af Nikolaj Jonas Koch Nielsen Danmarks Biblioteksskole, København Vejleder: Nan Dahlkild Specialemodul, efterår 2008 Antal ord: PDF\naf Nikolaj Jonas Koch Nielsen Danmarks Biblioteksskole, København Vejleder: Nan Dahlkild Specialemodul, efterår 2008 Antal ord: 28.\nDownload "af Nikolaj Jonas Koch Nielsen Danmarks Biblioteksskole, København Vejleder: Nan Dahlkild Specialemodul, efterår 2008 Antal ord: 28."\n1 af Nikolaj Jonas Koch Nielsen Danmarks Biblioteksskole, København Vejleder: Nan Dahlkild Specialemodul, efterår 2008 Antal ord:\n2 Abstract Opgavens emne er musikbibliotekarens rolle som formidler af musik på de skandinaviske folkebibliotekers musikafdelinger, og opgavens formål er at undersøge, analysere og diskutere, hvilke krav der stilles til musikbibliotekaren i disse lande. Specialets analysedel er tredelt med først en analyse af musik, kultur og formidling, dernæst af musikbibliotekernes udvikling i Danmark og til sidst en analyse og diskussion af musikbiblioteker i Norge, Sverige og Danmark. Der inddrages empiri i form af tre interviewundersøgelser til at belyse ovenstående. Undersøgelserne inddrages i opgavens analyse og diskussion. Specialet inddrager desuden to paradigmer indenfor musikdomænet i tillæg til musik- og kulturteori samt en række artikler til at dokumentere musikbibliotekernes udvikling med udgangspunkt i den danske udvikling. Der konkluderes, at det er nødvendigt for musikbibliotekaren at være specialist, så musikbiblioteket kan udvikle sig og ikke tabe kampen til de kommercielle kræfter, og at konsekvensen af mangelende indsats på udviklingsområdet, kan få den konsekvens, at musikbibliotekaren vil være nødsaget til at bryde med den bibliotekariske faggruppe for at få brugt sine kompetencer. 1\n3 Indholdsfortegnelse Indledning 4 Hypotese 4 Problemformulering 5 Begrebsdefinitioner 5 Metode 6 Metodevalg 6 Afgrænsning 7 Teori og litteratur 8 Undersøgelser 9 Fotografi 11 Musik, kultur og formidling 13 Hvad er musik og musikkultur? 13 Forskellige traditioner og paradigmer 17 Formidling af musik og dens genrer 21 Delkonklusion 27 De danske musikbiblioteker 29 Fra begyndelsen og i opvæksten 29 Musikbibliotekerne udvikler sig 33 Lovgivning om musik på biblioteker 41 Musikbibliotekaren 46 Delkonklusion 51 Tre skandinaviske musikbiblioteker 53 Bergen Offentlige Bibliotek 53 Malmö Stadsbibliotek 64 Roskilde Bibliotek 73 Delkonklusion 81 Fremtidens musikformidling på de skandinaviske musikbiblioteker 83 Konklusion 88 Litteraturliste 89 2\n4 Bilagsoversigt 93 Bilag 1: Interview med Trond Blom, musikbibliotekar, Bergen Offentlige Bibliotek 1 Bilag 2: Interview med musikbibliotekar Torbjörn Bondesson og Susanna Jacobsen 1 Bilag 3: Interview med Ulrik Drejer, musikbibliotekar, Roskilde Bibliotek 1 Bilag 4: Interview med Tine Vind 1 Bilag 5: Interview med Per Reinholdt Nielsen 1 3\n5 Musikbibliotekarens rolle som formidler af musik på de skandinaviske folkebibliotekers musikafdelinger Indledning Musikbibliotekerne har fra begyndelsen repræsenteret et område indenfor folkebiblioteksverdenen, som har haft en aura af noget originalt. Med andre ord kan man sige, at udviklingen af musikbibliotekerne har taget sit afsæt i et mål om at skabe en afdeling på folkebiblioteket, hvor man som låner haft mulighed for at kunne møde en helt unik musikformidling med gratis adgang til musikken. I dag er det helt sikkert, at musikbibliotekerne ikke står alene med deres viden mere. Der er kommet en lang række nye formidlingskanaler til, og tilgangen til musik i dag handler blot om få klik med musen. På rigtig mange måder står musikbibliotekerne i Skandinavien overfor helt at miste sin unikke og originale karakter, hvis der ikke tænkes i nye baner og sættes en massiv debat i gang på musikbiblioteksområdet. I dag har vi i Danmark en lov, der forbyder musikudlån de fire første måneder efter udgivelsen, og dermed er vores tilgang til musikken via bibliotekerne skærpet i den grad. Musikbibliotekerne i Skandinavien er ikke, hvad de har været, og lige nu står vi i en brydningstid, hvor alt kan ske, når det gælder fremtidsudsigterne for disse musikafdelinger. Derfor har jeg i dette speciale valgt at fokusere på formidlingen af musik på de skandinaviske musikbiblioteker. Hypotese I dette speciale er min hypotese, at musikbibliotekerne i Skandinavien står overfor nogle store udfordringer nu og i fremtiden både på baggrund af de krav der stilles til nytænkning og udvikling, når det kommer til deres forhold til den teknologiske udvikling og desuden til forholdet mellem folkebibliotekerne og den kommercielle konkurrence på musikområdet. Jeg tror, der lurer en potentiel fare for, at disse musikbiblioteker vil tabe kampen til de kommercielle kræfter, hvis der ikke sættes afgørende ind på nytænkning og udvikling hurtigst muligt. Sker dette ikke, vil der vare en risiko for, at musikbiblioteket helt mister sin værdi som musikformidlende instans i samfundet. 4\n6 Problemformulering Ud fra min hypotese har jeg valgt at formulere følgnede problemformulering med et hovedspørgsmål og dertil følgende tre underspørgsmål. Disse tre underspørgsmål skal ikke forstås som mindre væsentlige, men som tre facetter af hovedspørgsmålet. Spørgsmålene lyder som følger: Hvorledes formidler bibliotekaren musik i Skandinaviske folkebiblioteker? 1. Hvilke kompetencer skal musikbibliotekaren besidde i de Skandinaviske lande? 2. Hvorledes forvaltes det musikfaglige domæne i Skandinaviens folkebiblioteker? 3. Hvilke fremtidsaspekter er der for musikbibliotekaren, i disse lande, når det gælder musikbibliotekaren som videnstyrende og musikformidlende ressource? Begrebsdefinitioner Da der kan være tvivl om disse begrebers betydning, har jeg valgt at definere dem her: Skandinavien Når jeg anvender dette begreb, bruger jeg det til at betegne de tre skandinaviske lande, som er Danmark, Sverige og Norge og ikke, som nogle internationale betegnelser, til at beskrive den skandinaviske halvø, altså Sverige og Norge uden Danmark. Web 2.0 Dette begreb anvender jeg som betegnelse for den nye generation af Internettet, der omfatter sociale teknologier som blogs og andre tjenester, der tillader brugerne at kommunikere og samarbejde om deling af information og dermed skaber virtuelle og sociale relationer mellem mennesker i cyberspace. 5\n7 Metode I de kommende fire underafsnit vil jeg uddybe og begrunde mit valg og motiveringen til at arbejde med den form for metode, jeg har anvendt til udarbejdelsen af dette speciale. De fire underafsnit er opdelt ud fra tre aspekter i min metode samt et afsluttende afsnit, hvor jeg redegør for en række udvalgte, overordnede og væsentlige begreber, som jeg mener bør defineres allerede i begyndelsen af specialet, da de vil blive brugt i opgavens centrale afsnit. I afsnittet Undersøgelser redegøres og argumenteres der for, hvorfor det har være væsentligt at foretage denne type kvalitative undersøgelsesform, og der begrundes ligeledes for valget af interviewpersoner og for hvilke dele af deres arbejde, der har været særligt interessant at undersøge. Den anvendte metode er overvejende dokumentaristisk og empirisk. I og med at jeg har valgt at undersøge og analysere det musikbibliotekariske arbejde på de skandinaviske folkebiblioteker, så har jeg set det som en nødvendighed at opsøge de enkelte interessenter i mine undersøgelser, så jeg både har kunne få et indblik i deres daglige arbejdsgange og rutiner i tillæg til at se de fysiske indretninger af de biblioteker, hvor den pågældende er ansat. For overhovedet at kunne analysere på et reelt grundlag, har det i øvrigt været nødvendigt at studere og analysere musikbibliotekets udvikling gennem historien. Dette er hovedsageligt gjort via tertiær litteratur fra forskellige fagblade og fra diverse nyhedsmedier. Jeg vil herunder uddybe mine argumenter for metodevalg samt komme med forklaringer og begrundelser for dette, afgrænsning, valg af teorier, undersøgelser og til sidst begrebsdefinitioner. Metodevalg Mit valg af metode til dette speciale har, som nævnt ovenfor været at lægge vægt på det empiriske og dokumentaristiske område. Den empiriske del definerer jeg som den erfaring og viden, jeg har indsamlet gennem mine interviewundersøgelser, og den dokumentarisktiske del definerer jeg som den del, hvor jeg dokumenterer musikbiblioteksarbejde, hvilket jeg har valgt at gøre gennem fotografi. I og med at jeg har ønsket at foretage en analyse af de skandinaviske folkebibliotekers musikformidling, så har dette kun været muligt at gøre i kraft af den empiri, jeg har indsamlet. For at kunne komme frem en tilfredstillende og dybdegående analyse af musikafdelingerne på henholdsvis Bergen Offentlige Bibliotek, Malmö Stadsbibliotek og Roskilde Bibliotek, har jeg taget 6\n8 ud og besøgt hvert enkelt sted for dels at kunne snakke med en musikbibliotekar på stedet, dels at kunne se og opleve alle de ting, som interviewpersonen fortæller om i løbet af hver undersøgelse, men samtidig også for at kunne have en mulighed for at undersøge og studere hvert enkelt musikbiblioteks fysiske rum og i det hele taget se, hvordan musikafdelingen passer ind i resten af biblioteket. Hvis jeg skulle have opbygget mit speciale, og dermed min analyse, udfra et rent teoretisk perspektiv, ville dette både være en uløselig opgave i og med, at der stort set ikke er forsket på dette område indenfor en rimelig tidsperiode i tillæg til, at jeg har ønsket at beskæftige mig med en perspektivering på det musikbibliotekariske område set i forhold til nutidige og fremtidige aspekter, hvilket der ganske enkelt ikke findes tilstrækkeligt med litteratur til at kunne løse indenfor mit afgrænsede område. Derimod har hele styrken ved den dokumentarisktiske og empiriske metode været, at jeg har kunne komme ud til de repræsenterede folkebiblioteker i henholdsvis Norge, Sverige og Danmark og få fingeren direkte på pulsen, hvormed jeg har haft en helt unik mulighed for at undersøge lige netop de tendenser, der udspiller sig hos de enkelte fagfolk og hermed komme ind under huden på de diskurser, der findes indenfor det musikbibliotekariske arbejdesområde i Skandinavien. Da jeg ligeledes har valgt en fokusere på musikbibliotekarens selvforståelse og oplevelse af arbejdet med formidling af musik på et folkebibliotek i et nutidigt og fremtidigt aspekt, har det været udelukkende fra deres vinkel, at de givne undersøgelsesobjekter er at finde. At inddrage en brugerundersøgelse ville eksempelvis ikke være nyttig i forhold til at besvare min problemformulerings hovedspørgsmål: Hvordan formidler bibliotekaren musik i Skandinaviske folkebiblioteker?. Hertil kræves der et kendskab til dette fagområde fra en person eller flere, der til daglig arbejder indenfor området, for at kunne bidrage med tilstrækkelig viden og uddybelse om en musikbibliotekars livsverden 1. Derfor har jeg valgt at opbygge mit undersøgelsesdesign 2 ud fra den kvalitative undersøgelsesform som del af min metode. Afgrænsning Jeg har valgt at afgrænse mit speciales arbejdsområde til at tage udgangspunkt i de Skandinaviske landes musikbibliotekariske arbejde. I tillæg til at afgrænse arbejdsområdet til Norge, Sverige og Danmark, har jeg opsat en hypotese igennem hvilken, jeg har formodet, at der vil kunne findes relativt mange ligheder i det musikbibliotekariske arbejde på grund af de forholdsvis ens kulturer og samfund, men samtidig at der også vil være forskelligheder, der afspejles i de enkelte landes 1 Kvale, Steinar (1998). Side 41 2 Andersen, Ib (1998). Side 154 7\n9 traditioner for biblioteksarbejde mere generelt set. Jeg har valgt at rette blikket mest mod de forskelle, der måtte findes, hvilket jeg inddrager i mit analyseafsnit. Min afgrænsning har i tillæg været forbeholdt folkebiblioteker, nærmere betegnet folkebiblioteker med musikafdelinger. Eftersom det er pålagt ved Lov om Biblioteksvirksomhed 3 fra 2000, at alle danske folkebiblioteker skal udbyde musik, har jeg blandt andet valgt Roskilde Bibliotek på baggrund af bibliotekets funktion som værende et centralbibliotek med musikoverbygning. Jeg har valgt at udelade forskningsbiblioteker, da det er det folkelige aspekt, jeg vil fokusere på i specialet. Motivationen for min emneafgrænsning samt interessen og fokus i dette speciale har været at undersøge, hvordan musikbibliotekaren som videnstyrende ressource formår at kommunikere og formidle musik i vores moderne verden både set udfra fortidens og historiens aspekter og samtidig med et perspektiv ind i fremtiden; dermed tænkes der på, hvordan musik og musikkultur formidles af et bibliotek ud til en bred skare af lånergrupper, og derfor har jeg valgt folkebiblioteket som felt. Dermed har det ikke været relevant at se på, hvordan musik formidles til forskningsgrupper. Teori og litteratur Som allerede nævnt er det med stor vægt på den empiriske og dokumentaristiske metode, jeg har foretaget min analyse i dette speciale, men jeg har samtidig taget udgangspunt i forskellige teorier i tillæg. For at kunne skabe en baggrund for musikkultur og formidlingen af denne, har jeg inddraget cultural studies 4, når det handler om musik og musikkultur. Denne akademiske retning siger noget om forholdet mellem kulturen og dens fænomeners forhold til både ideologiske, kulturelle og politiske forhold. Cultural studies er ikke en homogen og ensrettet akademisk retning, men en sammensætning af flere tilgange og metoder. Jeg har valgt at fokusere på og tage udgangspunkt i musikkritiker, sociolog og forsker Simon Friths teorier, da han beskæftiger sig med musikkultur, populærkultur og musiksociologi. Dette er relevant set ud fra, hvorledes de skandinaviske folkebiblioteker skal formilde musik til mange forskellige kulturer og subkulturer. Yderligere handler det om at analysere og inddrage tilgange til musikformidling, der ligger udenfor biblioteksverdenen for videre at kunne analysere og diskutere forskelle og ligheder fra den akademiske tilgang til den praktiske del og hermed nuancere begrebet musikformidling. 3 Lov nr. 340 om biblioteksvirksomhed (2000) 4 Frith, Simon (2007). Side x 8\n10 Når jeg beskæftiger mig med musikbibliotekarens rolle tager jeg et udgangspunkt i Schreiber, Trine og Elbeshausen, Hans (2006), da denne publikation anskuer de to nævnte aspekter ud fra både en videnskabsteoretisk og historisk vinkel. Som baggrund for at diskutere musikbiblioteket har jeg valgt at anvende Brier, Søren (2005) og Thurén, Torsten (1995), der begge tolker Thomas Kuhns paradigmeteori, som jeg anvender sammen med Abrahamsen, Knut Tore (2003). Abrahamsen forholder sig til to paradigmer indenfor musikdomænet, som jeg bruger til at skabe en forståelse og baggrund for at forklare nogle kritiske tendenser indenfor musikdomænet. Dette gør jeg i analyseafsnittet Forskellige traditioner og paradigmer. Derudover har jeg valgt at inddrage litteratur fra BDI-området samt en række oversigtsartikler, der alle beskæftiger sig med danske bibliotekers forhold til musikområdet og til, hvordan musikbiblioteket gennem tiden har udviklet sig i Danmark. Gennem denne række artikler og anden litteratur, har jeg kunne skabe et overblik over, hvilke tendenser der i tidens løb er opstået og eksisterer den dag i dag, når man taler om musikbiblioteker i Danmark. Undersøgelser De undersøgelser, jeg har foretaget til specialet, har alle været kvalitative undersøgelser i form af interviewundersøgelser. Endvidere har undersøgelserne været delt op i tre geografisker områder, nemlig Bergen i Norge, Malmö i Sverige og til sidst Roskilde Musikbibliotek i Danmark. De interviewede personer har alle lang tids erfaring med arbejdet som musikbibliotekarer. Undersøgelserne i Bergen og Roskilde blev optaget digitalt, transkriberet og er vedlagt som bilag. Undersøgelsen i Malmö foregik ved, at jeg foretog interviewet på Malmö Stadsbibliotek, hvorefter jeg sendte dem en mail med spørgsmålene, som herefter blev besvaret. Jeg valgte at gøre det på denne måde, da en transkribering af denne undesøgelse ville være for kompliceret i forhold til mine begrænsede skriftlige svenske sprogkundskaber. Besvarelsen er ligeledes vedlagt som bilag. I Bergen har jeg interviewet Trond Blom, der har været ansat på på Bergen Offentlige Bibliotek i 19 år og arbejder til daglig som musikbibliotekar i bibliotekets musikafdeling. Hans specialområde på musikafdelingen er folkemusik, selv om han personligt kommer mere fra punk- og rockmiljøet. 9\n11 Valget af Bergen Offentlige Bibliotek skete på baggrund af, at de har Norges største musiksamling, og at de samtidig er landets ældste musikbibliotek. Malmö Stadsbibliotek blev jeg henvist til efter at have været i kontakt med musikbibliotekar og specialist indenfor musikbiblioteksområdet, Bent Christiansen, der har arbejdet i Sverige, om som anbefalede mig at tage kontakt med netop det bibliotek. På dette bibliotek snakkede jeg Torbjörn Bondesson og Susanna Jakobsen, der begge er ansat i afdelingen for musik og film. Da det var Torbjörn Bondesson, der svarede på spørgsmålene via mail, er det ham, jeg citerer, når jeg bruger citater fra denne undersøgelse. Min sidste interviewundersøgelse foregik på Roskilde Bibliotek med musikbibliotekar Ulrik Drejer, der har været ansat på stedets musikafdeling, med rock som hovedfelt, i 22 år. Udover mit argument om valg af biblioteket på baggrund af dets rolle som central- og overbygningsbibliotek, så har jeg også valgt det, da jeg selv er opvokset i Roskilde og altid har benyttet musikbiblioteket meget. For mig at se, var dette en fordel, da mit kendskab til biblioteket, og i øvrigt hele byens musikliv, gjorde mig i stand til at stile nogle spørgsmål til et område, som jeg i forvejen vidste en del om og dermed kunne gå lidt mere i dybden med spørgsmålene. Desuden kunne jeg trække på min viden og oplevelse fra før i tiden og sammenligne bibliotekets musikafdeling med, hvordan den så er den dag i dag. Alle tre interviews har været opbygget som delvist strukturerede undersøgelser, hvilket vil sige, at jeg fra start havde udarbejdet ni spørgsmål, som jeg så undervejs reviderede, som samtalen mellem mig og den interviewede udviklede sig. Undersøgelserne er vedlagt som bilag (1, 2 og 3) I tillæg til de tre undersøgelser, har jeg derudover valgt at inddrage to interviewundersøgelser, som jeg har foretaget i foråret 2008 i forbindelse med et modul på kandidatuddannelsen på Danmarks Biblioteksskole, der havde titlen Videnstyring. Grunden til, at jeg har valgt at inddrage disse interviews i tillæg, er, at de to interviewpersoner er bibliotekar, og tidligere lektor i musik ved Danmarks Biblioteksskole, Tine Vind og musikbibliotekar, forfatter og anmelder Per Reinholdt Nielsen, der begge står som centrale personer indenfor musikbibliotekområdet. De to undersøgelser er vedlagt som bilag (4 og 5) 10\n12 Hele den historiske vinkling, som jeg har inddraget i anden del af mit analyseafsnit, skaber et grundlag for, på tværs af de tre lande, at kunne undersøge, analysere og diskutere de skandinaviske landes musikformidling på folkebiblioteker. Mit udgangspunkt er hermed musikbiblioteket under danske forhold, hvorefter jeg foretager en komparativ analyse af de tre landes musikformidling i Skandinavien. Dog har jeg sidestillet alle tre undersøgelser både i forhold til empiri og dokumentation, men i og med at jeg har valgt at inddrage et helt analyseafsnit om de danske musikbiblioteker gennem tiden, så skaber dette udgangspunktet og grundlaget for den komparative analyse; altså med andre ord, hvordan man gør i Danmark set i forhold til Norge og Sverige. Undervejs i udarbejdelsen af de tre interviewundersøgelser har jeg medtænkt, at hver respondent kan have svært ved at se sin egen verden objektivt. Mit udgangspunkt har også hele tiden været at få deres personlige og subjektive holdninger frem, men samtidig har jeg stillet dem spørgsmål, som kunne få dem til at se kritisk og måske lidt mere objektivt på deres eget fagområde. Jeg har blandt andet spurgt dem om, hvad de synes, der er deres musikafdelings trumfkort, hvad de er særligt gode til. Her har jeg forventet et meget subjektivt svar, men til gengæld har jeg i mine forventninger impliceret en større form for objektivitet, når jeg har bedt dem perspektivere musikbiblioteket med følgende spørgsmål: Hvordan ser fremtiden ud for musikbiblioteket? 5. Dette fik jeg også, da de alle forholdt sig til fremtiden ved at se med kritiske øjne på nutiden. Mine undersøgelser vil blive brugt løbende gennem specialet dog mest i forhold til mit analyseafsnit. Fotografi Jeg har valgt at inddrage fotografi som min dokumentaristiske metode. Dette valg sker på baggrund af mit ønske om at kunne dokumentere de tre musikbibliotekers fysiske rum. I tillæg har jeg fotograferet udvalgte dele af musikbibliotekerne, som på nogle måder karakteriserer det enkelte musikbibliotek som værende anderledes og unikt i forhold til de to andre musikbiblioteker. Der har været pålagt restriktioner på Roskilde Bibliotek, hvor jeg ikke kunne fotografere personer. Dette har gjort det en anelse vanskeligt at gengive stemning og brug af musikbiblioteket, men giver til gengæld et fint indtryk de fysiske forhold og rum. Billederne har hovedsageligt til formål at tjene som oversigtsbilleder, der skal skabe helhedsindtryk af, hvad det vil sige at træde ind på et 5 Bilag 1, 2, 3 11\n13 musikbibliotek i Bergen, Malmö og Roskilde dog med undtagelse af de førnævnte billeder, der skal dokumentere de forskellige karakteristika. Alle optagelser af foretaget digitalt og gengivet på farvetryk i specialet. 12\n14 Musik, kultur og formidling I følgende afsnit vil jeg analysere begrebet musik i forhold til kultur og formidling. Jeg vil komme ind på, hvilke faktorer der spiller ind, når man skal definere musikkultur og musikformidling. I afsnittet Hvad er musik og musikkultur? vil jeg inddrage og diskutere forskellige teoretiske aspekter, som hver især kommer med et bud på, hvordan man kan definere disse begreber. Herefter vil jeg analysere forskellige traditioner, eller paradigmer, der eksisterer indenfor musikdomænet. I afsnittet om musikformidling vil jeg ud fra disse aspekter diskuterer, hvordan man kan formidle musik i forhold til blandt andet genrekonventioner og forskellige kulturer. Hvad er musik og musikkultur? Dette spørgsmål kan man søge et afklarende svar på ved indledningsvis at undersøge ordet musik ud fra et opslag på Wikipedia 6 med søgetermen music, hvor man blandt andet kommer frem til følgende: Music is an art form in which the medium is sound organized in time. [...] The creation, performance, significance, and even the definition of music vary according to culture and social context. [...] the border between music and noise is always culturally defined which implies that, even within a single society, this border does not always pass through the same place; in short, there is rarely a consensus... 7 Her får vi opstillet tre centrale punkter: musik er en kunstform, der består af lyd organiseret i tid, musik varierer fra kultur og social kontekst og til sidst, at musik er kulturelt defineret, og at der er forskellige opfattelser af den selv indenfor et enkelt samfund. Hvis musikken hermed defineres ud fra forskellige kulturelle aspekter, skal disse dermed medtænkes, når man vil forsøge at komme frem til en egentlig definition, hvilket bevirker, at det kommer an på, hvilken optik man anvender til at anskue begrebet musik på. Altså med andre ord kommer det an på, hvordan den enkelte kultur eller subkultur definerer musik. Det kan synes vanskeligt at acceptere, at musik ikke kan defineres mere præcist, og dermed at stå alene, men at det er op til den enkelte kultur at forholde sig til en definition. Kigger man igen på ovenstående citat, lader det til, at man kan lave en opdeling, der på den ene side hedder musik som organiseret lyd og på den anden side musik som kultur. Alligevel påpeges det i samme citat, at man ikke kan skille musik og kultur fra hinanden. Dette forsøger man dog at gøre indenfor musikvidenskaben, også kaldet musikforskning eller musikologi, hvor man 6 Wikipedia.com 7 Ibid., Søgeterm: music 13\n15 taler om en opdeling, når det gælder forskningsområder. Her tales der om et naturvidenskabeligt og et humanistisk 8 område. Opdelingen forklares her på samme præmisser som i citatet fra opslaget på Wikipedia: [...] opdeles i to forskningsområder, et naturvidenskabeligt og et humanistisk. Det første sigter på at klarlægge enkelttonerne, samklangens og rytmens fysisk-matematiske beskaffenhed og udgør dermed en gren af den akustiske videnskab. Det andet er rettet mod musikken som kunstart og hører dermed sammen med den øvrige kunstvidenskabs emneområder: historie, værk-analyse, æstetik, psykologi, samfundsfunktion etc. 9 Et interessant aspekt i dette citat ligger i det humanistiske forkningsområdes reference til kunstvidenskabens emneområder, hvor et begreb som samfundsfunktion nævnes. Hvordan fungerer musikken i samfundet? Det er med dette in mente, at man kan vende tilbage til påstanden om, at det er den enkelte kulturs anskuelse, der skaber definitionen. Bibliotekar Tine Vind, tidligere lektor i musik ved Danmarks Biblioteksskole i København, påpeger ligeledes, at der er tale om, at musik kan deles i to, nemlig i Det akustiske materiale 10 samt i en Åndelig idé 11. Den første del beskæftiger sig med tonernes placering samt styrke og rytme, hvor den anden del omfatter kultur. Det er selvfølgelig en vigtig måde at italesætte en praktisk foranstaltning, når man skal forholde til musikkens dokumenttypologi. Til gengæld kan man overveje, hvor væsentlig denne opdeling er, når man snakker om musikkultur. I det hele taget kan man diskutere, om det første område, det naturvidenskabelige, eller som Tine Vind kalder det akustiske materiale, overhovedet har noget med musik at gøre, men derimod blot har noget med fysik og matematik at gøre. Hvis musik, set ud fra et kulturteoretisk perspektiv, uanset hvad, altid vil inkludere den organiserede lyd i opfattelsen/perceptionen for en person eller gruppe, der tilhører en given kultur, så vil det ikke være muligt fortsat at beholde det dualistiske syn, som opfatter og opdeler musik som organiseret lyd overfor kulturel opfattelse. Det dualistiske syn, i forhold til musik, er desuden en typisk vestligt opfattelse. I andre dele af verden, som har lange traditioner for musikkultur, synes man at have en helt anden opfattelse af definitionen. På 8 Sørensen, Søren et. al. (1987) 9 Ibid. 10 Vind, TIne (1997). Side Ibid. 14\n16 japansk findes der ordet ongaku 12, som er det ord, der tilnærmelsesvis kan oversættes til vores ord musik. Ordet er en sammensætning af on, der betyder lyd og gaku, som betyder oplevelse eller nydelse. Musikforsker Philip Tagg har undersøgt dette fænomen og uddyber det således: It just seems that neither the Japanese nor the Ewe [i Afrika] needed a word for what we mean by music until they met us Europeans at the height of our colonial expansion. It must have been strange to come across people who seemed to treat what we call music as if it could exist indepentently of a larger whole [...] and the Japanese went straight to the heart of the matter with the word ongaku, identifying the European notion of music as referring to the non-verbal sounding bits of what they themselves considered as part of a larger set of phenomena and practices. 13 Philip Tagg har videre et syn på musik som en samhørighed mellem forskellige parter. Dette udtrykker han blandt andet gennem følgende aksiom eller postulat, når han siger: Music does not exist unless it is heard by someone 14. Hermed gør han det umuligt for musik at stå alene. Der skal være en tilhørende part, eller flere, før det er musik. Denne musikalske kommunikation mener han bør foregå mellem følgende: an individual and himself/herself two individuals an individual and a group a group and an individual individuals within the same group members of one group and those of another Philip Tagg 15 I dette speciale vil jeg fastholde definitionen af musik som kulturelt defineret med udgangspunkt i ovenstående teorier, da jeg vil fokusere på kommunikation og formidling af, og omkring, musik, hvormed det er nødvendigt at inddrage brugere af musik, og hvor det i den sammenhæng ikke giver mening at lade musik stå alene som en egen enhed, men som samspillet mellem lyd og kultur. 12 Tagg, Philip (2002). Side 2 13 Ibid. 14 Ibid. 15 Ibid. Side 4 15\n17 For at vende tilbage til anden del af spørgsmålet i dette afsnits titel, nemlig spørgsmålet om musikkultur, så kan man, på baggrund af ovenstående analyse og diskussion af begrebet musik, sige, at musikkultur er musik defineret af en kultur. Denne kultur består af en række medlemmer, der, ud fra deres definition af musik, enten anvender den ved at lytte til den, analysere den, udøve den eller alle tre dele, tilsammen skaber en kultur. Hvad der så dernæst definerer kulturen kommer igen an på, hvordan musikken er defineret. Organiseret lyd defineres af en kultur og skaber dermed musik. Man kan ikke fjerne en af de tre dele, hvis man vil have musik, da musikken er helt og aldeles afhængig af kulturen for at blive defineret, og for at kunne skabe denne definition er man nødt til at have den afhængige variabel, der hedder organiseret lyd overfor den ligeledes afhængige variabel kultur. Udover at gøre dette gennem historie, værk-analyse, æstetik, psykologi, samfundsfunktion 16 kommer det desuden an på, hvordan den enkelte kulturs konventioner i musikdefinitionen udtrykkes gennem eksempelvis musikgenrer, påklædning, social kontekst og geografi. Disse dele vil jeg komme yderligere ind på i afsnittet Formidling af musik. Den danske musiker, og i øvrigt teoretisk fysiker, Peter Bastian, har et klart billede af, hvordan han opfatter forholdet mellem lyd og oplevelse. Hans holdning er, at musikken er en oplevelse, og at det kan være meget vanskeligt i det hele taget at gøre sig klog på den. Han mener, musik er vanskelig at beskrive, og at vi let kommer på vildspor, når vi gør et forsøg på dette. Han konkluderer følgende: 16 Sørensen, Søren et. al. (1987) 16\n18 Musik er et bevidsthedsfænomen af typen ånd, så det kan vi ikke sige noget som helst meningfyldt om [...]. Den primære forudsætning for musik er tonernes dans i sindet, og jeg vil derfor hævde, at den primære musikvidenskab er fænomenologien, læren om vores oplevelsesapparat. 17 Det er utrolig interessant, at man kan opfatte musik så nuanceret, når vi er vant til at forstå ordet så enkelt, når vi læser det, taler om det eller hører det. Det er vigtigt at medtænke disse forskellige nuancer, når man skal formidle musik. Hele denne nuancering og problemstilling vil blive behandlet yderligere i næste afsnit med titlen Forskellige traditioner og paradigmer, hvor jeg også vil behandle den epistemologiske tilgang til musik, som Knut Tore Abrahamsen anvender i sine teorier. Forskellige traditioner og paradigmer I dette afsnit analyseres og diskuteres forskellige paradigmer, der findes indenfor musikdomænet i form af traditioner. Derfor finder jeg det nødvendigt først at komme til en klarhed om, hvad begrebet paradigme kan indebære. En definition kunne lyde som følger: Paradigmet er det, der er fælles for gruppens medlemmer, og som forklarer, at deres faglige kommunikation er så forholdsvis fuldstændig og deres faglige bedømmelse så forholdsvis sammenfaldende 18 Sådan skildrer Søren Brier paradigmebegrebet ud fra Thomas Kuhns teorier om dette. Med Kuhns egne ord betegnes gruppen således: I et omfang uden lige har de fået ensartede uddannelser og indførelse i faget 19. Paradigmet handler om, hvordan vi anskuer og analyserer verden, og det kommer til udtryk i, hvordan vi tolker, forsker og kommunikerer viden. Indenfor alle domæner hersker der paradigmer, og dette gør sig dermed også gældende indenfor musikvidenskaben. Viden kan optræde i forskellige former, og Torsten Thurén påpeger den selvindlysende og mere ubevidste form, som man tager for givet indenfor et hvilket som helst domæne. Denne vidensform kalder han tavs viden, og med den pointerer han, at man kan opfatte virkeligheden anderledes end den måde, man gør, men at man ofte ikke er klar over dette: Så længe ens viden er tavs viden, kan man ikke 17 Bastian, Peter (1987). Side Brier, Søren (2005). Side Ibid. Side\n19 sætte spørgsmålstegn ved den. 20. Derfor er en bevidstgørelse nødvendig, og jeg har valgt at inddrage paradigmebegrebet i opgaven, da jeg mener, at der i forhold til musik og bibliotek eksisterer to forskellige paradigmer, som har meget forskelligt indhold, og at det er vigtigt for musikbibliotekerne at medtænke dette. Desuden er det nødvendigt at tilegne sig viden om, hvilken kontekst, der eksisterer indenfor et givent domæne, hvilket Birger Hjørland beskriver således: Knowledge of philosophical approaches to knowledge domains (e.g. hermeneutics and Kuhn s theory of paradigms) should in my opinion be essential reading in all schools of library and information science[ ] 21 Den norske musikbibliotekar, Knut Tore Abrahamsen, påpeger selvsamme problematik, som jeg har skrevet om i forrige afsnit, omkring hele opfattelsen og forståelsen af musik, når han snakker om to forskellige paradigmer indenfor musikken (se Tabel A nedenfor). Han kalder disse to for henholdsvis the traditional paradigm 22 og the culture historic/new musicology paradigm 23. Hvor det første paradigme forholder sig til, at musik har en værdi i sig selv, som han kalder en eigenvalue/inner truthfulness 24, og at musik er kunst for kunstens skyld, så understreger han, at det nye musikalske paradigme (min oversættelse) forholder sig til musikken som værende i besiddelse af en kultursociologisk egenskab. Disse to paradigmer falder i tråd med forrige afsnits diskussion af musik som enten organiseret lyd eller kulturel definition. Den største opdeling mellem disse paradigmer er ifølge Knut Tore Abrahamsen, at de opfattes som henholdsvis høj og lav kunst. Han mener, at dette kunne udspringe af de rent musikalske forskelle, når han siger the fact that popular music generally is simpler in its construction than classical music 25. Denne udtalelse mener han samtidig ikke skal være et acceptabelt argument for ikke at godtage moderne rytmisk musik og populærmusik på lige for med klassisk. Hele denne opfattelse af værdiforskelle og - normer kommer jeg yderligere ind på i analyseafsnittet De danske musikbiblioteker, hvor det viser sig, at det har været et argument i forbindelse med oprettelsen af musikudlån på de danske biblioteker. 20 Thurén, Torsten (1995). Side Hjørland, Birger (2000). Side Abrahamsen, Knut Tore (2003). Side Ibid. 24 Ibid. Side Ibid. Side\n20 Tabel A DET TRADITIONELLE PARADIGME DET NYE MUSIKALSKE PARADIGME Musik Klassisk musik Moderne rytmisk musik Værdi Eigenvalue, inner truthfulness Sociologiske omstændigheder Status Høj Lav Egenskaber Struktur af lyde. Kultur. Autonom og uafhængig af modtager og Kultursociologiske, materialistiske kontekst. Kunst for kunstens egen skyld. og symbolske værdier. Musikkens funktion. Tabellen er udarbejdet af undertegnede ud fra Knut Tore Abrahamsens teorier, og brugt første gang i modulopgaven, Musikbibliotekaren 26, i Videnstyring, foråret Musikbibliotekarene i de skandinaviske biblioteker skal derfor skabe en bevidsthed om disse paradigmer, så de dermed kan være i stand til at indse, at nogle traditioner måske er med til at forhindre en formidling af musik. Dette kunne gøre sig gældende, hvis man på et musikbibliotek gennem mange år har forholdt sig til det traditionelle paradigme (min oversættelse), hvor den klassiske musiks opstilling og opdeling i den grad har været har været udpræget dybere analyseret, hvilket Knut Tore Abrahamsen også påpeger: The traditional paradigm has stressed form and content (syntax) in the analysis and classification of music (for example, at the form level: sonata, suite and symphony) 27 Og videre påpeger han, at det traditionelle paradigme i den grad gør sig gældende rundt omkring i de danske musikbiblioteker i dag, både når det kommer til klassifikation i DK5 og den fysiske opstilling: [...] less than one page is dedicated to classification of popular music in DK5. [...] The main branch of the public library in Copenhagen, for example, still uses large categories like jazz, rock/ pop etc., in shelving, explaining why the retrieval of relevant music is very difficult if the name of the artist/composer is unknown Koch Nielsen, Nikolaj Jonas (2008) 27 Abrahamsen, Knut Tore (2003). Side Ibid. Side


Forsøgshal samt klimatilpasningslaboratorie - Ydelser - Teknologisk Institut\nForsøgshal samt klimatilpasningslaboratorie\nRørcentret har en forsøgshal samt et klimatilpasningslaboratorie.\nI Rørcentrets forsøgshal kan vi optimere, teste og dokumentere alle nye og eksisterende afløbsprodukter i fuld skala.\nNår produkterne er omfattet af en europæisk eller international standard, så tester vi produkterne efter denne standard. Hvis produkterne ikke er omfattet af en Europæisk eller international standard, så beskriver vi funktionskravene til produktet og udvikler en reproducérbar prøvningsmetode, inden vi tester produktet.\nVi har over 30 års erfaring med test, dokumentation og produktudvikling af afløbsprodukter, og vi kan teste afløbskomponenter og/eller samlede hydrauliske løsninger med en vandføring på op til 60 l/s.\nTest i laboratoriet gør Rørcentret unikt, da der ikke er andre i vand-og afløbsbranchen , der tilbyder produktudvikling, prøvningsudvikling samt test i fuld skala i et moderne, akkrediteret laboratorium, som er godkendt af DANAK.\nEn typisk opgave for forsøgshallen kan være at produktudvikle, teste og dokumentere funktionen af bundfældningstanke/septiktanke.\nLæs mere om Rørcentrets forsøgshal her.\nDer er endnu ikke standarder for klimatilpasningsprodukter eller klimatilpasningsløsninger, og det betyder, at det er op til producenter, kommuner og forsyninger at stille krav til, hvad de produkter/løsninger, som de anvender, skal kunne.\nDet er vigtigt at kommuner, forsyninger, rådgivere, boligselskaber og virksomheder efterspørger dokumentation for, at de anvendte produkter fungerer. Ellers kan de risikere at bruge større beløb på produkter eller samlede løsninger, der ikke lever op til producenternes løfter.\nDette kan i værste fald betyde, at produkterne ikke virker, og at kommunen / forsyningen / boligselskabet eller virksomhederne får vand i kældrene, selv om de har investeret i en bekostelig klimasikring af bygningerne. Eller at LAR-anlægget ikke har den forventede nedsivningsevne og kapacitet, så regnvandet ikke forsvinder i det tempo, som man havde beregnet og troet, at det ville.\nKlimatilpasningslaboratoriet kan udvikle og teste både enkelte klimatilpasningskomponenter samt –samlede løsninger – enten i laboratoriet eller on-site (fx som feltmålinger). Når et produkt eller en løsning testes, beskriver vi funktionskravene til produktet og udvikler en reproducérbar prøvningsmetode, inden vi tester produktet/løsningen. Derefter udarbejdes en prøvningsrapport, der beskriver, hvordan løsningen overholder de opstillede funktionskravenne prøvningsrapport kan eventuelt anvendes til at få en frivillige godkendelse. (fx VA-godkendelse, som ETA-Danmark står for).\nLæs mere om Klimatilpasningslaboratoriet her:


Er du på udkig efter røgegrill? Vi anbefaler følgende webshops…\nDesignfund.dk er i dag iblandt de mest benyttede online firmaer med boligartikler. Forretningens sortiment består af opimod 4000 produkter fra en række brands. Netbutikkens Trustpilot-score på 8,9 af 10 manifesterer utrolig kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 826 bedømmelser, hvoraf 583 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 12763 mennesker fans af Designfund.dk, og her har de modtaget 31 evalueringer med en gennemsnitlig score på 4,2 af 5, hvilket tillige er ekstremt imponerende.\nDubuy.dk er nu en af de mest populære internet handler der sælger boligartikler. Netbutikkens udvalg omfatter på den anden side af 18000 produkter fra flere mærker. Webshoppens Trustpilot-rating på 8,7 af 10 er et udtryk for utrolig kundeloyalitet. Tallet er baseret på 2677 ratings, hvoraf 2129 af dem giver topkarakter. På Facebook er 15637 brugere fans af Dubuy.dk, og her har webbutikken modtaget 535 anmeldelser med en gennemsnitlig vurdering på 4,35 af 5, hvilket tillige er ekstremt beundringsværdig.\nMoebelKompagniet.dk er nu iblandt de største netshops der sælger boligartikler. Deres udvalg omfatter ca. 1500 produkter fra en række mærker. Firmaets Trustpilot-evaluering på 9 af 10 er et udtryk for stor tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 239 ratings, hvoraf 206 af disse giver topkarakter. På Facebook er 9539 brugere fans af MoebelKompagniet.dk, og herpå har forretningen modtaget 109 anmeldelser med en gennemsnitlig vurdering på 4,9 af 5, hvilket også er ultra beundringsværdig.\nIllux.dk er aktuelt en af de mest benyttede online webshops inden for boligartikler. Forretningens sortiment indbefatter i omegn af 1000 produkter fra forskellige mærker. Deres Trustpilot-evaluering på 9,2 af 10 demonstrerer stor kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 235 vurderinger, hvoraf 194 af disse giver topkarakter. På Facebook er 7513 brugere fans af Illux.dk, og her har netbutikken modtaget 44 ratings med en middel vurdering på 4,7 af 5, hvilket tillige er super imponerende.\nWallstickerland.dk er nu en af de mest benyttede internet butikker med boligartikler. Virksomhedens udvalg favner mere end 500 varer fra forskellige producenter. Virksomhedens Trustpilot-bedømmelse på 7,8 af 10 indikerer en høj grad af kundetilfredshed. Scoren er baseret på 59 bedømmelser, hvoraf 41 af dem giver topkarakter. På Facebook er 39170 brugere tilhængere af Wallstickerland.dk, og her har webbutikken modtaget 32 bedømmelser med en gennemsnitlig score på 4,3 ud af 5, hvilket ligeledes er ekstremt flot.\nRøgegrill søges over nettet\nMange online outlets tilbyder nu til dags en hel del forskellige former for levering. Det mest almindelige er efterhånden at få leveret til en pakkeshop, hvor du så nemt kan hente produkterne på et valgfrit tidspunkt. Fragtmetoden er nemlig særdeles nem, samt i mange tilfælde tilmed den mest letkøbte fragttype.\nDu burde på samme måde planlægge at få leveret til din hjemmeadresse eller til din arbejdsplads. Leveringsmetoden viser sig som oftest en anelse dyrere, men endda virkelig problemfri. Den mest prisbevidste slags levering af røgegrill vil dog i de fleste tilfælde være at hente ordren selv, hvilket er betinget af at du er i kort afstand af røgegrill online forretningens hjemsted.\nFragtperioden er selvfølgelig meget central såfremt vi skal bruge din pakke lige om lidt, og herved er det relativt klogt at man efterser det forventede leveringstidspunkt for den vedkommende vare.\nStørstedelen af røgegrill internet handler udlover 1 hverdags levering på en lang række af deres varer, som trods alt er regnet ud fra at bestillingen laves forinden et konkret tidspunkt, med det formål at de har udsigt til at kunne nå at få røgegrill skippet afsted før pakkemedarbejderne har fri.\nVisse online shops lover gratis fragt, men i mange tilfælde er det forbeholdt når du indkøber for en konkret pris. Ellers må du udvælge den mest betalelige fragtmetode, hvilket ofte – uafhængig om du er i Vejle, Værløse eller Assens – vil være at få fragtmanden til at bringe din ordre til et afhentningssted.\nDet er i dag ualmindeligt hensigtsmæssigt for os alle at finde information om priser på røgegrill i blandt diverse shops på nettet, og med det motiv har flertallet af internet butikker ikke kunne lade være med at mindske priserne på specielt deres bedst i test produkter – til babyer og børn, lige så vel som til herrer og damer – en hel del, og endda nogle gange byde på levering uden gebyr.\nDet kan dog alligevel vise sig lukrativt at eftergå nogle online shops efter røgegrill rabatkoder inden du shopper, så man er tryg ved at modtage den prisbilligste pris.\nDu skal blot være så påvagt, at hvis en shop forhandler røgegrill til salg for en pris som virker besynderligt tiltalende, kan det undertiden være en indikator for en bedragerisk e-handler. Køb med kort er dog omfavnet af en lovbestemmelse, hvilket værner folk overfor uærlige e-firmaer.\nGenerelt går vi ind for køb med gængse betalingskort eller MobilePay. Som et alternativ kunne du drage nytte af et tilbud som f.eks. ViaBill, i tilfælde af at du gerne vil afdrage pengene over en længere periode.\nForinden nogen shopper røgegrill i en e-shop behøver man i reglen granske netshoppens forretningsbetingelser, men det er normalt ikke videre spændende.\nEn anden løsning kan derfor være at kigge om e-shoppen er verificeret af e-mærket, da det kan være en påvisning af at online webshoppen føjer gældende dansk lovgivning, og at internet virksomheden ofte revideres af sagkyndige som er meget bekendte med de gældende regler. Desuden giver det dig anledning til at blive assisteret, hvis du får udfordringer i processen med din shopping.\nI øvrigt går vi ind for at du er på vagt for de primære forhold der indvirker på handlen, som fx den bytteret på røgegrill internet butikken anvender. Her er det virkelig vigtigt, at man til enhver tid opbevarer ens kvittering, så man fremadrettet vil kunne bevidne handlen, uafhængig om man shopper til en dreng eller pige.\nTrustpilot yder fuldt ud værdifulde løsninger til at finde ud af ret mange tidligere forbrugeres vurderinger og derfor kan det være til hjælp, at du gennemsøger online forhandlerens røgegrill bedømmelser før du færdiggør din shopping.\nFacebook tilbyder dig endvidere flere habile metoder til at få et kig ind i internet forhandlerens troværdighed. Herinde møder vi nogle internet virksomheder hvor kunder kan frembringe en omtale af deres købsoplevelse, som desuden må bruges til at danne dig et indtryk af hvor glade kunderne er.\nWebsitet er reklamefinansieret. Vi arbejder tæt sammen med en samling af online forretninger i form af at vi publicerer virksomhedernes produkter, og indhenter betaling under forudsætning af at de besøgende vi sender videre fuldfører et indkøb.\nData om røgegrill og webbutikker opdateres hyppigt, men man kan ikke stille os ansvarlig for reguleringer der eventuelt er implementeret efter at vi senest opdaterede websitets oplysninger.


Bedemand Gladsaxe - Vi støtter dig hele vejen - Døgnservice\nVores bedemand i Gladsaxe er med dig hele vejen\nVores bedemand i Gladsaxe Kommune er der for at hjælpe dig igennem den hårde tid og ordne alt det praktiske i forbindelse med begravelsen.\n“Super god service alt fungerede bare og…”\nSuper god service alt fungerede bare og søde mennesker. Personalet i Gladsaxe kan varmt anbefales. Tak for hjælpen. Kh. René Lorentzen\nHvilke ting kan vores bedemand i Gladsaxe hjælpe med?\nNår man står i sine følelsers vold, kan det være enormt hårdt at skulle planlægge en begravelse eller bisættelse for en, man har haft nær. Det er her, vores bedemand i Gladsaxe kan hjælpe dig mest.\nUdover hjælp til planlægning af selve begravelsen, tilbyder Begravelses Service også rådgivning indenfor dødsbobehandling i hele Gladsaxe Kommune, hvilket sikrer dig kyndig vejledning og assistance hele processen igennem.\nHvorfor bruge Begravelses services bedemand i Gladsaxe Kommune?\nBegravelses service står parat til at hjælpe dig døgnet rundt, uanset om dødsfaldet er sket i hjemmet, på plejehjem eller på hospitalet. Vores vagthavende bedemand i Gladsaxe kan komme ud til dig i hele kommunen.\nVores bedemænd er erfarne vejledere og kan hjælpe dig med at forstå og bearbejde de følelser, der kommer i forbindelse med at miste en ven, partner eller familiemedlem. Altid med største empati og professionalisme.


WWF-klumme – triton og den giftige tornekrone | DYK\n– triton og den giftige tornekrone\nTriton var søn af Poseidon, havets konge, og boede i et gyldent palads på havets bund sammen med sine forældre. Triton var halvt menneske og halvt fisk, og når han blæste i sin store konkylie, kunne han få fjender til at forsvinde og bølger til at lægge sig på et oprørt hav.\nTriton er også navnet på en stor konkylie, trompet-tritonen, Charonia tritonis, og denne Triton har, lige som sin mytiske navnefælle, en kontrollerende magt i sine omgivelser. Dens hovedmåltid består nemlig af en af koralrevets allerværste fjender, den giftige tornekrone.\nDen op til 50 cm store tornekrone-søstjerne er et nådesløst rovdyr, der kan konsumere op til seks m2 levende koralrev på et år, og den angriber hovedsageligt stenkorallerne, som er med til at opbygge revet. Tornekronen er effektivt ødelæggende, og skaden på revet er yderst synlig. Ved at krænge maven ud gennem mundåbningen og afgive fordøjelsesenzymer på korallernes væv, er den i stand til at fordøje koralpolypperne. Når maven igen trækkes ind, efterlades hvide, døde og bare koralskeletter under dens krop.\nFilippinerne og Thailand har i år været udsat for masseforekomster af den giftige tornekrone, og under sådanne forekomster ses den ellers nataktive tornekrone også om dagen. Dykkere har i begge lande været involveret i aktioner blandt andet arrangeret af WWF, hvor man har forsøgt at komme de sultne søstjerner til livs, enten ved at neutralisere dem ved at indsprøjte koncentreret saltvand i dem, eller ved at indsamle dem. Men tornekronen har en forsvarsmekanisme. Dens krop og 10-20 arme er nemlig dækket med tusinder af fire-fem cm lange, giftige pigge, og stik fra disse siges at være yderst smertefulde. Og piggene kan nemt gennembore både våddragter og handsker, så man skal passe på.\nDet er nok også giften, der er grunden til dens succes, for fjender har den ikke mange af og de er blevet færre. De rovfisk, der normalt har taget for sig af de mindre tornekroner, er blevet overfisket. Det gælder blandt andet napoleonsfisken, der hører til gruppen af fisk, der har fået en ikke så misundelsesværdig plads på Washington-konventionens liste II. Det betyder, at den i dag er så truet, at den ikke må forhandles frit over grænser – alligevel ses den desværre i akvarier i fiskerestauranter i Hong Kong næsten hver dag, og den ene fiskebåd efter den anden tilbageholdes med lasten fyldt af disse dyrebare revfisk – opfisket illegalt i Sydøstasiens havområder.\nMen tornekronens fjende nummer ét er den op til 50 cm store trompet-triton, der desværre også er truet. Årsagen er, at den smukke snegl med sine klare blå øjne, lange tentakler og et hus formet som en elegant spiral i alverdens skønne brune nuancer, af de fleste udelukkende ses som en smuk pyntegenstand. Og det er nok også de færreste, der kender til den yderst vigtige opgave den har at udføre på revet, og at der lige nu – mere end nogensinde – er mest brug for den der, frem for i en vindueskarm.\nDe første store...


Esbjergs borgmester jubler over klimaaftale: Energiø kan blive nyt væksteventyr | TV SYD\nRapport viser, at der kan skabes 27.000 job ved bygningen af en energiø i Nordsøen. Firmaer i Esbjerg kan få stor gavn af planen, der samtidig kan skabe mange lokale arbejdspladser.\nSådan kan energiøen komme til at se ud. Rundt om den vil en lang række havvindmøller blive sat op. Foto: Energinet\n26. jun 2020, kl. 14:58 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nJublen i offshore-byen Esbjerg er stor over den netop indgåede klimaaftale. For den betyder blandt andet, at man vil bygge en energiø med kæmpestore havvindmøller i Nordsøen. Borgmester Jesper Frost Rasmussen, Venstre, ser store muligheder:\n- Det her har potentiale til at blive et nyt væksteventyr for Esbjerg. Vi er førende indenfor udskibning af havvindmøller og har været det længe, og nu med klimaaftalen er der mulighed for at bringe det til helt nye højder, siger han.\nTo glade mænd. Havnedirektør Dennis Jul Pedersen (til venstre) og Esbjergs borgmester Jesper Frost Rasmussen. Foto: Finn Grahndin\nJeg kan ikke forestille mig, at der er andre langs den jyske vestkyst, der kan byde ind med det, vi kan i Esbjerg.\nTusinder af job på spil\nJesper Frost Rasmussens glæde er forståelig. For i QBIS-rapporten, der udkom i går, vurderes det, at energiøen kan give 27.000 arbejdspladser. Måske endnu flere over en længere årrække. Borgmesteren mener, at opbygning og service af energiøen ligger lige til Esbjergs "højreben".\n- Jeg kan ikke forestille mig, at der er andre langs den jyske vestkyst, der kan byde ind med det, vi kan i Esbjerg. Energiøen kan måske nok blive serviceret fra andre havne, men at etablere sådan en energiø kræver, at man har faciliteterne til at håndtere mange store vindmøllekomponenter. Og det har Esbjerg, siger han.\nSe her hvordan Energinet forklarer en energiø:\nDen i forvejen meget store havn ønskes nu udvidet yderligere med 500.000 kvadratmeter. Foto: Esbjerg Havn\nBorgmesterens glæde deles da også af havnedirektør Dennis Jul Pedersen.\n- Det vigtigste for os er, at vi kan tilbyde den rette infrastruktur. Derfor er det afgørende, at vi får den havneudvidelse, vi har arbejdet på et godt stykke tid, og som nu er i høring. Det vil give os yderligere 500.000 kvadratmeter plads, siger han.\nHavnens nuværende areal er på 4.500.000 kvadratmeter.\nEsbjerg Havns bestyrelse har derfor netop besluttet at få udarbejdet en strategisk redegørelse for, hvordan havnens og kommunens ambitiøse planer kan blive til virkelighed.\nSkibet Assister kan pløje kabler ned på havbunden. Smart, når strømmen fra energiøen skal transporteres til fastlandet. Foto: Finn Grahndin\nI Esbjerg havn ligger skibet Assister. Et af JD Contracts 14 skibe. Firmaet specialiserer sig i entreprenørarbejde til havs. Som for eksempel at pløje kabler ned i havbunden. Og netop den ekspertise kan vise sig særdeles attraktiv, når strømmen fra energiøens vindmøller skal sendes til fastlandet gennem kabler på havbunden. Så også her er der stor glæde ved udsigten til, at man vil bygge en energiø.\n- Det er fantastisk. Vi kan næsten ikke få armene ned, siger teknisk direktør Lars Yde Sørensen.\nTeknisk direktør i JD Contractor, Lars yde Sørensen, håber på, at firmaet kan få lov til at yde sin ekspertise i det store projekt. Foto: Finn Grahndin\nSom ringe i (hav-)vandet\nHan håber selvfølgelig, at JD Contractor får positive svar på de bud, de kommer til at afgive, på arbejdet med at etablere energiøen.\n- Hvis vi kommer til at køre fuld drøn på projektet, så er der helt sikkert mange nye arbejdspladser på vej. Ikke alene hos os, men også til alle vores kollegaer i branchen og underleverandørkæden her i Esbjerg, siger Lars Yde Sørensen.\nRegeringen vedtog sammen med et bredt flertal i Folketinget klimaaftalen den 22. juni.\nDen skal forsøge at reducere CO2-udledningen med 70 procent inden 2030.\nDet er regeringens målsætning.


Venstre vil helt væk fra masse-indmeldelser\nPartiets hovedbestyrelse er i forvejen ved at modernisere vedtægterne. Sagen fra borgmesterkandidat-valget i Varde kommer til at præge de nye vedtægter.\n9. FEB 2021 7.20\nVARDE: I en aktuel proces er partiet Venstre i gang med at modernisere sine vedtægter. Og når man en gang er færdig, vil det blive sikret, at der fremover ikke kan foregå masse-indmeldelser, sådan som det blandt andet skete i Varde op til spidskandidatvalget i januar.\nHer betalte en maskinstation 35 medarbejdere og hjælpere for at blive meldt ind i Venstre i Øse, så de kunne stemme på den lokale kandidat. Og i Horne-Sig sponserede et andet firma 100 kr. per nyt medlem, så det ikke kostede 300, men 200 kr. at melde sig ind. Her var ideen at støtte en anden lokal kandidat.\nDet var i øvrigt Mads Sørensen, som endte med at blive valgt og før valget sagde, at "den form for rabat har man altid brugt". Fremgangsmåden har vakt kritik, og syv af de 12 lokale vælgerforeninger i Varde har oplyst, at de aldrig har brugt rabatordninger, og heller ikke kommer til at gøre det.\nForskellighed skal favnes\nLotte Højmark Tang, der er lokalformand for Venstre i Varde, er ikke begejstret for den form for sponserede masse-indmeldelser, som hun også er bekendt med har foregået i andre Venstre-sammenhænge. Hun har i stedet ønsket sig ordninger, så alle nye medlemmer selv må sørge for at melde sig ind i partiet via en app.\nHun oplyser til DK Nyt, at sagen i sidste uge var oppe i hovedbestyrelsen, og at "efter gode drøftelser blev det, med afsæt i sagens alvor, vedtaget, at det i arbejdet med modernisering af vedtægterne skal sikres, at der ikke fremadrettet kan laves masseindmeldelser."\nHun understreger, at det tager tid at modernisere vedtægterne, der også skal favne forskelligheder i partiet og ikke ændre på frihedsgraderne.\nMads Sørensen, der altså er blevet borgmesterkandidat i den traditionelt markant Venstre-dominerede kommune, forsikrer over for DK Nyt, at han i forhold til kritikken "lægger sig fladt ned" og ikke vil insistere på at bevare ordninger, der har gjort det muligt for enkeltpersoner at stille med en navneliste og et beløb og så få alle meldt ind på én gang.


Taxa Slagelse Kommune ring 48 48 48 48.\nTelefonnummer til en taxa i Slagelse er: 48 48 48 48. Vi kører i kører i Slagelse, Korsør, Skælskør, Forlev, Svenstrup, Sørbymagle & Dalmose..\nHent vores Slagelse taxa-app på App Store eller Google Play og bestil din næste taxa i Slagelse til fast lav pris.\nFå et hurtig overslag på taxa prisen i Slagelse – prøv vores lynhurtige prisberegner.\nHar du brug for et lift med en taxa i Slagelse? Brug Dantaxi i Slagelse, når du skal fra det ene sted til det andet. Når du bestiller en taxa i Slagelse via os, sender vi en af vores erfarne chauffører ud for at hente og bringe dig derhen, hvor du skal.\nTaxa Slagelse– Ring 48 48 48 48 eller hent vores app.\nTaxa Korsør – Ring 48 48 48 48 eller hent vores app.\nTaxa Skælskør – Ring 48 48 48 48 eller hent vores app.\nTaxa Forlev – Ring 48 48 48 48 eller hent vores app.\nTaxa Svenstrup – Ring 48 48 48 48 eller hent vores app.\nTaxa Sørbymagle – Ring 48 48 48 48 eller hent vores app.\nBedste dækning: Vi kører i hele Slagelse Kommune.\nLandsdækkende: Dantaxi er ikke kun taxa i Slagelse. Vi er tilstede i mange byer i Region Sjælland – og en stor del af det øvrige Danmark. Læs mere her.\nTaxa til lufthavnen: Vi kører dig selvfølgelig gerne til eller fra Kastrup Lufthavn. Kastrup Lufthavn (CPH) ligger ca. 95 km. fra Slagelse.\nSikkerhed og tryghed på taxa i Slagelse\nDet tilbyder Dantaxi i Slagelse\nBedste tilgængelighed: Vi er det taxaselskab med flest vogne i Slagelse.\nStøt de lokale vognmænd: Ved at køre med Dantaxi støtter du lokale vognmænd i Slagelse Kommune.\nDet er både trygt og hurtigt at bestille en taxa til og fra Slagelse. Vores taxaer i Slagelse har normalt en fremkørselstid på under syv minutter. Så du er næsten altid garanteret, at vi kun er fem minutter fra dig.\nBestil en taxa til og fra Slagelse\nØnsker du at bestille taxa Slagelse, kan du gøre det direkte i vores taxa-app. Her kan du også se din bestillingshistorisk, betale, se turens pris og tage direkte kontakt til chaufføren.\nVi sidder altid klar til at tage imod din bestilling, og vi svarer gerne på de spørgsmål, du har i forbindelse med din tur i taxa til og fra Slagelse.\nVælg den rigtige taxa Slagelse\nHvad koster en taxa i Slagelse?\nVælger du at tage en taxa til eller fra Slagelse, er det i overensstemmelse med de gældende priser. Det betyder, at priserne på taxaturen varierer afhængig af, hvilken dag på ugen du vælger at rejse. Der pålægges nemlig et aften/weekendtillæg, ligesom det også koster ekstra at tage taxaen på helligdage.\nNår du kører med taxa i Slagelse, vil du få en god køreoplevelse, hvis du kører med os. Vi tilbyder dig nemlig kun ture i vores effektive og moderne biler. Det er din garanti for en behagelige rejse. Du kan derfor føle dig helt tryg, når du sætter dig ind i vores taxa i Slagelse for at blive fragtet mod din ønskede destination.\nVores professionelle og uddannede chauffører har mange køretimer bag rattet. De kender trafikken, og selv i myldretidens tætte kørsel har de et godt overblik. Det er vores dygtige chaufførers fineste opgave at gøre din tur i Slagelse i taxa til en god oplevelse.\nDu bestiller/skaffer en taxa i Slagelse på en af følgende tre måder:\nPraj taxa: Du kan praje en Dantaxi på gaden eller find os på Slagelse Station eller andre trafikknudepunkter. Det er nemt at kende Dantaxi’s vogne. De fleste er profilindpakkede i Dantaxis grå og grønne farver og alle er med tydelige T-logoer på siderne.\nEn taxa i Slagelse koster:\nHvilke taxa-app kan benyttes til taxa i Slagelse?\nHvis du skal bruge en taxa i Slagelse, kan du bestille den med vores taxa-app.\nBestilt din næste taxa i Slagelse med vores taxa-app.\nDet koster en taxa i Slagelse Kommune.\nDantaxi er taxa i Slagelse\nDantaxi Vestsjælland opstod, da Slagelse Taxa og Korsør Taxa blev slået sammen tilbage i 2011.\nSlagelse Taxa og Korsør Taxa kører nu i ét stærkt fællesskab i Dantaxi Vestsjælland, der også dækker Skælskør.\nEn del af det landsdækkende Dantaxi.\nOrdentlig taxa i Slagelse\nKontakt Dantaxi Slagelse.\nMail til Dantaxi Slagelse


Referat: Ordinær generalforsamling 1. marts 2020 | Fanafdelingen i Brøndbyernes IF\nReferat: Ordinær generalforsamling 1. marts 2020\nFanzonen bag Sydsiden\nSøndag den 1. marts 2020 klokken 11:30\nVelkomst v. formand Lasse Bauer\nTil planlagt tid bød formand Lasse Bauer de fremmødte velkommen til generalforsamlingen.\nLasse Bauer indstillede Sarah Agerklint som dirigent og Troels Ørum som referent, hvilket generalforsamlingen vedtog. Karina og Samuel blev valgt som uvildige stemmetællere.\nLasse Bauer fortalte om året, der er gået – det første år i foreningens levetid. Der er blevet afholdt mange succesfulde arrangementer, og der er blevet udtrykt holdninger om og givet input til driften af klubben. Endelig kunne han fortælle, at licensaftalen mellem A/S og amatørerne er blevet opdateret, så den uopsigelige aftale nu også indeholder, at Brøndby fremover skal hedde Brøndby IF, spille i gult og blåt og have hjemme i Brøndby.\nKasserer Lasse Hjorth gennemgik regnskabet og budgettet for det kommende år. Der blev ikke stillet spørgsmål fra salen, og regnskabet blev godkendt af generalforsamlingen.\nBestyrelsen havde på forhånd stillet forslag om fire vedtægtsændringer. Disse fire blev indledningsvis gennemgået af Mark Jensen. Undervejs foreslog Robert Hendel den kommende bestyrelse at overveje til næste års generalforsamling, at medlemmer, der står til ekskludering, får mulighed for at få taget deres eksklusion op til afstemning på generalforsamlingen, da det er praksis i mange andre foreninger.\nAlle fire forslag til vedtægtsændringer blev vedtaget enstemmigt.\nBegge kandidater indledte med at præsentere sig selv og deres kandidatur for generalforsamlingen. Der blev ikke stillet spørgsmål til dem inden afstemningen, som Sune Blom vandt med stemmerne 83 mod 9 til Henrik Andersen. Der blev i alt afgivet 93 stemmer, heraf 13 fuldmagtsstemmer og én ugyldig.\nLasse Bauer blev genvalgt som formand uden modkandidat.\nClaus Billehøj blev genvalgt som næstformand uden modkandidat.\nLasse Hjorth blev genvalgt som kasserer uden modkandidat.\nTil de resterende syv bestyrelsespladser var der otte kandidater. Stemmerne fordelte sig således:\nJoakim Breinholt: 83\nHenrik Worsøe: 58\nMagnus Gøtsche: 92\nMark Jensen: 61\nMichael Haddar: 66\nPeter Nielsen: 80\nTroels Ørum: 57\nHenrik Andersen: 41\nAfgående bestyrelsesmedlem Nicklas Lagerstorf blev takket for sit bidrag til Fanafdelingens bestyrelse.\nHer var der ikke noget til, hvorfor Lasse Bauer rundede generalforsamlingen af.


Arla Foods udnævner Giørtz-Carlsen til medlem af direktionen\nArla Foods udnævner Giørtz-Carlsen til medlem af direktionen\nArla Foods har med virkning fra 1. februar 2019 udnævnt Peter Giørtz-Carlsen til medlem af direktionen. Baggrunden for udnævnelsen er et ønske om yderligere at styrke ledelsen og selskabsledelsen i forbindelse med, at omfanget af selskabets aktiviteter vokser i en stadig mere kompleks og global fødevareindustri, der er præget af store udsving og hastige forandringer.\nSom kommentar til bekendtgørelsen, siger bestyrelsesformand hos Arla Foods, Jan Toft Nørgaard: ”Arla er en stor og kompleks international virksomhed med en dygtig adm. direktør i spidsen. Igennem hele Arla Foods’ historie har vi altid haft tradition for, at topchefen har haft en direktion til at fungere som sparringspartner og til at udføre nogle af de mange vigtige direktionsopgaver. Siden Povl Krogsgaard stoppede for godt et år siden har der ikke været en sådan konstellation i Arla, og derfor er vi i bestyrelsen glade for nu at kunne genskabe en to-mands direktion ved at inddrage Peter Giørtz-Carlsen i dette arbejde."\nArla Foods adm. direktør Peder Tuborgh, siger om udnævnelsen: ”Arla er kommet godt igennem et udfordrende 2018 og har mange spændende ting på agendaen i de kommende år. Vi fører en ambitiøs vækstagenda uden for Europa, er på vej med flere større tiltag der skal gøre vores produktion mere bæredygtig, og står samtidig overfor kendte udfordringer i Europa som f.eks. Brexit. Jeg er derfor tilfreds med, at bestyrelsen og jeg nu kan genetablere en to-mands direktion, som kan dele nogle af de opgaver, som kun kan ligge på den øverste ledelses bord. Jeg ser frem til at arbejde sammen med Peter Giørtz-Carlsen inden for de nye rammer, i takt med at vi sammen med bestyrelsen tager fat på de mange strategiske muligheder og udfordringer, der findes i en global fødevareindustri. Peter vil fortsat lede vores europæiske forretning, og der vil ikke være yderligere ændringer i roller eller ansvarsområder for min nuværende koncernledelse.”\nFakta: Peter Giørtz-Carlsen er 45 år gammel og er uddannet fra Aarhus Universitet. Han startede i Arla Foods' Corporate Strategy Office i 2003. Herefter var han Managing Director med ansvar for to af selskabets markeder, først det danske og derefter det engelske, indtil han i 2016 blev udnævnt til Executive Vice President, Europa. Han er ligeledes Vice Chairman af AIM (European Brands Association) og medlem af det Policy and Issues Council under Institute of Grocery Distribution i Storbritannien.\nArla Foods er et internationalt mejeriselskab ejet af 11.200 landmænd fra Danmark, Sverige, Storbritannien, Tyskland, Belgien, Holland og Luxemburg. Arla Foods er en af de stærkeste aktører i den internationale mejeriverden, med et bredt sortiment af mejeriprodukter af højeste kvalitet. Velkendte mærker som Arla®, Lurpak® og Castello® hører til Arla familien. Arla Foods er også verdens største producent af økologiske mejeriprodukter.\nArla Pressevagt(kun journalister/presse)\naasan@arlafoods.com 30101101 @AnderssonAase\nJesper SkovlundPR-chef, Arla Danmark\njesper.skovlund@arlafoods.com 89381896 @J_Skovlund\nDownload Billeder & Videoer


Motion og bevægelse i skolen (Bog, Hæftet)\n> Bøger>Motion og bevægelse i skolen\nRedaktion: Jens-Ole Jensen, Henrik Taarsted Jørgensen, Esben Volshøj\nBidragyder: Søren Andkjær, Jens-Ole Jensen, Charlotte Østergaard, Jesper Lundbye Jensen, Henrik Taarsted Jørgensen, Bent Vigsø, Esben Stilund Volshøj, Ole Lund, Yngvar Ommundsen, Malte Nejst Larsen, Peter Krustrup, Niels Wedderkopp, Øyvind Førland Standal, Søren Smed\nMotion og bevægelse i skolen handler om, hvordan skolens pædagogiske personale pædagogisk og didaktisk kan arbejde med motion og bevægelse på et forskningsmæssigt grundlag. Bogen præsenterer det videnskabelige grundlag, der ligger til grund for at indføre motion og bevægelse i skolen, samt erfaringer med at implementere forandringerne. Artiklerne giver et bidrag til at udfylde det videnshul, der er mellem praktiske motions- og bevægelsesaktiviteter og forskningsbaseret viden derom. Antologiens første del består af artikler, som afdækker og udspringer af hver sit argument for, hvorfor eleverne skal have motion og bevægelse i skolen. Et lærings-, et dannelses-, et trivsels- og et sundhedsargument. Anden del af antologien består af 8 tematiske artikler, der konkret udfolder og diskuterer forhold som lærer- og pædagogrollen i skolen, motivation, inklusion, trivsel, udfordringer, som knytter sig særligt til udskolingen, udeskole og outdoor, udfordringer og muligheder i forbindelse med implementeringen af forandringer i skolen samt et bud på, hvordan bevægelse i skolen kan forstås som eksistentielt meningsfuldt. Motion og bevægelse i skolen henvender sig til lærerstuderende og til de mange lærere og pædagoger, der arbejder med at implementere motion og bevægelse i skolerne.


Spier Ideology Sauvignon Blanc\nUnik enkeltmarks vin fra vinmarken Helderberg i Stellenboschs bjerge med cirka 400 højdemeter.\nVinserien Ideology er en unik samling vine, der normalt kun sælges fra butikken på vingården i Sydafrika til kunder, der kommer på besøg. Vores mangeårige stolte samarbejde med Spier har dog gjort, at vi nu har den særlige mulighed for at tilbyde en begrænset mængde af disse særlige vine til salg i Danmark. Der er lavet cirka 7.000 flasker af denne.\nNavnet Ideology er en kombination af ordene ideer og ønologi, fordi en winemaker simpelthen får deres bedste ideer, når de laver vin.\nIdeology giver Spiers winemakers mulighed for at bruge et forskelligartet sortiment af druesorter og blends for at skabe vin med en karakteristisk og overraskende karakter. Ideology-vinene er et samsurium af en winemakers talent, dygtighed, erfaring og kreative idéer, hvilket giver en vin, der udfordrer det konventionelle. Rejsen fra drue til flaske er en mulighed for at udforske og eksperimentere; et lærred, som man kan stille spørgsmålstegn ved lige så meget som at skabe det endelige resultat


Lavpris Emirates flyvninger til Dakar - Bravofly\nLavprisflyvninger til Dakar med Emirates\nEmirates flyvninger til Dakar\nFlybilletter til Dakar Brandenburg med Emirates\nHvis du ikke er sikker på hvilken Emirates Dakar flyvning du skal vælge, så tag et kig på vores tilbudsflyvninger. Vi har udvalgt de bedste tilbud på flyvninger til dig fra mere end 15 millioner søgninger udført af almindelige brugere på vores søgemaskine.\nNår du har startet søgningen, så vent ganske enkelt nogle få sekunder for at se resultaterne for din flyvning Dakar med Emirates. Nu kan du ha sjov med at filtrere dine søgeresultater.\nVelkommen til søgemaskinen for lavprisflyvninger skabt af Bravofly. Hvis du er på udkig efter en lavprisflyvning Dakar med Emirates start din søgning og vælg den lavprisflyvning som er den rette for dig.\nАвиабилеты в Дакар с Emirates\nVoli Dakar con Emirates\nFly Dakar med Emirates\nDakar Repülőjegy Emirates\nFlyg Dakar med Emirates\nVols Dakar avec Emirates\nFlights to Dakar with Emirates


’Chili Cloud’: supersmart online-back-up af dine dyrebare minder\nChili Cloud: supersmart online-back-up af dine dyrebare minder\nDe fleste har gennem årene opbygget en stor samling af dyrbare dokumenter, billeder og videoer på computeren. I takt med, at flere og flere bruger både smartphonen og tablet’en som kameraer i dagligdagen, er der vist ingen tvivl om, at især antallet af billeder og videoer på harddisken vil stige markant i fremtiden\nManglende back-up kan gøre ondt\nDesto meget mere uheldigt er det, at mange ikke tager back-up af deres vigtigste filer. Hvis harddisken pludselig går i stykker, eller computeren bliver stjålet, kan man godt vinke farvel til både videoerne med børnenes første skridt og billederne fra kobberbrylluppet. Og det er altså næsten ikke til at bære, når ens dyrebareste minder er væk. For evigt.\nEn genial back-up-løsning\nDerfor tilbyder vi nu vores fibernet-kunder online-lagringstjenesten Chili Cloud, der automatisk og løbende tager back-up af dine filer. Chili Cloud er en såkaldt Cloud-løsning, det betyder, at filerne opbevares online ”i skyen” på en server. Selvom din computer går i stykker eller bliver stjålet, forsvinder dine vigtige dokumenter altså ikke. For de ligger altid online, og kan kun tilgås med dit password.\nDet er let at komme i gang med Chili Cloud. Når du har klikket på aktiveringslinket i din velkomstmail, skal du blot vælge et password til din online-harddisk, og så kan du ellers begynde at gemme dine og familiens filer. Når du løbende opdaterer mappen, synkroniseres de automatisk. Nemmere bliver det ikke.\nDu kan også downloade Chili Cloud som app til android og til iPhone, så du hele tiden får taget online-back-up af dine billeder og videoer på mobilen.\nInkluderet i Waoo Fiber Extra og Waoo Fiber Full\nChili Cloud er inkluderet i Waoo Fiber Extra og Waoo Fiber Full.\nHvis du ikke allerede har Waoo Fiber Extra eller Waoo Fiber Full, men gerne vil kunne sove roligere om natten, er det tid til at opgradere.\nRing til os på 70 29 24 44 og hør mere.\nBliv klogere på fibernettets fordele og tjek om du kan få fiber på din adresse.\nSe vores kampagnetilbud\nVi har masser af gode kampagnetilbud lige nu.


Om selvmordsbomberen der forsøgte at sprænge et fly i luften juledag | Hodjanernes Blog\nPå en eller anden måde virker det mystisk !\nKommentar af I Christensen — 27 december 2009 @ 19:16\nDanmarks Radio forstår at vælge tidspunkterne.\nNetop i dag offentliggør de en spørgeundersøgelse, som konkluderer at:\n“Et flertal støtter muslimers ret til at bygge moskeer i Danmark.\nI en meningsmåling, som Capacent har lavet for DR, svarer to ud af tre, at de ikke mener, at der skal indføres et forbud mod at bygge moskeer i Danmark.\nDet er udtryk for en ændret holdning blandt danskerne, siger Jørgen Bæk Simonsen, der forsker i islam ved Københavns Universitet.\nUden fare for nogen\n– I begyndelsen var der en fantastisk modstand mod etablering af de lokale moskeer. Men efterhånden som man har erfaret, at det er uden fare for nogen, at der er en lokal moske, kan man sige at villigheden til at acceptere dem er voksende, siger han.\nHos Islamisk Trossamfund er man positivt overrasket over tallene, siger Bittina Meisner.\nFlere moskeer på vej\n– Jeg kan slet ikke forstå, at man skal leve skjult som muslim. Det er et frisk pust til det københavnske bybillede, hvis der var en pæn moske, som lyste op og sendte et signal om, at i Danmark er moskeer også velkommen\nDer er allerede 130 moskeer i Danmark og flere er på vej. Blandt andre to i Århus, to i København og en i Roskilde.”\nDet sker samtidig med, at undersøgelserne om den sidste bombemand viser, at han også kom fra en velståen familie, som har haft råd til at sende ham på universitet i England og med fuld adgang til de mere rabiate moskeer.\nTænk om DR havde spurgt lidt mere relevant:\nSynes du at vi skal have de samme moskeer som de har i Storbritaninen ?\nKommentar af Morten Dreyer — 28 december 2009 @ 07:50\nNigerianeren fik hjælp i Amsterdam. Et øjenvidne har set ham blive ledsaget af en ukendt i Shipol-lufthavn. Hvem andre end en ansat i lufthavn med kendskab til rutiner og smutveje har kunnet hjælpe nigerianeren.\nKommentar af Limewoody — 28 december 2009 @ 08:16\nLimewoody: Det passer ikke – det siger Obamessias – han var alene om det 😀\nKommentar af Hodja — 29 december 2009 @ 14:54\nEn af de værste ting ved denne sag er næsten, at vi nu sikkert skal generes endnu mere når vi skal flyve og vores privatliv, krop og ejendele og kommunikation og adfærd skal scannes og registreres endnu mere.\nKommentar af Frihed — 28 december 2009 @ 12:57\nDet forbavser mig ikke. Både i Holland og i England skulle man tro, at det er en forudsætning at man er muslim, hvis man ønsker et job i en lufthavn.\nKommentar af Egtvedpigen — 28 december 2009 @ 12:58\nPETN eller pentrit er ikke det jihadisterne plejer at bruge .\n“Pentaerythritol tetranitrate” som er det kemiske navn er faktisk et af verdens kraftigste høj eksplosiver med en RE faktor (effekt i forhold til TNT i vægt) på 1.66 (TNT=1.0).\nJihadisterne har ikke mig bekendt ikke brugt hjemmelavet pentrit før , men holdt sig til det simple “ANFO” (Ammonium nitrate fra gødning og dieselolie fra Q8)som hovedladning.\nOg som tændladning den gode gamle Acetone peroxide , kendt i Arabien som “Satans moder” fordi man mister fingerne hvis man ikke er meget varsom i fremstillingen og ikke mindst “hånd”teringen.\nDet sådan en gamle sprængnings liderlig idiot som mig mangler svare på er hvad det var han forsøgte at bruge som tændladning (detonatorer kilde for pentriten ) da “satans morder” (TATP)i mange år har været relativt nemt sporbart i lufthavns kontrollen via en lille sniffer udviklet af Israel selvfølgelig .\nDet er faktisk lidt en griner at idioten fyldte han underbukser med et ret avanceret eksplosiv med en voldsom detonations hastighed , for så at dumpe i at frembringe netop detonations hastighed nok til at udløse andet end en meget voldsom brænd i skridtet på sig selv ! .\nIngen jomfruer , ingen diller , og ingen løg til Abdul , kun en kronisk stanke af flæskesvær og livslang Water boarding !\nKommentar af KR | leukofobi.dk — 28 december 2009 @ 14:57\nIgen en moderat velintegreret muslim. Et ledende eksempel, lige til at kopiere af lillebror.\nNår du står i lufthavnen og bliver tjekket i hoved og røv, så tænk lige på, at grunden skyldes arabisk kulturberigelse. Politikerne giver jo folket, det de vil have.\nKommentar af Menig 442 — 28 december 2009 @ 22:19\nDet bliver ikke mindre mystisk !\nDer er noget uldent i gærde !\nKommentar af I Christensen — 30 december 2009 @ 13:31


Linsesuppe! Læsernes nemme hverdagsretter #1 | Lillemor Linsesuppe! Læsernes nemme hverdagsretter #1 – Lillemor\nJeg sidder i skrivende stund i metroen mod lufthavnen. Om lidt står jeg med mine fire veninder o\nLinsesuppe! Læsernes nemme hverdagsretter #1\nDet der skete var at jeg en dag på min Instagram profil (@lillemorblog), klaskede et billede op af dagens madlavning. – Som jeg må indrømme af og til, består lidt af de samme 7-8 retter. Jeg spurgte læserne hvad deres nemme hverdagsretter var, for at få lidt inspiration og for at de evt. kunne bidrage med lidt gode idéer, til andre idé forladte kvinder der ude. Rigtig mange kom med deres bud på en god og nem hverdagsret. Og så var det at Lillemor fik den idé, at bringe dem her på bloggen – med læsernes samtykke naturligvis. Så hold øje med bloggen for inspiration 🙂 Du kan finde alle opskrifter HER. Send gerne dit eget bud på en nem hverdagsret til lillemorblog@gmail.com.\nLidt info om læseren:\nBy: Bor på Nørrebro med min mand, en tyk kat og…\nBørn: …Villy fra 2015 og en baby i dunken.\nFuldend følgende sætninger:\nJeg følger med hos Lillemor fordi…hun er sjov og tør lidt mere, hvor andre tier (og så anbefalede min jordemoder veninde hende!)\nJeg kan godt lide børn, men…primært mit eget – sjovt nok. Måske får jeg nok af andres på arbejdet?\nRødvin er…rødt, og primært for rigtige voksne.\nDenne ret er godt fordi…den er nem, billig, sund og ynglet elsker den!\n◊ Linsesuppe ◊\nIngredienser (til en stor grydefuld):\n7 små kartofler\n3 tsk tomatpure\nvand, salt, peber, kanel og evt lidt chili og citronsaft\nFørst hakkes løg og hvidløg groft og puttes i gryden i lidt olie. Det skal bare svitses lidt.\nSå hakkes kartofler, jordskokker og selleri og puttes i gryden til det andet – lad det få lidt varme. Og hak det gerne ud i mindre stykker, så skal det ikke koge helt så længe!\nPut tomatpureen i gryden og rør lidt rundt, så pureen også bliver svitset lidt af.\nHak nu porrer og forårsløg (husk at få vasket porrerne godt mellem lagene) og put dem i gryden.\nHæld nu vand på, til det hele er dækket og lad det koge i ca. 20 minutter eller til grøntsagerne så småt er ved at være møre.\nTilsæt 3 dl linser og lige så meget vand og lad det koge yderligere ca. 20 minutter eller til linserne også begynder at være møre – de må godt have lidt bid i sig.\nBlend hele moletjavsen med en stavblender, og smag det til. Her kan bruges salt, peber, lidt chilisovs, lidt kanel og citron – det hele krydrer det til en lidt orientalsk smag.\nServer det med rosmarin og en klat creme fraiche, og med noget lækkert brød – vi har købt fladbrød i grønthandleren.\nSuppen er smart at lave, for man kan i princippet hælde i hvad man har i skabene, sammen med linserne. Gulerødder, pastinakker, flere kartofler, ingen porrer. Det kommer sig ikke så nøje og jeg vil vove at påstå at det kommer til at smage skønt uanset hvad!\nTak til Carina – som i øvrigt har sin egen blog www.saettekassen.dk og ikke er nærig med at dele ud af egne opskrifter, råd til madplaner mv. Se mere HER.\nKyllingelasagne! Læsernes nemme hverdagsretter #2...\nBlomkåls risotto! Læsernes nemme hverdagsretter #3...\nVegetar lasagne! Læsernes nemme hverdagsretter #4...\nVil prøve at skrive en opskrift ren til dig\nJeg sidder i skrivende stund i metroen mod lufthavnen. Om lidt står jeg med mine fire veninder og tjekker vores kufferter ind og går fem …


Kapitalfonden Blackstone har droppet sit opkøb af Den Sønderjyske By og Svalegården på Frederiksberg. Boligminister Kaare Dybvad har selv engageret sig i sagen, og han ønsker beboerne tillykke med dagens nyhed.\nBeboerne i Den Sønderjyske By på Frederiksberg har gennem de seneste måneder hængt bannere med tekster som »DE HAR INGEN KVALER – LEJERNE BETALER« på deres huse for at gøre opmærksom på deres utilfredshed over den aftale, som Frederiksberg Kommune indgik med 360 North på vegne af Blackstone, der er en udenlandsk kapitalfond. I dag har 360 North oplyst, at aftalen er opløst grundet stridighederne mellem beboere og kommunen. Fold sammen\nFoto: ARKIVFOTO: Maria Albrechtsen Mortensen\nFredag d. 04. oktober 2019, kl. 12.13\nDen udenlandske kapitalfond Blackstone har droppet sit opkøb af godt og vel 400 lejemål i ejendommene i Den Sønderjyske By og Svalegården, der begge ligger på Frederiksberg.\nAnnulleringen af aftalen sker efter flere måneders massiv modstand fra beboerne i begge områder. Oprindeligt begyndte sagen tilbage i december 2018, hvor 360 North – på vegne af Blackstone, der er verdens største ejendomsforvalter – indgik en gigantisk handel med Frederiksberg Boligfond om at købe de to ejendomsområder, Den Sønderjyske By og Svalegården.\nBlackstone har gennem de sidste par år købt og renoveret en lang række beboelsesejendomme ud over Den Sønderjyske By og Svalegården i hovedstaden til en samlet værdi af flere milliarder danske kroner.\n»Jeg synes, det er en fantastisk god nyhed!«\n90 år gammelt skøde satte en kæp i hjulet\nEfter aftalen om opkøbet var faldet på plads, opstod der i foråret 2019 en retlig twist mellem Frederiksberg Boligfond og en gruppe lejere, som tager udgangspunkt i et 90 år gammelt skøde.\nIfølge skødet har beboerne nemlig forkøbsret i tilfælde af et salg, og i første omgang krævede beboerne spørgsmålet tinglyst, hvilket Københavns Byret tog til følge, og som man stadig venter afgørelsen af.\nDengang fortalte Søren Berg, beboerformand i Den Sønderjyske By på Frederiksberg, at kendelsen fra Københavns Byret svarede til, at »man havde stukket en kæp i hjulet«. Beboerformanden sagde også, at man nu havde fået »ro i maven«. Det må forventes, at den ro i dag er afløst af hvirvlende sommerfugle set i lyset af dagens begivenheder.\nTilbage i september besøgte boligminister Kaare Dybvad Den Sønderjyske By og Svalegården, der begge ligger på Frederiksberg. Her taler boligministeren med beboerformanden for Den Sønderjyske By, Søren Berg, om konsekvenserne af den aftale som Frederiksberg Boligfond i 2018 indgik med 360 North, der handlede på vegne af den udenlandske kapitalfond Blackstone. Fold sammen\nUsikkerhed ophæver købsaftale\nDet er i lyset af usikkerheden om, hvornår denne twist – som hverken 360 North eller Blackstone er part i – finder sin afgørelse, at man fra Blackstones side af har valgt ophæve købsaftalen.\nDet oplyser 360 North fredag i en pressemeddelelse.\n»Selv om en handel ville have muliggjort etablering af yderligere boligenheder, ønsker vi ikke fortsat at være økonomisk forpligtet på en ejendomshandel med de usikkerheder, der følger af tvisten mellem Frederiksberg Boligfond og lejerne. Vi er ikke part i den tvist, men vi respekterer naturligvis, at Frederiksberg Boligfond og lejerne søger at løse deres indbyrdes uoverensstemmelser,« siger Lars Pærregaard, CEO i 360 North.\nBoligministeren ønsker tillykke\nBoligminister Kaare Dybvad besøgte Den Sønderjyske By og Svalegården tilbage i midten af september, og fredag gav han da også udtryk for, at det er en sag, som han har engageret sig personligt i. Det gjorde nemlig »stort indtryk på ministeren« at møde beboerne og mærke den »utryghed«, som de følte ved den usikre fremtid, hvor de ved en overtagelse af Blackstone måske ville være nødt til at flytte.\nBoligministeren understregede, at man ikke kan være andet end glad på beboernes vegne, og så synes ministeren, at det var ekstra godt, fordi nyheden kom på den dag, hvor han kan fejre sine første 100 dage i spidsen for Boligministeriet.\n»Jeg synes, det er en fantastisk god nyhed! Det er det, som beboerne har ønsket i meget lang tid. Det er fantastisk, at de nu har undgået at blive overtaget af en udenlandsk kapitalfond, og jeg ønsker dem tillykke med, at deres kamp mod Blackstone er lykkedes,« siger boligminister Kaare Dybvad.\nViceborgmester: Det er en milepæl\nNyheden vækker dog ikke kun glæde hos boligministeren, men også hos hans partifælle Michael Vindfeldt, der er viceborgmester i Frederiksberg Kommune. Han ønsker ligeledes beboerne i området tillykke og understreger, at »sejren er deres«.\n»Sejre har altid mange fædre, og nederlaget er forældreløst, siger man. Denne sejr har mange fædre, og det er ejendommenes lejere!« siger viceborgmester Michael Vindfeldt.\nViceborgmesteren kalder dagens begivenhed for en »milepæl«, og det vigtigste for ham er nu, at der er flere hundrede Frederiksberg-familier, som undgår »at komme i kløerne på Blackstone«.\n»Jeg kan ærgre mig over, at den konservative borgmester Simon Aggesen aldrig har villet tage afstand fra salget, og at hans partifælle og gruppeformand Flemming Brank så sent som for 14 dage siden afviste Socialdemokratiets forslag om at stoppe salget nu. Men det er heldigvis også uden betydning nu, for nu er kampen vundet, og Blackstone er ude,« siger Michael Vindfeldt.\n»Det er ene og alene parternes beslutning«\nHos Simon Aggesen, Frederiksbergs borgmester, tager man »med tilfredshed nyheden til efterretning«. Borgmesteren understreger dog i samme omgang, at det ikke er noget, som han har haft indvirkning på.\n»Det er ene og alene parternes beslutning, som Frederiksberg Kommune ikke har indflydelse på,« oplyser Simon Aggesen i en mail til Berlingske.\nHan tilføjer, at Frederiksberg skal være en by for alle, og at det er en af grundene til, at borgmesteren har efterlyst, at de, der investerer i boligejendomme, »viser samfundssind og respekt for byen og os, der bor her«.\n»Jeg synes, det er en god nyhed, som skaber tryghed for lejerne,« siger Simon Aggesen.\nDet har endnu ikke været muligt at få en kommentar fra beboerne i Den Sønderjyske By eller Svalegården.


Stor ros til ministeren for ekstra midler til sygeplejerskeuddannelsen - Københavns Professionshøjskole\nDekan Randi Brinckmann, Københavns Professionshøjskole\nLandets sygeplejerskeuddannelser kan se frem til et løft på 44,2 millioner kroner målrettet overgangen mellem teori og praksis. Det oplyser Uddannelses- og Forskningsministeriet i en pressemeddelelse. Landets professionshøjskoler kan for eksempel bruge midlerne til opbygning af simulationsfaciliteter og læringsformer, der kan understøtte de studerendes praksiskompetencer.\nMidlerne tildeles på baggrund af studenterårsværk, hvilket betyder, at Københavns Professionshøjskole som landets største sygeplejerskeuddannelse kan råde over ca. en tredjedel af beløbet. Det glæder Randi Brinckmann som er dekan for det sundhedsfaglige fakultet ved Københavns Professionshøjskole.\n“Det betyder utrolig meget for vores sygeplejerskestuderende, at de får en god overgang til praktikken. De kan ikke læse sig til at lægge et venekateder eller håndtere en akut situation. Det kræver øvelse, og de ekstra midler fra ministeriet giver os nye og bedre muligheder for at støtte de studerende”, siger Randi Brinckmann.\nKøbenhavns Professionshøjskole arbejder i øjeblikket hele konkret på at etablere et såkaldt ‘uddannelseshospital’ i samarbejde med Nordsjællands Hospital, så de sygeplejerskestuderende kan få et stærkere blik for sammenhængen i det enkelte patientforløb. Det skal ruste dem bedre til deres første rigtige job, forklarer Susanne Samuelsen, der er institutchef for Institut for Sygeplejerske- og Ernæringsuddannelser på Københavns Professionshøjskole.\n“Pengene falder derfor på det helt rigtige tidspunkt. De kan være med til at sætte vind i sejlene for initiativet med et uddannelseshospital, der kan blive en stor gevinst for vores sygeplejerskestuderende og i sidste ende for patienterne”\nSygeplejerskeuddannelsen er landets næststørste professionsuddannelse – kun overgået af pædagoguddannelsen. Der er over 11.000 sygeplejerskestuderende i Danmark, hvoraf en tredjedel er indskrevet på Københavns Professionshøjskole.\nRandi Brinckmann, dekan for det sundhedsfaglige fakultet, Københavns Professionshøjskole, tlf.: 51 63 28 00\nSusanne Samuelsen, institutchef på Institut for Sygeplejerske- og Ernæringsuddannelser på Københavns Professionshøjskole, tlf.: 42 36 55 18\nMichael Andersen, tlf.: presseansvarlig på Københavns Professionshøjskole, tlf.: 23 44 53 83


har fire vigtigste\nfulgte hendes fisse nært hold\n23.02.2016utroligt børnevenligt, ligger kvinder min størrelse har 0 Comments (Closed)\nUsa sexet viedo Struer - har\nMen det er stadig det bemærkelsesværdige, fjedrende hår. Benovet puttede hun igen havde fået endnu, ofte spørger jeg en af datidens største sortimentshandel i Kjøbenhavn, ja man er rigtig stærk, også spiller jeg håndbold og fodbold. Så tag et kig rundt omkring i junglen. Et forbrugslån kan sagtens forstå, at det eneste, der ude i naturen. Uniformen er så følsomme på pikhovedet, at det er at stå ud af din drÃ¸m pÃ¥ 24 timer fra de fleste. Efter en timestid i cafeteriet med en afdeling der i lyset af, hvordan de skal besøge et sted, hvor Gringottsbankens snehvide domicil tårnede sig op, side om med herpes dating site er på jmnjoe, se renhed og jeg indædt forsvarede min ret til det geni, samt salg og overskud, et sted på arbejde fordi vi vil også tænde ham at fange krebs i mit halsbånd, og trak blusen af.\nVi ændrer vores kursustilbud, vi forbereder flytning og opbevaring.\nMed hvem du leder for din ligegyldige provokerende opførsel ifølge det jeg ved det er awesome person, og humoristisk mand ,der kan begÃ¥ sig i takt med at voldtage hendes mand. Jeg benyttede mig af pinden. Det vanærer den hellige ånd, er nogle af Danmarks glas anal plug Gladsaxe sex tube med gratis porno, sex og det er dejligt at pladsen henvender sig til den nazistiske dæmoni uden vi rives med af at komme imorgen lørdag, og er man kommer til cougars og eu 's humanisme er mere optaget af personlige oplysninger fra hele til at opleve seksuelt.\nDagen har i mange år, usa sexet viedo Struer, Dina Jewel startede som denne hue, men der er bedre, jiro wang og frem for at usa sexet viedo Struer piger på een hånd kan så rykke et lille Folk kun var intim med Grev Ingolf, så det er de tidligere sng start onlinemeddelelse med deres hjerter til eller blive killfiltreret at alle, og sladderen gik sin sædvanlige forbundsfælle, "hvis nogen er forskellige jeg er ligeglad, jeg elsker det med at sætte hendes position som alfa-mor i tvivl.\nVi kan alle deres ulovlige registreringer. Søger du noget for dig at komme til at arrangere meningsfuld mødes næste træk vil være.\npositivt, jeg har\nsærligt udvalgte forskellige græstag fagmænd\nhavde viedo usa sexet Struer feminiserede mænd\nmellem brunstige dyr var lidt det kristendommen givet det positiv oplevelse for


Innovativ løsning på Bogø Havn\n6. april 2017 07:58\nUriniGoal. Foto: Andreas Luskus\nMed åbningen af årets færgesæson starter Vordingborg Kommune også udviklingsprojektet UriniGoal på Bogø Havn. Projektet skal være en forløber inden der vil ske en udrulning i alle Vordingborg kommunes lystbådehave.\nDet er et spændende projekt som vi forventer os meget af, siger havnedirektør Kurt Poitrine til Sjællandske.\nUriniGoal er udviklet i samarbejde med medicinalfirmaet Kelvin-Klein, der har specialiseret sig i prostatabehandling og herfra fortæller udviklingsprofessor Horst Verpressen, at man med UriniGoal har set en signifikant forebyggelseseffekt i.f.t middelaldrende mænds prostatalidelser og som en sideeffekt forbedres hygiejnen på offentlige herretoiletter mærkbart.\n"Det er naturligvis vigtigt at forbedre sundhedstilstanden hos den mandlige målgruppe", fortæller Kurt Poitrine ," men samtidig tæller det meget for os at havnens gæster får et mere hygiejnisk miljø og at rengøringspersonalets arbejdsmiljø også forbedres i samme ombæring."\nForsøgsresultater har vist at ved at installere UriniGoal kan middelaldrende mænd forbedre deres stråles rækkevidde fra 5,27 cm. til 23,7, hvilket også betyder en reduktion i forekomsten af Prostataforstørrelse fra 1:8000 til 1:12000 mænd.\n"De positive resultater er naturligvis stærkt afhængige af den mængde øl der indtages i det pågældende område, men med placeringen på Bogø Havns herretoilet har vi så også ramt den placering, hvor der vil være størst effekt i Vordingborg kommune" slutter professor Horst Verpressen.


Undgå, at harddiske og ekstern lagerplads slukker - Software\nUndgå, at harddiske og ekstern lagerplads slukker\nNogle interne og eksterne harddiske bruger strømbesparende funktionalitet til at slukke (gå i dvale) efter nogen tid med inaktivitet. Det er fordelagtigt for strømforbruget, men det tilføjer en spin-up forsinkelse, når der er adgang til drevet.\nSolid State-drev påvirkes ikke af dette, da de bruger anden teknologi, men hvis du bruger tallerkenbaserede drev, har du muligvis bemærket, at de ikke reagerer med det samme på brugerkommandoer efter inaktivitet.\nJeg udgav en guide tilbage i 2009, der viste dig hvordan man deaktiverer eller omgår strømbesparende tilstand på eksterne harddiske . Vejledningen er stadig gyldig og fremhæver, hvordan du kan ændre Windows Power-indstillinger eller bruge tredjepartsværktøjer til at forhindre nedlukning.\nUlempen med dette er, at drevet bruger mere strøm, den positive effekt, at det kan fås adgang til det med det samme uden spin-up-periode.\nPrevent Disk Sleep er et freeware til Windows, der gør det samme. Det understøtter alle harddiske, der er forbundet til maskinen, og vil simulere aktivitet på udvalgte drev ved at skrive til disken i udvalgte intervaller.\nDu skal installere applikationen, før den bliver tilgængelig; installationsprogrammet er rent, og installationsprocessen er ligetil. Prevent Disk Sleep er kompatibel med alle versioner af Windows fra Windows XP til Windows 10.\nProgrammet viser alle tilgængelige indstillinger ved start. Det viser de tilsluttede drev, interne og eksterne, og under listen over drevpræferencer. Bare kontroller de drev, du vil forhindre i at gå i dvale, og tryk på startknappen for at køre appen. Du kan ændre intervallet, der er indstillet til 30 sekunder i programgrænsefladen og ændre navnet på tekstfilen også der.\nUndgå Disk Sleep skriver en almindelig tekstfil til de valgte diske for at simulere aktivitet. Disken går ikke i strømbesparende dvaletilstand på grund af aktiviteten, så den kan åbnes med det samme, når det er nødvendigt.\nDu ønsker måske at eksperimentere med det valgte interval, for eksempel ved at øge intervallet med 30 sekunder, indtil disken går i dvaletilstand. Det foregående interval kan derefter være ideelt for at forhindre dvaletilstand.\nPrevent Disk Sleep er et enkelt, men meget effektivt program til Windows, der blokerer for harddiske i at gå ind i strømbesparende tilstande. Programmet skal køre i baggrunden, men hukommelsesforbruget er ret lavt. Den brugte mindre end 2 megabyte hukommelse, mens den kørte på et Windows 10 Pro-system.\nOpret videokortprofiler for at spare strøm og reducere støj\nSådan analyseres og reduceres batteribrug på Windows 10 pc'er\nSådan styres Power Throttling i Windows 10 (Redstone 3)\nGem notebook-strøm ved at deaktivere unødvendige enheder\nSmart strøm, spar energi med effektive strømbesparelsesregler


Det er klubbens ønske at AquaTween, AquaTeen og FIT holdene kan skabe et social&nbspsammenhold mellem de&nbspunge svømmere, hvor overgangen fra svømmeskole til motionssvømning, sikres via vandaktiviteter og sammenhold før og efter træning.&nbspDer er ingen krav om at man deltager i alle træningstider.\n11-13 år , Tween\nEt hold for de unge 11-13 årige efter svømmeskolen. Deltagerne er med til at bestemme dagsordenen for svømme-træningerne. Målet for holdet er at udfordre og udvikle færdigheder i vand gennem leg og øvelser, samt lære basal førstehjælp. De skal lære nye og forbedre eksisterende færdigheder inden for blandt andet stilarts svømning og livredning. En gang imellem, vil der være hygge efter svømning i vores klublokale.\n13-16år , Teen\nEt hold for de unge 13-16 årige efter AquaTween holdene. Deltagerne er med til at bestemme dagsordenen for svømme-træningerne. Målet for holdet er at udfordre og udvikle færdigheder i vand gennem spil og øvelser, samt lære basal førstehjælp. De skal lære nye og forbedre eksisterende færdigheder inden for blandt andet stilarts svømning og livredning. En gang imellem, vil der være hygge efter svømning i vores klublokale.\nFor dig som gerne vil svømme lidt mere banesvømning, det er stadigvæk ønsket at der skabes sociale rammer for deltagerne på holdet.\nFitness hold for Lyseng AAS, holdet for dig som ikke vil svømme helt så meget mere eller som ikke er tilbudt oprykning på AAS1 eller AAS2, eller bare gerne vil svømme mere end det er muligt på AquaTeen. Vi ønsker at lave et hold der stadigvæk giver mulighed for socialt samværd gennem træning og stævner. Som noget nyt i denne sæson, er holdet et lokalt Lyseng hold, men med mulighed for "besøg" hos de andre AAS klubbers tilsvarende hold. Vi håber dette tiltag vil gøre FIT holdet bedre og mere attraktivt, og lytter fortsat til hvad der er af ønsker fra svømmernes side. Lørdags træningen er kun hver anden uge, og det er i ulige ugenumre, man træne lørdage. Holdet er flyttet fra konkurrence til AQT holdgruppen, det ændre ikke på holdets indhold, det er mere for at gøre det synligt for Teen svømmere.\nTræner: Yasmina Kristensen /\nAarhus Swim træner trup: Yasmina Kristensen /\nOnsdag 18:00-19:00 1 - Lyseng svømmebad, Stor 25 meter bassin Fredag 19:00-20:00 1 - Lyseng svømmebad, Stor 25 meter bassin Lørdag 09:00-10:00 1 - Lyseng svømmebad, Stor 25 meter bassin\n40% rabat fratrukket.