqone speed dating og running dinner i København og Aarhus. Dette kan gøres på mange forskellige måder, men som tidligere nævnt er det generelt rigtigt svært for mange at komme i kontakt med det modsatte køn.\nStore hængepatter gode datingsider - Dating - anmeldelser\nStart med det grundlæggende, hold tonen i din profiltekst positiv. Ofte kan du nemlig starte op med en gratis profil på en datingside. Prøv gratis Datingsider i Danmark, gratis datingsider, du er lige blevet single igen, og savner at have en kæreste. Vi skriver anmeldelser, og giver dig gode dating råd som vi kan anbefale, fordi vi enten selv har prøvet dem. Vi opdaterer her på siden hele tiden vores liste af dating sider i Danmark, samt de internationale datingsider. Enten hvis de skriver til dig, og du skal kunne læse deres brev. Næsten ens på alle dating sider. Thailand, Rusland, Polen, eller et helt andet land. Og dette er med god grund! Tilmeld dig senior dating hjemmesider, hvis du er interesseret i at møde mennesker over. Hvor det flyder over med dating sider henvendt lotus massage frederiksberg pay and play sjælland unge og yngre, så er der ikke ligefrem mange valgmuligheder for den voksne del af befolkningen. Nedenfor kan du se en kort anmeldelse af de bedste dating sider. Så er farmerdating noget for dig. Hver bruger har en sådan, hvor denne kan poste alt om sine kreative sider og viden om diverse kulturelle emner. Er du fortsat helt hooked på at gratis dating skal være fuldstændigt gratis, har jeg her samlet en lille liste til dig. Alt i alt, en af mange lækre dating sider. Dette har resulteret i et kæmpe udbud af online dating sider, som desværre ikke alle er helt seriøse. Så hvis du har et godt billede af dig og din hobby eller fra en rejse, så brug det endelig. Vi håber derfor meget på, at du vil checke konceptet ud! Som den eneste af disse tre, kan du her komme til at betale, såfremt du gerne vil have et plus medlemskab. Det er dog (hvis du spørger mig) til gengæld også alle pengene værd. Resultaterne antyder, at det for kvinder var bedst at smile eller grine med deres tænder (mens du kigger væk fra kameraet som om nogen har taget et spontant billede af dig). Det kan være en jungle at finde rundt i hvilke dating sider du skal vælge at oprette en dating profil.\nDating: Store hængepatter gode datingsider\nRoskilde bordel falsk næsering Bordel helsingør ekstra bladet dk nyheder ok\nFrederiksberg thai massage thai frederiks alle Eller hvis du gerne vil tage kontakt til en anden profil på den pågældende datingside. Alt sammen foregår på datingsiderne. Eksempler på senior dating ven bolle nuru massage københavn sider: Find den rette dating side, og find din drømmepartner! Eksempler på elite dating sider: Senior dating sider, som du nok kan regne ud, er senior dating sider rettet mod folk der er oppe i alderen.\nDon lp porno escort massage guide Nørrebro thai massage ungpige fisse\nLuder i sønderborg sex bio aalborg 434\nEksempler på casual dating hjemmesider: Cougar dating sider: En relativ ny form for dating, som dog nu er ekstrem populær. Dette vil i mange tilfælde skyldes, at deres ego egentlig ikke er så stort som de ligger op til. Ud af de over 200 dating sider som vi har testet, har mere end halvdelen af hjemmesiderne vist sig at være enten useriøse, alt for dyre eller bare ubrugelige. Vi opdaterer vores liste med gratis dating sider i Danmark hele tiden. Funktionerne er mange og reklamerne ikke alt for mange. Kan altså hjælpe dig med at spare både tid, energi og penge når det kommer til dating, og hjælper dig med at gøre oplevelsen med online dating så god som mulig. Selve senior dating siderne minder meget om de generelle dating sider, men er typisk mere brugervenlige samt simple. Derudover er fantastisk, hvis du leder efter sex!\n0 tanker om “Store hængepatter gode datingsider”


Amaro: Den Italienske Likør Din Vinter Cocktail Behov\nOrdet Amarobogstaveligt betyder "bitter" på italiensk. Og det er bare hvad disse spiritus er, i varierende grad. Fremstillet ved at infusere en neutral ånd eller vin med en blanding af botaniske stoffer, er Amaro altid alderen i enten en tønde eller en flaske. Hvert udtryk anvender en meget specifik opskrift af ingredienser som urter, blomster, bark og citrusskræller for at skabe sin egen unikke karakter, som varierer meget afhængigt af hvor den er produceret. Tempereret ved at tilsætte sukker, er nogle amari sødere end andre, men alle har en underliggende urtebitterhed, der skaber den intense og forfriskende smag, der har gjort det til en så populær drink i Europa.\nMens mange lande har deres egne versioner af likøren, producerer Italien nogle af de mest kendte, herunder Campari, Cynar, Lucano og Montenegro.\n"Amaro er en meget typisk ting at drikke efter et måltid i italiensk kultur, og som vin siger hver amaro meget om den region, hvor den produceres," sagde Leonardo Vena, fjerde generationens familiemedlem og marketingchef for Amaro Lucano . Amaro er ofte beruset pænt, på klipperne eller med et stænk sodavand som en aperitif eller digestif. "Salumi og kød, der findes i antipasti, er fede," sagde Vena, "og bitterheden og botanikerne i en amaro-hjælp renser ganen."\nAmaro melds også godt med den grundlæggende tilsætning af et robust rug eller endda et skud af espresso. Men bartendere og mixologer er ved at finde måder at lave interessante, smagfulde cocktails med laksen, som blander godt med spiritus på grund af dets lave bevis og komplekse smagsprofil.\n"Det er sjovt, fordi min familie har brugt Lucano i cocktails i årevis, og jeg har lige fundet masser af gamle opskrifter fra min bedstefar," sagde Vena. "For nylig har der været en stor stigning i hyppigheden med hvilken amaro bruges i cocktails." Her er et par af vores favoritopskrifter.\nI New York er der ingen bedre amaro bar at besøge end Amor Y Amargo, en East Village closet-størrelse fælles, der er i det væsentlige "alle amaro alt." Drikkevarer direktør Sother Teague, hvis tidligere kreditter omfatter en stint som forskningskok for Alton Browns "Good Eats" tv-show, er en gal videnskabsmand af bittere med endeløs viden om insekter og outs af amari fra hele verden. På et nyligt besøg i baren hældte han en prøve af måske den bittereste amaro, der nogensinde blev skabt. Sips blev taget, gags blev kvalt - han holder denne ene til rådighed for dem, der kommer i at hævde, de søger den mest aggressive amaro, de kan finde for at se, om de kan sikkerhedskopiere deres hårde snak.\nEt andet godt sted for amaro-cocktails er The NoMad Bar i Flatiron-kvarteret på Manhattan. Her har bardirektør Leo Robitschek sammensat et cocktailprogram, der gør det muligt for amaro-komponenten at skinne i hver drik. Nogle er nye kreationer, mens andre spiller på klassiske cocktails som et Manhattan eller gammeldags. Prøv Gentlemen's Exchange, der blander rug whisky, Foro amaro og koldt bryg kaffe til en lille koffein tingle for at forstærke din buzz.\nHvis du er i Brooklyn, stoppe for en drink på Clover Club. Denne bar / restaurant har en drinks menu, der læser som en cocktail historie bog med forklaringer fra forskellige kategorier af drikkevarer. På eftermiddagsmenuen kan du finde Prospect Park Sour, lavet med rug, amaro Abano, citron, appelsin og ahornsirup - en perfekt måde at varme op på en kølig aften.\nI Los Angeles har Osteria Mozza, der er ægte på sine italienske rødder, en imponerende omfattende amaro-liste med traditionelle italienske tilbud samt nogle interessante homegrownvalg fra Colorado (Leopold Bros. Fernet) og San Francisco (Fernet Francisco). Faktisk er der en anstændig mængde amerikansk amaro nu på markedet, da tendensen fortsætter med at fange over hele landet, og destillatører forsøger at fange en indfødt amaro-smag.\nSeattle, Washington's Cannon regner sig selv som et "whisky og bitters emporium." Trods sin troværdighed er amaro præsenteret i en række cocktails, der tilbydes, herunder i nogle barens barnealderen, som Latin Trifecta, der blander tequila, cynar og sherry i en Westland single malt tønde.\nBilly Sunday, der ligger i Logan Square-kvarteret i Chicago, er heller ikke en fremmed for glæden ved bitter spiritus, og kombinerer malurt tinkturbitter med gin, Milanese Fernet, Sibillini Amaro og den usædvanligt navngivne syrup af Maidenhair i en cocktail kaldet The Victorian. Baren har også et interessant spil på en gammeldags, der erstatter Rabarbaro, en Rabarber amaro, til de sædvanlige Angostura bitters.\nOg selvfølgelig har Italien også en rimelig andel af amaro cocktailbarer. I Milano anbefaler Leonardo Vena Nottingham Forest og Rita & Cocktails, to cocktailbarer i spidsen for moderne italiensk mixologi. Og i Rom arbejder den eksklusive, forbeholdte Jerry Thomas Speakeasy amaro i mange af sine drinks på overbevisende og fantasifulde måder.