Vor Frue Kirke udlover dusør for Kong David-tip - politiken.dk\nBronzestatuen af kong David ved Vor Frue Kirke har været til reparation hos en stenhugger i Sydhavnen. Nu er den forsvundet.\nBronzestatuen af kong David ved Vor Frue Kirke har været til reparation hos en stenhugger i Sydhavnen. Nu er den forsvundet. Foto: JENS DRESLING\nDanmark 20. okt. 2008 kl. 10.36\nVor Frue Kirke udlover dusør for Kong David-tip\nHar du oplysninger om tyveriet af den forsvundne Kong David-statue, ligger der en dusør på 25.000 kroner og venter.\nKøbenhavns Politi har ikke fået afgørende tip i sagen om den forsvundne statue af Kong David, der blev stjålet i sidste uge fra et stenhuggeri, hvor den var til reparation.\nDet får nu menighedsrådet ved Vor Frue Kirke til at udlove en dusør på 25.000 kroner for tip, der atter kan tilvejebringe den store bronzestatue, der måler 3,20 meter og vejer to et halvt ton.\n»Det værst tænkelige scenarie er, at statuen bliver smeltet om og solgt. Det kan man få 40.000-50.000 kroner for, så vi tænkte, at hvis vi nu udlovede en dusør på 25.000 kroner, ville det øge chancerne for at finde statuen igen«, siger domprovst Anders Gadegaard til politiken.dk.\nStatue forsvandt fra stenhuggeri Bronzestatuen af Kong David har stået til venstre for indgangen til Vor Frue Kirke siden 1860.\nMen i juni bragede en flugtbilist ind i statuens sokkel, som blev slået løs.\nSiden har Kong David befundet sig hos Flemming Brian Nielsens Stenhuggeri i Sydhavnen, mens kirkeledelsen har undersøgt, hvordan skaderne bedst kunne udbedres.\nAfgørelsen trak ud, og derfor besluttede Vor Frue Kirke for nylig, at statuen indtil videre skulle monteres på sin gamle plads ved siden af Moses foran kirken, selv om skaderne på soklen altså endnu ikke var udbedret.\nDet skulle være sket i torsdags, men da chaufføren ankom til stenhuggeriet, fandt han blot en tom sokkel.\nStatuen er helt unik\nDer findes ingen modeller af Davidstatuen, og hvis den skal genskabes bliver det en langvarig og bekostelig proces.\nDen skal formes i ler og støbes i gips. Derefter skal der laves en støbeform ud fra gipsfiguren, og til sidst skal den så genskabes i bronze.\nEt arbejde, der vurderes at koste flere millioner kroner.


Bosch Kapsel Kaffemaskine - Tassimo Tas3702c 0,8l 1300w - Sort → Køb billigt her\nBosch Kapsel Kaffemaskine - Tassimo Tas3702C 0,8L 1300W - Sort\nLav den lækreste kaffe med denne Tassimo Kapselkaffemaskine fra BOSCH. Denne kapselkaffemaskine er perfekt til dig, der elsker luksus kaffe på café niveau. Det eneste du skal gøre er, at... Læs mere.\nLav den lækreste kaffe med denne Tassimo Kapselkaffemaskine fra BOSCH.\nDenne kapselkaffemaskine er perfekt til dig, der elsker luksus kaffe på café niveau. Det eneste du skal gøre er, at indsætte din kaffe med den ønskede smag, og på få minutter har du den lækreste kop kaffe.\nKaffemaskinen har en kapacitet på 0,8 liter, og den har mål på 25,1cm x 16,7cm x 30,5cm.\nNår man handler på Internettet er sikkerhed kolossal vigtig, og det er selvfølgelig noget, vi prioriterer højt. Vores online betalingsløsning er godkendt af NETS, hvilket fungerer som din garanti for sikkerheden bag din Internetbetaling. Så online køb og betaling hos Gucca er altid ensbetydende med 100% sikkerhed.\nDe 30 dages fuld returret er selvfølgelig gældende for alle typer varer hos Gucca.dk. Det betyder, at hvis du af en eller anden årsag ikke ønsker din vare, kan du uden videre sende varen retur til os, hvorefter du vil få dine penge tilbage. Inden du sender din returvare tilbage, er det en en god ide, at tage kontakt til os først.\nVi ønsker ikke at lade dig vente i alt for lang tid på dit produkt, og vi fokuserer derfor på at sikre den hurtigste levering. Indenfor 1-2 hverdage vil du få din vare leveret. Det eneste som kan udskyde leveringstiden, er, hvis varen ikke er på lager. På vores shop kan man se lagerstatus ud for det enkelte produkt, så du kan altid få svar på, om vi er lagerførende. Har du spørgsmål til lagerstatus eller leveringstid, er du altid velkommen til at kontakte os.\nDer er adskillige muligheder for betaling, når du køber hos Gucca, og du vælger selvfølgelig selv, hvordan du vil betale. Her bør du selvfølgelig benytte den betalingsmulighed, der passer lige til dig. Uanset hvad du gør brug af, kan du være helt tryg og sikker, når du køber hos os. Her finder du alle vores betalingsmuligheder. Desuden skal du huske på, at såfremt du anvender betalingskort, trækker vi først pengene den dag vi sender din vare.\nSkulle der opstå tvivl eller spørgsmål til Gucca.dk, beder vi dig tage kontakt til os med det samme. Du kan sende e-mail eller ringe til os alle hverdage imellem klokken 10-15, og vi tager imod din henvendelse med et smil.\nNår du køber hos os, kan du bagefter tracke, hvor langt din ordre er kommet. Efter gennemførsel af dit køb kan du gå ind på din ordreside. På ordresiden vil du kunne følge med i, hvornår vi har sendt din pakke. Du vil også modtage en e-mail i det øjeblik, vi sender din pakke.\nDin anmeldelse af Bosch Kapsel Kaffemaskine - Tassimo Tas3702C 0,8L 1300W - Sort\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_ path__forside path__elektronik path__husholdningsapparater path__kaffemaskiner path__bosch path__boschkapselkaffemaskinetassimotas3702c0,8l1300wsort\n359,95 krPhilips Kaffemaskine Hd7435/20 700W - Sort\n269,95 krMonix Kaffekande - 10 Kopper - Sort\n279,95 krCecotec Kaffemaskine 66 950W - Rustfrit Stål\n389,95 krCafento Kapsel Kaffemaskine - Montecello Stracto S18 15 Bar - Grøn\n839,95 krKrups Kapsel Kaffemaskine - Dolce Gusto Oblo Kp1105 1500W 15 Bar 0,6L - Rød


Referat fra formands- og medlemsmøde 26. januar PDF\nDownload "Referat fra formands- og medlemsmøde 26. januar 2005"\n1 Referat fra formands- og medlemsmøde 26. januar 2005 Ole Olsen (OO) indledte mødet med forklaring om, at mødet blev afholdt, så sektionsbestyrelsen kunne være bedst mulig forberedt til forårets generalforsamling. Eigild Christensen (EC) blev valgt som dirigent. Et par kommentarer om sen invitation kom fra nogle fremmødte repræsentanter. 1. Orientering om forhandling om transportsamarbejde med sek. 53 og 63. Bestyrelsen drog til samarbejdsmøde med sek. 53 og 63 med det mandat, at Sektion 54 ønskede samlet slip med alle 3 sektioner eller alternativt enkeltslip for hver sektion. Sek. 63 meldte sig hurtigt ud af samarbejdet, da de ikke ønskede et sådan samlet slip. Sek. 53 derimod var positiv, og der blev i tiden efter afholdt flere møder mellem sek. 53 og 54. Der er bl.a. blevet set på prisen pr. due ved samkørsel mellem de 2 sektioner. Kr. 8,- pr. due, hvis vi kører selv kr. 5,- pr. due, hvis vi samkører med sek. 53. Palle Nielsen (PN): Leif Sørensen (LS): Havde hørt at de 4 sydlige foreninger ikke vil flyve sektionsflyvninger med mindre at vi flyver alle flyvninger sammen. Manglede oversigt og papirer, så vi kunne se grundlaget for beslutningen. Og især hvis vi står overfor en sammenlægning med sek. 53, som vi så glade for at slippe for 15 år siden. Christian Hansen: Ønskede at bibeholde vores smalle sektion, så opfordrede til at gå efter et (CH) samarbejde med Brønderslev og Hjørring i stedet for sek. 53. LS: Hans Jørn Thomsen: (HJT) Understregede at sek. 53 ikke var ude på at lokke os i en fælde. Bent Bøgh havde garanteret og ville gerne have været på mødet for at give mundtlig garanti for at de ikke ønskede sammenlægning, men kun samarbejde med os. Opfordrede til at vi prøvede at søge sydpå til sektion 52 for at få mere længde på vores flyvninger. Prioriterede at der altid var tale om en kompromisløsning vi kunne ikke kun få det, som vi selv ønsker det. Kunne ikke forstå hvorfor vi skulle samarbejde med sek. 53, når vi ønskede et fremtidigt samarbejde med sek. 63. Vi har den bedste sektion i Danmark hvorfor lave om på den? Kunne godt leve med 3 af de 4 samlede slip, hvis vi sløjfede det første, så vi kunne få vores duer godt i gang inden samslip. Understregede at planen med de 4 samlede slip jf. forslag til kapflyvnings- Planen kun var taget med for at imødekomme sek. 53.\n2 Henrik Skov (HS): Understregede at 023 ikke var interesseret i samlede slip overhovedet. Ønskede hellere længere flyvninger for at imødekomme 077, frem for at tilgodese sek. 53 med kortere flyvninger. Mente at det var godt, at vi holdte de gamle duer på lange sektionsflyvninger (Haderslev), når vi skulle opstarte ungerne på nogle kortere (Vejle) Tilkendegivelser fra de enkelte foreninger om holdning til henholdsvis samkørsel og samlede slip med sek. 53: 022: Ja til samkørsel Blank holdning til samlede slip 023: Ja til samkørsel Nej til samlede slip 053: Ja til samkørsel Nej til samlede slip 074: Ja til samkørsel Ja til samlede slip 077: Ja til samkørsel Blank til samlede slip 213: Ja til samkørsel Ja til samlede slip 2. Opsamling og centralindlevering: Erik Nielsen (EN): Jens Nielsen (JN): Oplyste at vognmanden ville ankomme til Aalborg kl og Arden kl Bekendtgjorde at hovedbestyrelsen i DdB ønskede at sek. 54 skulle finde et centralt ompakningssted til både sek. 53, 54 og 63. Ønskede at få at vide om denne opsamling i byen var inkluderet i de kr. 5,- pr. due? Kunne bekræfte dette. Ønskede at få et vide om 213 var inkluderet i samme opsamling? Svarede at det var 213, så vidt det var muligt. 3. Kapflyvningsplan (se bilag): Konstaterede at tilkendegivelserne for de enkelte foreninger var modtaget (se pkt. 1) og ønskede evt. yderligere kommentarer. Ville understrege at 023 stadig sagde nej til samlet slip. Spurgte hvorfor at disse samlede slip var sat på kapflyvningsplanen, når sek. 53 ikke ønskede en fremtidig sammenknytning af de 2 sektioner? Understregede igen at disse samlede slip var sat på planen, som en fremrakt\n3 hånd til de 4 sydlige foreninger i sek. 53. Brian Jensen (BJ): LS: Peter Liljendal (PL): Ville stadig orientere om, at det var et krav fra de 4 sydlige foreninger. Ville kraftigt pointere at 053 var i mod samlede slip. 074 har ikke noget i mod 2-3 samlede slip med sek. 53, men ville opfordre til at man for fremtiden søgte et samarbejde med de nordlige foreninger i sek. 63 i stedet. 077 ønsker så mange samlede slip som muligt og gerne så lange som muligt. Kunne godt tilslutte sig stationernes fordel på kapflyvningsplanen, men var bekymret for de samlede slip. Kunne stadig ikke tro, at de sydlige foreninger i sek. 53 kunne ønske et samarbejde, hvis vi kun havde få samlede slip eller slet ingen. Mente at vi burde holde de 2 sektioner adskilt, så vi ikke ødelægger vores nuværende ønske-sektion. Spurgte om det var fast besluttet at der ikke kunne arrangeres sektionsflyvninger i uge 26 og 32? Orienterede om, at han havde modtaget brev fra hovedbestyrelsen, hvor dette blev bekræftet. Kunne ikke forstå at det var rimeligt at DdB bare kunne beslutte sådanne ting hen over hovedet på sektionerne. Ville gerne tilslutte sig denne kommentar. Hovedbestyrelsen fik en masse idéer på strukturudvalgsmødet i Brædstrup i efteråret. Et af forslagene var bl.a. at DdB skulle overtage disse 2 uger, da nogle sektioner havde problemer med at få sektionsflyvningerne til at hænge sammen økonomisk. Derfor tog hovedbestyrelsen denne beslutning, da de selvfølgelig regnede med at de enkelte foreningers repræsentanter havde rygdækning for dette. Udtrykte sin bekymring for dette. Det er klart at det de første år bliver en succes for Ddb, når der bliver arrangeret dobbeltflyvninger og ikke bliver afholdt sektionsflyvninger disse uger. Hvad bliver så det næste? Flere uger med kun DdB flyvninger? På nuværende tidspunkt må vi og DdB erkende at det er sektionsflyvningerne, der hænger sammen økonomisk og ikke DdB s flyvninger. Så det er forkert at skære i de gode og rentable sektionsflyvninger.\n4 5. Eventuelt: Peter Madsen (PM): 053 har indsendt et forslag til hovedbestyrelsen til det årlige repræsentantskabsmøde i Brædstrup vedr. Super DM, hvor man ønsker at det ikke er nødvendigt at have 1 landsflyvning med. I stedet kan man frit vælge 6 flyvninger på enten langflyvningerne eller landsflyvningerne. Håber at sektionens foreninger vil stå bag dette forslag. Orientering om hovedbestyrelsens fremtidige planer efter denne sæson. a. Man ville selvfølgelig begynde at planlægge kapflyvningsplan for de næste 3 år ( ) b. Drage konklusioner vedr. landets forskellige konkurrenceområder. c. Se på nye grænseområder. Havde talt om at dele Jylland i 2 dele syd for Randers over til syd for Ikast på tværs og igen på langs på midten, så vi fik et Nordjylland bestående af sek. 53, 54, 63. Og så skulle det være et administrationsområde med 1 bestyrelse og med 3 konkurrenceområder ikke nødvendigvis som nuværende sektionsinddelinger. Måske var det nu at man burde overveje et fælles klublokale, når man nu alligevel skulle finde et centralt ompakningssted? DdB lægger op til dette. Vi bliver færre og færre, så vi bør begynde at overveje fællesforeningen, så vi kan frigøre nogle ressourcer til andre/nye arbejdsopgaver. F.eks. et marketingsudvalg, så vi kan gøre sporten mere kendt i Aalborg. Mente at vi burde holde alle værdier i de enkelte foreninger, så vi sammen kunne fremvise en god sum penge i et samarbejde med kommunen. Pointerede at man kunne gøre som i 074, hvor man havde indført en paragraf i foreningens love, som fastslog at i tilfælde af foreningens opløsning ville alle værdier tilfalde brevduesporten i Aalborg. Lasse Lindstrøm (LL): Understregede at det ikke kunne være tilfredsstillende at indkaldelsen til et sådan medlemsmøde kun kom med 5 dages frist. Og pointerede at man kunne bruge sektionens hjemmeside meget mere. Afsluttede med at orientere at bestyrelsen ville arbejde videre med mødets idéer hen mod generalforsamlingen, som bliver 5. marts Antal fremmødte: 35 personer. Martin H. Manstrup Referant.


Vinduespudser i Lergraven Odsherred - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nVinduespudser Lergraven Odsherred\naugust 18, 2016 september 3, 2021\nVinduespudser Lergraven Odsherred er en vigtig del af dit hus gøremål. Hver husstand renser deres vinduer, på forskellige tidspunkter hver dag og på alternative dage. Uanset hvor ofte du rense din vinduer, er det vigtigt at indse, at de forskellige typer af vinduer i dit hus eller din bil har brug for et andet mønster af rengøring. Så hvis du har til hensigt at rense glasvinduer, løsningen vil være forskellig fra en vinyl enke eller tonede ruder. Derfor er det vigtigt at du ved, hvordan at gennemføre opgaven korrekt og sikkert. Nedenstående er trin for trin instruktion om, hvordan til at rense de forskellige typer af vinduespudser Lergraven Odsherred.\nVinduespudser Lergraven Odsherred er det bedste!\nHvordan at rengøre vinduer lavet af glas glas vinduer er den mest almindelige type af vinduer, der bruges i både moderne og traditionelle bygninger samt biler. Men da de er lavet af glas, du skal være omhyggelig med at rough rengøring og håndtering vil give din vinduer ridser og uønskede mærker, som bør undgås. Derfor, at rense glasvinduer kan du vælge en af de kommercielle rengøringsmidler afsættes til dette formål. Du kan også vælge at gøre din egen vinduespudser også. Dette vil spare dine penge på dyre materialer. Du skal bruge vinduespudser Lergraven Odsherred, afrids alkohol, fad sæber, ammoniak og noget varmt vand.\nDu kan også gøre en anden rengøring løsning af majsstivelse, ammoniak, vand til at rense dit vindue. Vælge den løsning, der er let tilgængelige for dig og rense dit glasvinduer med en blød svamp eller blød klud til at sikre, at der er ingen ridser. Hvordan at rengøre Vinyl vinduer Hvis du bor i et af de huse, der har vinyl glas, har du være forsigtig. Vinyl glas er meget bekvemt for den moderne hus på grund af deres udskiftning kvalitet og deres evne til at blive taget ud helt til rengøring. Vinduespudser Lergraven Odsherred renser vinyl glas er dog lidt mere kompliceret end med glasvinduer. Grunden til dette er, at disse vinduer mindre ridsefast og derfor vanskelige at håndtere.\nVinduespudser Lergraven Odsherred vil du helt sikkert ikke fortryde\nVinduespudser Lillevang Slagelse\nVinduespudser Lodshuse Lolland\nVinduespudser Ustrup Skanderborg


Dansk-australsk udvekslingsprogram fejret i Sydney - Dreyersfond\nDreyersfond / Projekter / Dansk-australsk udvekslingsprogram fejret i Sydney\nDansk-australsk udvekslingsprogram fejret i Sydney\nDet næste hold australske studerende, der skal til Danmark i 2015, blev offentliggjort ved en event i Sydney Opera House.\nFredag den 22. august blev et nyt hold australske MADE studerende offentliggjort. I 2015 skal ialt fem australske studerende tilbringe seks uger hos arkitektvirksomheden COBE i København. Det foregik ved en event i Operahuset i Sydney, der fejrede det første år med det dansk-australske udvekslingsprogram MADE by the Opera House. Samtidig præsenterede fem danske arkitekt-, ingeniør- og designstuderende deres bud på en ny besøgsoplevelse ved Sydney Opera House.\nDe fem australske studerende udgør det tredje hold i rækken af ialt 100 danske og australske studerende, der deltager i det tværfaglige udvekslingsprogram MADE by the Opera House. De australske studerende kommer til Danmark i perioden januar-februar 2015, hvor de skal være hos COBE i København.\nDe fem australske studerende er udvalgt ud af i alt 62 studerende fra arkitekt-, design- og ingeniøruddannelserne fra hele New South Wales, der har søgt om deltagelse i MADE-programmet.De er alle meget fagligt stærke, har interesse for den tværfaglige arbejdsmetode samt gode kommunikations- og samarbejdsevner. De fem udvalgte studerende er:\n– Alex Crowe, Bachelor of Landscape Architecture, University of New South Wales\n– Julianne Lipmann, Bachelor of Engineering (Civil/Architecture), University of New South Wales\n– Alasdair Mott, Bachelor of Engineering (Civil)/Design in Architecture, University of Sydney\n– Nina Tory-Henderson, Bachelor of Design in Architecture, University of Sydney\n– Nicholas Werrett, Bachelor of Engineering (Civil), University of Newcastle\nDan Stubbergaard, kreativ direktør og stifter af COBE siger:\n“Den tværfaglige og dialogorienterede metode er en del af COBE’s DNA – og det er blandt andet derfor, at vi har valgt at deltage i MADE. I vores projekter arbejder vi altid sammen med andre faggrupper, da vi mener, at det i sidste ende skaber de bedste resultater”.\nEventen markerede samtidig afslutningen på det første australske MADE forløb, hvor fem danske arkitekt-, ingeniør- og designstuderende igennem seks uger har arbejdet sammen om en tværfaglig opgave. MADE opgaven har ved at undersøge eksisterende udfordringer, fokuseret på at forbedre de besøgendes oplevelse af Sydney Opera House. Projektet har været suppleret af vejledning, forelæsninger og studieture forestået af HASSEL, Arup og Steensen Varming.\nFoto: Christian Garcia


Historier fra felten - Tropeskråpe i eller nær Danmark?!\nSendt 15-12-2019 kl.08:19\nJeg fik morgenkaffen galt i halsen i dag, da jeg kunne se på Tarsiger.com under WP-nyheder, at Audubon´s Shearwater (Tropeskråpe iflg. Navnegruppen) er truffet i DK.\nDet drejer sig om det gamle fund fra 18.9. 1912 i Skagerak, som tidligere har været på den danske liste som Lille Skråpe, men som ved genbehandling i SU er blevet slettet, da man ikke kune være sikker på, at den var fra dansk farvand.\nNu skulle skindet, som befinder sig på Zoologisk Museum i Kbh., være DNA-testet. og det har vist sig at dreje sig om en Tropeskråpe. Alt dette er ifølge Tarsiger.com, som skriver:\n"Audubon´s Shearwater, Puffinus lherminieri\nVery belated News; Audubon’s Shearwater caught in Skagerrak by a local fisherman in Denmark 1912. Skin specimen in Copenhagen Natural History Museum - Confirmed by DNA by Doc Martin. The 1st record for Denmark and Western Palearctic\n(source: Robert Flood - fb)".\nHermed altså en ny art for WP, som ikke optræder på noget lands nationale liste, da man ikke ved, hvor fuglen blev indsamlet! Ved nogen mere om undersøgelsen af fuglen?\nSendt 15-12-2019 Kl. 10:23\nTre billeder af skindet kan ses her.\nOm fundet står der i Revideret status for sjældne fugle i Danmark før 1965 (Jørgen Staarup Cristensen & Palle A. F. Rasmussen):\nLille Skråpe Puffinus baroli\nUdgår. Hun fanget 18. september 1912 på skib i Skagerrak (ZMC, Hørring 1935). Eftersom farvandet deles med Sverige og Norge, og der ikke er fuldt kendskab til fundlokaliteten, kan SU i dag ikke godkende forekomsten som dansk (Ortvad et al. 2015).\nI Revision af den danske fugleliste pr. 2013 (Ortvad er al. ifm. SUs genbehandling af ældre fund) meddeles følgende:\nForkastede fund (1)\n1912: 18/9, Skagerrak (NJ), ad. hun, indsamlet til havs (foto), ZMK (Helms 1914). Landets eneste forekomst anerkendes ikke længere da der ikke foreligger sikker viden om, hvorvidt indsamlingsstedet var i den danske del af Skagerrak, se indledningen. Hermed udgår arten af den danske fugleliste. Fundet er nærmere beskrevet i Christensen & Rasmussen (in print). (Atlanterhavet)\nSendt 30-12-2019 Kl. 20:33\nDet er måske ikke alle der er lige så fintfølende omkring de nøjagtige fundomstændigheder som vores SU\nJeg læser just i Dutchbirdings 14-dagesnyhedsbrev følgende om den famøse skråpe:\n"We beginnen deze keer niet in de afgelopen twee weken, ook niet in deze eeuw, maar in 1912. Een vogel die in dat jaar was gevangen in Noorwegen, gedetermineerd was als Kleine Pijlstormvogel (Barolo Shearwater) en nu in een museum in Kopenhagen ligt, is namelijk (met behulp van DNA) hergedetermineerd als Audubons Pijlstormvogel (Audubon’s Shearwater)"\n- hvilket i min ydmyge oversættelse ca. siger\n"Vi begynder denne gang ikke i de forløbne to uger, heller ikke i dette århundrede, men i 1912. En fugl, som dette år blev fanget i Norge, bestemt som Lille Skråpe (..) og nu findes på et museum i København, er nemlig (ved hjælp af DNA) efterbestemt til Audubons Skråpe (..)."\nHvordan hollænderne har fået fat i oplysningen om, at krapylet er "gevangen in Noorwegen" vides ikke. Men det tyder på, at vi skal sikre os at ZM låser dørene om natten. Der er nogle som er ude efter vores arvegods ...\nSendt 31-12-2019 Kl. 16:34\nUffe Gjøl Sørensen har været så venlig at sende dette overblik over fundomstændighederne:\nDer er godt og grundigt blevet rodet med fundet af det danske fund af en skråpe, som DNA studier nu henfører til Audubon Shearwater (Puffinus lherminieri).\nFørste gang fundet publiceres er i DOFT allerede to år efter fund-datoen. I en artikel ’Nyere meddelelser om Danske Fugle’ sammenstillet af O. Helms (DOFT 8 (1914): 195-232) rapporteres fundet som en Almindelig Skråpe, som på det tidspunkt bar det latinske navn Puffinus anglorum. Den fulde ordlyd om fundet er: Gammel Hun fanget om Bord paa et Skib i Kattegat 18. September 1912. Meddeleren er A.L.V. Manniche, der på det tidspunkt var konservator i København - og en af tidens fremmeste ornitologer, der bl.a. skinlagde fugle for Lehn-Schiøler til hans store private samling (der i dag udgør en væsentlig del af Zoologisk Museums fuglesamling). Manniche er også kendt for trebindsværket Danmarks Fugle, der kom første gang i 1928-29, som han skrev mens Gerhard Heilmann lavede illustrationerne.\nManniche videresolgte imidlertid skråpen til en anden privat samler, H. Pedersen. Da denne dør er samlingen testamenteret til Zoologisk Museum, hvortil den kommer i 1935. Den daværende ornitologisk ansvarlige, Richard Hørring, ser straks, den skråpen ser lille ud i forhold til en Almindelig Skråpe, og det er ham, der bestemmer den til Lille Skråpe (Puffinus assimilis) - og publicerer fundet i 1942 i DOFT (årg. 36: 40-54). På etiketten stod blot ’Skagerak 18.9.1912’ men i kataloget over samlingen var det oplyst, at han havde købt eller ladet fuglen udstoppe hos A.L.V. Manniche. Hørring har det selv lidt dårligt med lokaliteten ’Skagerak’ og kontakter Manniche herom, men denne kan på det tidspunkt ’intet erindre om sagen’. Forbindelsen til den første publicering af fundet bliver således ikke erkendt - og dermed heller ikke forskellen i oplysningerne om fundlokaliteten. Derfor er fundet siden i den danske litteratur blevet omtalt som fundet i Skagerak.\nI Sjældenhedsudvalgets ’Revision af den danske fugleliste pr. 2013 (Ortved et al. 2015. DOFT 109:24-35) vælger man så at afvise fundet. Underligt nok tillægges fundet igen at være fra Skagerak, selvom det rent faktisk er Helms (1914), der angives som kilde i afgørelsen. Afvisningen begrundes i, at der ikke er sikkerhed for, at fundet var gjort i den danske del af Skagerak.\nDet afviste fund gentages i ’Revideret status for sjældne fugle i Danmark før 1965’ (Christensen & Rasmussen 2015. DOFT 109: 41-112). Fundet omtales her som fundet på skib i Skagerak og Hørring (1935) citeres for fundet. Men detaljen ’på skib’ står ikke i Hørrings artikel - den kommer fra Helms (1914).\nRevisionismen har således ikke bemærket forskellen i oplysningen om fundstedet. Umiddelbart vil jeg mene, at den første indrapportering publiceret kort tid efter fundet må tillægges størst troværdighed. Jeg mener fundet må anses at være fra Kattegat og ikke Skagerak.\nHelt principielt kan man vel forsvare synspunktet om at afvise fundet ud fra den lidt manglende klarhed over det helt eksakte fundsted, men omvendt er det lidt krakilsk at lade et helt unikt fund forsvinde ud i intetheden på grund af lille nationalistisk funderet detalje. Det er ikke nemt at være statsløs - heller ikke for et usædvanligt fund af en fugl!\nMen er der enighed om Kattegat som fundsted, er Norge i hvert fald ude af spillet om fundet - men man kan selvfølgelig fastholde, at det nu er en dansk/svensk duel. Men man kan altså også vælge at se stort på den mulige, lidt spidsfindige fejlkilde og bringe det interessante fund tilbage i rampelyset, hvor det hører hjemme.\nMen det sker jo nu heldigvis ved den overraskende DNA-test af det velbevarede skind på Zoologisk Museum. Systematikken af de små skråper har længe været diskuteret, og det bliver interessant at se den nye undersøgelse fuldt publiceret. Det er dog ikke overraskende, at fundet ikke skal henregnes til Lille Skråpe (P. assimilis), idet det navn i dag kun bruges for nogle af bestande af små skråper omkring Australien m.v. Der er tre små Puffinus-skråper med ynglekvarterer i Atlanten nord for ækvator: lherminieri i det Caribiske hav, baroli fra Azorerne til Madeira/de Kanariske øer og boydi ved de Kapverdiske Øer. Alt efter temperament regnes disse enten som racer af samme art (Audubon Shearwater) eller splittes ud i hele tre arter. Ingen siger det skal være nemt.\nHørring (1935) henregner fundet til baroli, der er formen tættest på Danmark. Men rent faktisk bruger han en del energi i artiklen på at komme udenom, at fuglen faktisk har en vinge, der er lidt for lang i forhold til de oplysninger, han har fundet om baroli. Hvis jeg har forstået de sparsomme detaljer fra den nye undersøgelse rigtigt, så er det nye, at fundet skal henregnes til den caribiske form, lherminieri, og dermed bliver en ny WPer.\nSendt 02-01-2020 Kl. 21:54\nAngående lokalitetsangivelsen Skagerrak eller Kattegat, så skriver Uffe Gjøl Sørensen om ”revisionismen”, at man ”… har således ikke bemærket forskellen i oplysningen om fundstedet”.\nDette er ikke korrekt, da der i Revideret status for sjældne fugle i Danmark før 1965 (Christensen & Rasmussen) i appendix 1, s. 151 (som kan findes her) redegøres fint blandt andet for de modstridende angivelser af lokaliteter: ”I Helms (1914) omtales skind som indsamlet i Kattegat, men i alle senere kilder og på etiket på ZMC refereres til Skagerrak.” Så det var ikke noget, man ikke var klar over ved revisionen.


Friluftspil: "Bølle-Bob" indtager Tørning\nTeater og Musikgruppen Tørning Mølle spiller Bølle-Bob fra torsdag den 11. til søndag den 14. juni\nTeater og Musikgruppen Tørning Mølles årlige forestillinger nærmer sig, og aktørerne bag årets stykke, "Bølle-Bob", er da også i fuld gang med at øve replikker og prøve kostumer.\nDer er forestillinger torsdag den 11. og fredag den 12. juni klokken 19, samt lørdag den 13. og søndag den 14. juni klokken 14.\nHistorien om "Bølle-Bob" er spillet før, men det gør ikke fortællingen om det forunderlige børne- og ungdomsunivers mindre spændende. Et univers, som emner af venskab og som fortæller om den første forelskelse, skolens søde pige, der vil være fræk, mobning og skolens hårde børster, der optager børnenes tanker og hverdag. Der er ingen løftede pegefingre og ingen voksne, der fortæller, hvad børn skal tænke og gøre, men i stedet sange om børns følelser, fremført i øjenhøjde.\nBilletter kan bestilles på telefon 2937 2389 mellem klokken 14 og 18 fra den 20. maj.\nTørningspillet opføres i samarbejde med Kulturelt Samråd i Haderslev.


Sekant og tangent - Webmatematik - Forum\nDato og tid er 25 maj 2019, 02:03\nTilmeldt: 06 dec 2018, 14:06\nIndlægaf shan0167 » 06 dec 2018, 14:08\nHvorfor finder man disse og hvad viser de? :-)\nRe: Sekant og tangent\nIndlægaf number42 » 06 dec 2018, 14:35\nDet er da et godt spørgsmål.\nAllerede på Newtons tid ville man finde tangenterne til kurver. Det bruges for eks. når man vil finde hastigheden i et punkt af en kurve som fremstiller en bevægelse. Hældningen af tangenten er også et mål for hvor meget en kurve stiger i et punkt. ( Udviklingen i punktet) . Der er mange andre anvendelser.\nSekanter anvendes også mange steder. For eks ved kryptering af meddelelser i sammenhæng med elliptiske kurver, men også i mange andre sammenhæng. Hvor man skærer en kurve eller har to punkter som har en relation.\nDen gang var det meget vanskeligt at finde tangenter. Først fandt man en sekant, som skærer kurven i to punkter og så flyttede man det ene skæringspunkt ind mod det punkt man ville finde tangenten i. Man fandt en cirkel som havde den samme tangent.\nNewton opfandt en ny smart metode. Han opfandt hvordan man direkte kunne finde hældningen af tangenten i et punkt. Han Differentierede kurvens forskrift. Han fandt også at tangentens hældning havde en sammenhæng med arealet under kurven. Det kalder man differentiering og integration. Eller mere sjældent med den fælles betegnelse kalkulus.\nI dag er dette et fundament for hele vores kultur og teknologi. Intet af den teknologi ville eksistere hvis det ikke var blevet opfundet.


Brugsanvisning. ConnectLine App til iphone, ipad og ipod touch. App version PDF\nDownload "Brugsanvisning. ConnectLine App til iphone, ipad og ipod touch. App version 1.3.0"\n1 Brugsanvisning. ConnectLine App til iphone, ipad og ipod touch App version 1.3.0\n2 Introduktion Dette er en vejledning i hvordan du bruger ConnectLine app til iphone,ipad og ipod touch. Det er den samme app, der anvendes på alle enheder (appen til iphone). Derfor skriver vi i materialet kun om iphone. Sådan parrer du Streamer Pro 1.2 App med en iphone Sådan henter du appen i App Store Funktioner og egenskaber i iphone ved brug af app Oversigt over ConnectLine-funktioner, som kan bruges via appen Fejlfinding Anvendelse Fjernbetjenings-appen er beregnet til at hjælpe brugere af trådløse høreapparat til at kontrollere funktionalitet, som findes i deres høreløsning. Disclaimer Oticon tager ikke ansvar for ukorrekt brug af denne app. Oticon A/S Kongebakken Smørum Indhold 4 Parring af enheder 6 Streamer som headset 8 Installer app 10 App-oversigt 12 Programmer 14 Besvar et opkald 16 Foretag et opkald 18 Musik 20 Tv/mikrofon 21 Jackstik 22 FM 23 Telespole 24 Mobil nummer 2 25 Fastnettelefon 26 Indstillinger 34 Fejlfinding\n3 Sådan parrer du Streamer Pro med en iphone A3 Kan jeg med min Streamer Pro anvende ConnectLine appen med iphone, ipad og ipod touch? Bemærk: For at Streamer kan anvende appen, skal den have et A (efterfulgt af et tal), som markeret herover. Klargør Streamer Tryk på tænd-knappen øverst på Streameren, indtil LED blinker blåt. Indstillinger Vælg Indstillinger/Settings på din iphone. Bluetooth Vælg Bluetooth-ikonet. Vælg Streamer Pro 1.2 Indtast Pin Indtast Streamerens pinkode 0000 (4 nuller). Klik på Parre/Pair Bekræft tilslutning Tjek at Streamer Pro er tilsluttet. Et Bluetooth-ikon kan ses øverst i status-linjen, når der er Tilsluttet/Connected. 4 5\n4 Streameren som standard lydudgang for iphone Som standard, vil en iphone anvende den indbyggede højttaler til lyd, når du besvarer et opkald på iphone, selv hvis et Bluetooth Headset (såsom Streamer) er tilsluttet. Men ved daglig brug af iphone sammen med et par høreapparater, kan indstillinger ændres, så lyden altid er i høreapparaterne (via Streamer). Vælg Indstillinger/ Settings Vælg Generelt/ General Vælg Tilgænglighed /Accessibility Vælg Indgående opkald/incoming Calls Vælg Hovedsæt/ Headset Bekræft Når du besvarer et opkald på din iphone, skal du kunne se Streamer Pro 1.2 som lydudgang (og høre opkaldet i høreapparaterne). Se mere på side\n5 Installer app Streamerens batteriniveau Trin 1: Vælg Søg i App Store. Trin 2: Skriv Oticon i søgefeltet. Trin 3: Tryk på det blå Hent-ikon for at downloade, og derefter det grønne Installer. Trin 4: Indtast dit Apple ID for at starte med at downloade. Vælg streamingkilde ved at bladre/slide Indstillinger Mute (se side 13) Programmer (se side 12) Gå i App Store Tryk på App Store-logoet på din iphone. Søg, download & log in App tilgængelig ConnectLine appen ligger nu på din iphone. Lydstyrke op/ned Bemærk: For at anvende appen på ipad skal du installere iphone-appen app i App Store. Der er ikke nogen separate ConnectLine App til ipad i App Store. Back dir (se side 31) 8 9\n6 Programmer Mute Programvælger Vælg Indstillinger/Settings. Høreapparatprogrammer kan vælges direkte. Navngivning De eksisterende programmer kan navngives. Bemærk! Ved at indsætte et ekstra navn her, tilføjes ikke et nyt program i høreapparaterne. Nyt navn Vælg Indstillinger/Settings og Hearing Instrument Programs. Tryk på + for at vælge ikon for det nye program. Streaming Når der streames kan høreapparaternes mikrofoner mutes for at undertrykke lyde og støj i omgivelserne. Ingen streaming Når der ikke streames vil mikrofonerne i Oticon Alta, Nera, Ria og Sensei høreapparater mutes for ro/komfort\n7 Besvar et opkald - Appen kører Appen kører ikke Appen kører I dette eksempel lytter brugeren til musik (fra iphone). Indgående opkald Når der er et indgående opkalde, skubbes ConnectLine appen i baggrunden og iphones normale opkaldsvindue vises. Opkaldet besvares enten på selve Streameren eller på iphone på Besvar-knappen (1) Igangværende opkald Under en samtale vil iphones samtalevindue være aktivt. Automatisk retur Når et opkald afsluttes, vender appen (og Connect- Line) tilbage til foregående indstilling. I dette eksempel vender den tilbage til musikvinduet. Appen kører ikke Hvis ConnectLine App ikke kører, vises typisk iphones startside. Indgående opkald Når der er et indgående opkalde, skubbes ConnectLine appen i baggrunden og iphones normale opkalds-vindue vises. Opkaldet besvares enten på selve Streameren eller på iphone på Besvar-knappen (2). Igangværende opkald Under en samtale vil iphones samtalevindue være aktivt. Afslut opkald Når et opkald afsluttes, vender appen (og Connect- Line) tilbage til foregående indstilling ) Hvis dette ikke virker som forventet, tjek opsætning af iphone (se side 6). 2) Hvis dette ikke virker som forventet, tjek opsætning af iphone (se side 6).\n8 Foretag et opkald Vælg telefon-ikonet Indtast nummer Indtast nummer og tryk på telefon-ikonet (grønt). Afslut opkald Afslut opkald enten på iphone eller på Streamer Pro (Tele-fonknappen). Appen kører Luk appen (tryk på Hjemknappen på iphone). 14 Fortsættes på næste side. 15\n9 Spil din yndlingsmusik Automatisk tilslutning af musikafspillere Slå Automatic Connections til, hvis streameren automatisk skal starte lydstreaming, når en musikafspiller kører. Vælg Indstillinger/Settings --> Streamer & ConnectLine --> Phone --> Vælg Automatic Connections. Start musikafspiller Klik på Hjem-knappen, for at skubbe ConnectLineappen i baggrunden. Vælg Musik-ikonet. Musikafspiller Her kan du afspille, stoppe samt regulere lydstyrken som du ønsker. Streamer og høreapparater tilsluttes automatisk. Skift til appen Hvis du ønsker at skifte tilbage til appen, tryk enten 2 gange på Hjem-knappen for at se de aktive apps og vælg herefter ConnectLine appen, eller tryk 1 gang på Hjem-knappen og find ConnectLine appen, som du plejer. Vælg og genoptag Hvis du bruger ConnectLine App, vil musik-ikonet være genvej til musikafspilleren, som kan startes og stoppes efter behag. Hvis andre kilder er valgt, vil musik blive sat på pause, indtil den vælges igen\n10 Tv Mikrofon Jackstik-indgang Vises som ikon, når det er isat Vises som ikon, når det er isat Vises som ikon, når det er isat Tv Ved tryk på tv-ikonet, vil lyd fra tv-adapter starte eller stoppe. Mikrofon Ved tryk på mikrofon-ikonet vil streaming fra ConnectLine mikrofonen starte. Jackstik Hvis et jackstik indsættes i Streameren, starter lydstreaming automatisk. Jackstik Autostart I Indstillinger/Settings kan jackstik Autostart slås til/fra. Settings--> Streamer & ConnectLine --> Other --> Jack automatic streaming Streaming kan også startes fra mikrofon eller Streamer\n11 FM Telespole/teleslynge Vises som ikon, når det er isat Vises altid FM Ved at klikke på FM-ikonet, startes/stoppes lydstreaming fra FM. FM - Autostart I Indstillinger/Settings kan FM Autostart slås til/fra. Settings--> Streamer & ConnectLine --> Other --> FM Autostart Telespole Ved tryk på telespole-ikonet vil streaming af lyd fra tele-spole starte eller stoppe\n12 Mobil nummer 2 Fastnettelefon Vil ikke vises (i karrusellen) Vil vises, hvis den er inden for rækkevidde ADVARSEL! For at sikre, at systemet ikke kører uden dit samtykke eller viden, anbefaler vi, at appen kun installeres på dine personlige enheder. Afvis eller modtag opkald Et indgående opkald kan høres via høreapparaterne samt ses i appen. Modtag opkald enten via appen eller Streameren. Afslut opkald Opkald kan afsluttes i appen (eller på Streameren). To apps Hvis appen er indstalleret på to iphones og begge er parret til Streameren, vil den app, der blev åbnet senest have kontrol over Streameren. Appen kører Et telefon-ikon vises i appen, hvis en telefonadapter er parret til Streameren og inden for rækkevidde. Hvis appen ikke kører, kan opkald kun besvares direkte på Streameren og ikke fra iphone. Besvar opkald Et indgående opkald kan høres i høreapparaterne og i appen. Opkaldet kan modtages enten i appen eller på Streameren. Afslut opkald Opkaldet kan afsluttes enten i appen (eller på Streameren). Automatisk retur Hvis en anden kilde var aktiv (i dette eksempel musik), vender denne tilbage hertil, når opkaldet er afsluttet\n13 Indstillinger/Settings - Streaming niveauer Indstillinger - navngivning af streaming-kilde Streaming niveauer Streaming kan justeres uaængigt af hver streaming-kilde. Hvis panelet er i gang, mens der streames, vil den aktive kilde være fremhævet med magenta. Settings --> Streaming Levels Navngivning Lydkilder kan navngives, som man ønsker. Settings --> Name Streaming Sources 24 25\n14 Indstillinger - telefon 1: Gentag sidste opkald Man kan ringe op til sidste udgående opkald, ved at holde Telefon-knappen på Streameren inde, hvis funktionen er slået til (og hvis dette supporteres af mobiltelefonen) : Stemmeopkald Tryk kort på Streamerens telefonknap for at foretage et stemmeopkald, hvis funktionen er slået til (hvis dette supporteres af mobiltelefonen og du ikke er inden for rækkevidde af en ConnectLine telefonadapter). 3: Viderestilling Hold Streamerens telefonknap inde, for at overføre opkaldet fra høreapparater til mobiltelefon, hvis funktionen er slået til. 4: Afvis opkald Et indgående opkald kan afvises, ved at trykke på lydstyrke-ned-knappen på Streameren, hvis funktionen er slået til. 5: Automatiske tilslutninger Giver mulighed for automatisk tilslutning af fx sms-notifikationer og musikafspillere. Telefonindstillinger En række indstillinger til daglig brug, kan tilpasses individuelt. 6: Ringetone, mobiltelefon Ringetone kan vælges til mobiltelefon(er). 7: Ringetone, fastnettelefon Ringetone kan vælges til en ConnectLine fastnetløsning. 8: Mobiltelefon lydstyrke For at justere lydstyrken anvendes telefonens volumenknapper\n15 Indstillinger - Streamer Indstillinger Øvrige - Streamer Streamer indstillinger Et udvalg af indstillinger, som påvirker den daglige brug af Streameren kan være tilpasset. 1: Deaktiver Volumenkontrol Hvis denne er aktiveret, kan volumenkontrol af høreapparater ikke udføres ved hjælp af Streameren. 1 2: Aktiver programskift Hvis denne er aktiveret, kan programskift af høreapparater 2 1 ikke udføres ved hjælp af Streameren. 2 Øvrige indstillinger En række indstillinger til daglig brug, kan tilpasses individuelt : Jackstik automatisk streaming Lydstreaming via jackstik, vil starte automatisk, når jackstik isættes og funktionen er slået til. 2: FM Autostart FM-streaming vil starte automatisk, når en FM-modtager isættes og funktionen er slået til. 3: Besvar opkald, alle knapper Alle frontknapper (telefon, tv og mikrofon) kan bruges til at besvare et opkald, hvis funktionen er slået til. 4: Telespole/teleslynge /A2DP Et enkelt tryk på Streamerens AUX-knap, starter A2DP, hvis funktionen er slået fra. 5: Indikatorer - ON Der er ingen visuelle indikatorer på Streameren, hvis funktionen er slået fra. 6: Anvendes som fjernbetjening, når off Streameren kan også anvendes som ernbetjening til høreapparaterne, når den er slukket, hvis denne funktion er slået til\n16 Indstillinger - Brugerflade Back dir Visuel brugerflade Det visuelle udseende i appen kan ændres, så det er enten sort eller hvidt. (A) For begge farver kan vælges tynde eller tykke ikon-omrids. (B) Aktiver I Indstillinger sættes Back dir til Aktiv. Indstillinger Vælg høreapparat-program. Indstillinger Aktiver Back dir Indstillinger 1. Vis Back dir på hovedskærmen. 2. Sæt timer 3. Tryk OK for at gemme. Bemærk: Back dir er kun tilgængelig i Alta2 og Nera2 høreapparater\n17 Fejlfinding Luk/genstart app Tryk 2 gange på Hjem-knappen for at lukke appen samt vise de aktive apps. Luk app Skub ConnectLine-appen op, så den forsvinder fra skærmen. Appen er nu helt lukket. Nulstil app Ved at nulstille appen gendannes oprindelige indstillinger. Nulstil Streamer Nulstilling af Streameren sker automatisk, når man slukker og tænder for den. Parring (igen) af Streamer og iphone I nogle tilfælde, specielt hvis telefon og Streamer er parret flere gange med andre enheder, kan man med fordel slette alle parringer i både telefon og Streamer. a. Sluk for Streamer b. På iphone: (Indstillinger -> Bluetooth) vælg det lille i og vælg herefter Glem denne enhed. c. Sluk for iphone d. Tænd for Streamer e. På Streameren: Hold Tænd- og Volumen-op-knappen inde samtidig, i 10 sekunder f. Tænd for iphone og foretage parring med Streamer igen (se side 4)\n18 People First Med vores People First-løfte forpligter vi os til at forbedre menneskers muligheder for at kommunikere naturligt og deltage aktivt 18881DK /\nTil implantérbare høreløsninger Oticon Medical Streamer Brugervejledning Mange tak Tak fordi du har valgt vores produkt. For at hjælpe dig har vi brugt megen omhu og opmærksomhed på at sørge for, at din\n1. INDLEDNING 3 2. OPLADNING AF SCALA RIDER 5 3. CARDO COMMUNITY PLATFORM 5 4. KOM GODT IGANG 6 4.1 GENERELLE FUNKTIONER 6 4.2 STATUS LYS 6 4.\n1. INDLEDNING 3 2. OPLADNING AF SCALA RIDER 5 3. CARDO COMMUNITY PLATFORM 5 4. KOM GODT IGANG 6 4.1 GENERELLE FUNKTIONER 6 4.2 STATUS LYS 6 4.3 AUDIO KILDER OG PRIORITETER 7 4.4 OPSÆTNING 7 4.5 VOICE MENU


Landmand: Det er til grisenes eget bedste, når vi klipper lidt af halerne - Bæredygtigt Landbrug\nTak til alle de landmænd, som stadig tænker mest på grisens fremtid, lyder det fra Jelling-landmanden Knud Jeppesen\nMed fødevareministeren i spidsen og en masse andre stemmehungrende politikere skal vi nu endnu engang debattere halekupering. Alle de, som er længst væk fra grisen, er dem, der udtaler sig mest om, hvor synd det er for grisene. Alle tager de udgangspunkt i egne følelser og pisker en stemning op om grisesmerte og dyremishandling – ja, det er åh så forfærdeligt. Og der findes en masse eksperter, der velvilligt stiller op og bakker op og viser forsøg om både det ene og andet. Måske i håbet om at få penge til nye forsøg.\nSelvfølgelig gnasker de i hinanden\nDet udtrykkes gang på gang, at det er så forfærdeligt, at over 90 % af de nyfødte grise stadig halekuperes rutinemæssigt. Det må der jo være en grund til. Men det er ikke et argument, at fordi så mange har gjort det de seneste 30 år, så skal det bare være sådan. Argumentet er, at det er for grisenes skyld. Det er veldokumenteret, at der opstår langt færre halebid, hvis man kuperer det yderste af halen, når de små grise er nyfødte.\nGrisen er født med, at det yderste af halen er følelsesløs, ligesom vi heller ikke kan mærke, hvis nogen napper eller bider i vores hår. Da grise er meget sociale og nysgerrige dyr, kan nogle af dem finde på at gnaske i de andres haler i kådhed, når de leger, eller når de ligger tæt sammen og småsover. Det er nøjagtig som små hundehvalpe. Selvom de har masser af legetøj fra de fineste tv-reklamer, kan de sagtens finde på af bide i sofapuden, familiens sko og endda løse elledninger. Her fjerner vi jo de ting, vi ikke vil have, at de bider i – hvalpen ved jo ikke, at den kan dø af at bide i ledningen til standerlampen.\nSådan er det så også med de små grise. Det er da mere hyggeligt at gnaske i legekammeratens lune hale, som befinder sig lige foran trynen, når de ligger i en flok, end det er at gnaske i kold og måske fugtig halm (andre grise har tisset i). Den ved heller ikke, at ”kloge” politikere og højtbelæste embedsfolk fra deres skrivebord har bestemt, at grisen skal bide i et eller andet koldt og beskidt stykke træ. De er endda så ”kloge”, at når det så ikke virker, skal der bare mere plads og legetøj til, og landmanden skal så have ”sanktioner” for, at hans grise ikke forstår disse ”kloge” mennesker.\nSom hundehvalpe og børn\nNej tak til et smertefuldt liv\nNøjagtig det samme med den lille gris. Landmanden tager ansvar og klipper det yderste følelsesløse stykke af grisens lille hale. Det mærker den i ganske kort tid – det hverken bløder eller ser grimt ud. Lidt efter dier den videre ved sin mor og leger igen med de andre, som små hundehvalpe. Og landmanden ved nu, at langt de fleste grise kommer igennem livet uden at skulle igennem det smertefulde liv, der opstår, efter at andre i kådhed har bidt i dens hale.\nEn gris, der bliver bidt, så der går hul på halen, er næsten sikker på at få en infektion, fordi der trækker bakterie ind i såret og op gennem rygsøjlen. Det giver indvendige bylder i ryggen, og selvom de behandles med penicillin, er der rigtig stor risiko for, at de må leve med smerten resten af livet. Nogle bliver lamme i bagkroppen og slæber sig afsted på forbenene. De bliver selvfølgelig aflivet på stedet, ligesom mange af de andre, da det er meget svært at opdage og behandle disse indvendige bylder. Heldigvis bliver dem med bylder fundet på slagteriet og kasseret.\nSå kære politikere, ”dyreværnsorganisationer” og andre ”kloge”, hvor mange grise skal gå rundt med smerte, bylder i ryggen og aflives af jeres misforståede godhed? I er de seneste 10 år kommet med det ene forslag efter det andet og trusler om dit og dat.\n(Indlægget har ligeledes været bragt i dagbladet Politiken, i lettere redigeret form. Dén version kan læses HER. Skribenten er medlem af Bæredygtigt Landbrug og har også ønsket indlægget offentliggjort på BL’s hjemmeside).


Hjælp, det er jul - årets julekalender for voksne på DR2\nHjem/Nyheder/TV-Nyt/Hjælp, det er jul – årets julekalender for voksne på DR2\nHjælp, det er jul – årets julekalender for voksne på DR2\nHvad gør man, når konen springer ud som gal juleperfektionist? Når manden nægter at spille æsel til det årlige krybbespil? Eller når han pludselig får en krise midt i julemåneden? Det står der altså ikke noget om i ‘ALT for damerne’…\n‘Hjælp, det er jul’ er årets julekalender for voksne på DR2 – til afhjælpning af kollektiv julepsykose.\nÆgteparret Niels og Helle fra ‘Min kone er skidesur’ (Thomas Bo Larsen og Mette Horn) forsøger på bedste vis at skabe den rareste og hyggeligste jul nogensinde. Eller i det mindste bare en jul, der ikke er lige så hæslig som den sidste år.\nI 24 dage følger vi familien i deres kamp for at opleve og overleve december måned, med alt hvad det indebærer af gløgg, luciaoptog, utroskab og ulykke.\nProblemet er bare, at de ikke er helt enige om, hvordan man får en hyggelig jul…\nDet hele rammes ind af en række kendte danskere, der kærligt, men nådesløst, spidder det årlige julevanvid. Hvorfor er det så svært at komme igennem december uden at blive skilt? Er julen en tikkende bombe under parforholdet?\n– Selvom det er fiktion er det mere virkelighed for mig end mange realityshows. ‘Hjælp, det er jul’ er ikke bare pissesjov, den er også, vil nogen mene, “ubehagelig” let at identificere sig med, siger Peter Gren Larsen, programredaktør DR2.\nUndervejs i den intense julemåned får det udfordrede ægtepar selskab af gæstestjerner som Mia Lyhne, Bodil Jørgensen, Preben harris og Ellen Hillingsø med flere.\n‘Hjælp det er jul’ kommer hver aften på DR2 fra 1. december – hverdage kl. 22.20, lørdage kl 22.55 og søndage kl 23.00.\nFra 1. december kan du også følge serien på www.dr.dk/hjaelpdeterjul og her debattere dagens dilemma om jul og parforhold.


For organisationer eller institutioner der ønsker en udvikling i forhold til:\nProcesser og relationer mellem forskellige parter eksempelvis mellem forskellige faggrupper, mellem funktionsenheder eller mellem ledelse og medarbejdere.\nDe menneskelige resurser, såsom kompetencer, viden og færdigheder; det kan være faglig viden om psykologiske teorier fx udviklings og socialpsykologi, teamudvikling eller kompetencer, der øger kvaliteten af kommunikation mellem de ansatte.\nDer tages udgangspunkt i organisationens specifikke betingelser; de økonomiske rammer, opgavens særlige karakter, de eksisterende strukturer og metoder, de menneskelige faktorer både af objektiv karakter, såsom forudsætninger og kompetencer men også faktorer af mere irrationel karakter og mere ubevidste faktorer som følelser, sympatier og antipatier.\nFormålet er at skabe en dialog i systemet for at skabe en fælles læreproces som kan give bedre anvendelse af de menneskelige resurser i arbejdet med den fælles opgave.\nProceskonsultation for personale\nProceskonsultation er for personalegrupper eller afdelinger, der ønsker at arbejde med fokus på et særligt tema eller særlige forhold. Det er en måde at give alle på stedet mulighed for at koncentrere sig om temaet og de tanker og følelser, det vækker og overlade styringen af processen til en konsulent.\nMålet er at sikre en proces med respekt for alle de involverede parter, der i tillid til processen får mulighed for at dele ideer, tanker og følelser til gavn for en fælles læreproces og udvikling af nye handlemulighder.


Statsborgerskab, diskrimination og Grundloven - trykkefrihed.dk\n15. januar 2014 - Artikel - af Ole Hasselbalch\nDet er enhver stats suveræne ret at bestemme, hvem de vil acceptere som borgere i landet. Derfor har Jacob Mchangama ikke ret i, at man er i strid med Grundloven, når man nægter statsborgerskab til ikke-vestlige indvandrere, skriver juraprofessor Ole Hasselbalch.\nChefjurist i Cepos Jacob Mchangama skriver den 5/1 i Berlingeren, at når Søren Krarup taler for at indføre systematisk forskelsbehandling af udenlandske borgere her i landet på baggrund af tro og afstamning, er han i strid med Grundloven.\nKrarups ærinde, er så vidt vides – uanset det ikke er fremført med juridisk finesse – at få folketingspolitikerne til at forstå, at de ikke er forpligtet til at give statsborgerskab til mennesker, der vanskeligt kan indpasses i det danske samfund, sådan som det i markant grad er tilfældet for muslimers vedkommende.\nMchangama har fuldstændig ret i, at Grundloven forbyder at forskelsbehandle (diskriminere) på baggrund af religion og afstamning, og at den i så henseende ikke skelner mellem danske borgere og udlændinge.\nDette har imidlertid intet at gøre med problemstillingen omkring statsborgerskabstildelinger.\nMan glemmer Grundlovens §44\nDet er således en misforståelse, at Grundloven skulle hindre Folketinget i at nægte muslimer dansk statsborgerskab. Tværtimod.\nEfter Grundlovens § 44, stk. 1, kan ingen udlænding få indfødsret uden ved lov, dvs. via Folketingets vedtagelse af en lov om, at den konkrete person, det drejer sig om, skal have indfødsret.\nUnder afstemningen om en sådan lov er folketingsmedlemmerne ifølge Grundlovens udtrykkelige indhold kun bundet af deres overbevisning.\nDe kan med andre ord fuldt lovligt lade alle overvejelser for og imod indgå i denne stillingtagen.\nDiskrimination og diskrimination\nHvad er ”diskrimination”?\nDet er i øvrigt urimeligt at kalde det ”diskrimination” eller ”forskelsbehandling”, hvis folketingsmedlemmer føler, det er uforsvarligt at give statsborgerskab til udlændinge, der ikke kan ventes at ville tilpasse sig den danske samfundsmodel.\nVed ”diskrimination” forstås i almindelig sprogbrug negativ forskelsbehandling på grundlag af fordomme, rettet mod enkeltindivider eller grupper; oftest inden for områder som køn, race, etnicitet, alder, seksuel orientering samt fysisk og psykisk handicap.\nForskelsbehandling af usaglige grunde (f.eks. race) modvirkes af internationale konventioner, som Danmark har tiltrådt, herunder især FN’s racediskriminationskonvention.\nMan skal imidlertid mærke sig netop kriteriet ”usaglig”. Visse former for forskelsbehandling er nemlig både tilladelig, moralsk forsvarlig og evt. endog nødvendig.\nSociale ydelser kan man eksempelvis kun få, hvis man opfylder særlige betingelser i henseende til alder eller helbredstilstand.\nFolk, der ikke opfylder disse betingelser, er altså er afskåret fra dem og bliver dermed for så vidt "diskrimineret".\nForskelsbehandling på grund af statsborgerskab er heller ikke uden videre konventionsstridig.\nDen danske pensionslovgivning bestemmer i pagt hermed, at som hovedregel kan kun danske statsborgere få offentlig alderspension (se lovbekendtgørelse 1116 af 23/9 2013, § 2).\nSkulle det være i strid med Grundloven?\nDet er da også værd at bemærke, at FN’s Racediskriminationskonvention artikel 1, pkt. 2, udtrykkeligt bestemmer, at der ikke er tale om diskrimination i konventionens forstand, når det drejer sig om "forskelsbehandling, udelukkelse, begrænsning eller fortrinsstilling, som en i konventionen deltagende stat foretager mellem sine egne statsborgere og udlændinge".\nEt billigt sprogligt kneb\nSå meget mindre er det naturligvis ”diskrimination” at nægte statsborgerskab til personer, der kan forventes at volde problemer, hvis de opnår det.\nDet er således enhver stats suveræne ret at bestemme, hvem de vil acceptere som borgere i landet.\nDet er en skandale, hvis folketingsmedlemmer er ude af stand til at forstå dette.\nDe er så faldet som ofre for et billigt sprogligt kneb. Det er ikke usaglig ”diskrimination” eller ”forskelsbehandling”, hvis man udviser ansvarsbevidsthed ved vurderingen af, hvem man vil gøre til danske borgere.\n16. januar 2014 - Anders\nSådan kan det gå, når de snakkende klasser italesætter sig selv som elite.\nYnkelige i al deres enkelthed, og forblommede i deres totalitære tanker.\n17. januar 2014 - Poul Berg\nHvad har bønderne gjort forkert her?\nJeg vælger at tro, at det var en fejltagelse, da du kaldte hele folketingssalens indvånere for bonderøve. Du henvender dig jo til den snakkende klasse, som ser sig selv som eliten. Der er de såkaldte "bonderøve" ikke medlemmer, da de har en større intelligens og samfundsbevidsthed end "de snakkende", der tilmed anser sig selv for at være de gode.\nBønder er (eller var?) ikke kendte for at være meget eller højt talende, men bag de få ord ligger der en fornuftig og velovervejet tankegang. Selv i hønsegården kagler bonden ikke, ej heller grynter han i svinestalden.\nSom ganske almindeligt menneske, der ikke har taget en kommunistisk uddannelse på noget universitet, ved han, at de fleste typer indvandrere er at sammenligne med flyvehavre og bjørneklo. Dette er jo planter, som han får bødestraf for ikke at bekæmpe. For ham og mig ser det underligt ud, at de gode og snakkende i eliten med stor forkærlighed henter personer til landet, der har alt til fælles med flyvehavren. Deres opførsel, som i dette brev er så korrekt beskrevet i tegningen "Ved Profetens Skæg", minder helt utroligt om noget, der kunne se ud som en bjørneklo - ikke den botaniske, men den zoologiske.\n18. januar 2014 - Henrik Petersen\nEgentligt en rigtig god betegnelse "snakkende klasse". Kender selv flere af dem. Tænke kan de ikke, men kagle løs med alle de tillærte floskler og klicheer kan de.\nMen hvis man har sat sig ind i tingene og holder dem fast på en saglig diskussion, er det nemt at udstille deres totale uvidenhed og opblæsthed og så bliver de rasende og tøsefornærmede.\n20. januar 2014 - Charles Nielsen\nGrundloven er blevet overtrådt mange gange for længst og nu. (Kastet i grams)\nVed bare at acceptere Islam bliver den overtrådt. Ved bare overholdelse af FN konventioner bliver den overtrådt.\nPolitikere overtræder den dagligt, selv om de har underskrevet grundloven, så de kunne komme på tinge. Det har de gjort siden Jens Otto Kragh solgte Danmark til EF, det nu såkaldt EU. Som er er falitbo.\nAnker Jørgensen afgav suverenitet i stor stil til FN og EU. Politikerne gør det endnu. !! Men det ligger jo til Socialdemokrater. :)\nPolitiet og domstolene overtræder også grundloven,. Den om mødefrihed §79. med undskyldning om at forhindre balade under Demonstrationer. Heri er domstolene enige.\nVi er oppe imod store kræfter mine damer og herrer. Der skal handles inden udhulningen af grundloven er til ende bragt af de ovennævnte.\nLøsning: Ud med Islam og fri os fra besættelsen. Ud af EU. Genetabler Grundloven. Vi vil være herrer i eget hus.\n20. januar 2014 - Torben Caroc\nDumhed eller angst\nAk ja, Ole Hasslebalch skriver til slut i sin artikel:\n"Det er en skandale, hvis folketingsmedlemmer er ude af stand til at forstå dette."\nVed sine handlinger kommer folketingsmedlemmerne til at fremstå som 'klaphatte'. I virkligheden handler det nok om patologisk angst for at tabe ansigt ved at erkende, at 30-40 års politisk arbejde har været en misforståelse. Se også artiklen:\n25. januar 2014 - Jan Aage Jeppesen\nAngreb på kernen i vor nationale suverænitet\nDet provokerer selvfølgelig forkæmpere for flere positive menneskerettigheder, at der i lande hvor statsborgerskab til udlændinge gives ved lov, ikke kan eksistere nogen ret eller retskrav på statsborgerskab, uanset hvilke formelle krav en ansøger måtte opfylde.\nInstitut for Menneskerettigheder udtrykker i sin publikation ”Statsborgerskab” fra maj 2012 kritik af, at der ikke eksisterer en almen og principiel ret til at udlændinge kan erhverve statsborgerskab ved at opfylde bestemte krav. Instituttet skriver blandt andet:\nCitat: Verdenserklæringen om Menneskerettighederne fastslår princippet om, at enhver har ret til et statsborgerskab, og at ingen vilkårligt må nægtes retten til at skifte statsborgerskab eller fratages sit statsborgerskab. Det har imidlertid ikke været så let at få gennemført dette princip i de store menneskerettigheds-konventioner. Det skyldes, at staterne vogter nidkært over deres ret til selv at bestemme i deres lovgivning, hvem der skal være deres statsborgere. International ret anerkender som udgangspunkt, at staterne har denne ret. Citat slut.\nIfølge grundloven ligger kompetencen til at tildele dansk statsborgerskab suverænt hos den lovgivende forsamling og det kan alene ske ved lov - ikke ved delegation af kompetence til en administrativ myndighed.\nDet er netop på sidstnævnte område at Institut for Menneskerettigheder sætter en fod i døren og anbefaler – med henblik på at sikre, at krænkelse af menneskeretten undgås – at Danmark:\n• Ændrer indfødsretslovgivningen, således at kompetencen til at tildele statsborgerskab i videst muligt omfang uddelegeres fra lovgivningsmagten til administrative myndigheder (f.eks. statsforvaltningerne og Justitsministeriet), og at der i den forbindelse vedtages klare betingelser for at opnå dansk statsborgerskab, således at statsborgerskab kan meddeles af de administrative myndigheder ved konstaterende forvaltningsakter.\n• Ændrer indfødsretslovgivningen, således at afgørelseskompetencen i dispensationssager i videst muligt omfang uddelegeres fra lovgivningsmagten til administrative myndigheder og som forudsætning herfor ændrer indfødsretslovgivningen, således at det klart kommer til at fremgå af dispensationsbestemmelserne, hvilke krav der kan dispenseres fra og på hvilke betingelser.\n• Sikrer, at alle afslag, herunder afslag på dispensation, begrundes\nInstitut for Menneskerettigheder anbefaler– med henblik på at fremme den enkeltes menneskerettigheder – at Danmark:\n• Regulerer samarbejdet mellem PET, justitsministeren, Justitsministeriet og Folketinget/Indfødsretsudvalget i sager vedrørende ansøgere, som ifølge PET's vurdering kan være en fare for landets sikkerhed.\n• Samordner reglerne i indfødsretslovgivningen med reglerne i en kommende lov om PET, således at et kommende PET-tilsyn gøres til ankeinstans for klager over sikkerhedsvurderinger, der danner grundlag for et afslag på statsborgerskab.\n27. januar 2014 - Johnson\n" Ingen " betyder ingen dansk statsborger\n“Ingen kan på grund af sin trosbekendelse eller afstamning berøves adgang til den fulde nydelse af borgerlige og politiske rettigheder eller unddrage sig opfyldelsen af nogen almindelig borgerpligt.”\nDet burde være indlysende at der er tale om det skal forstås som “ingen dansk statsborger ” ellers ville der være tale om at man systematisk bryder grundloven hver gang man afholder et folketingsvalg og ikke lader alle under dansk jurisdiktion have mulighed for at stemme.\n2. februar 2014 - Johnnie\nJuridiktion og rettigheder\nGrundlovens paragraf 70: Ingen kan på grund af sin trosbekendelse eller afstamning berøves adgang til den fulde nydelse af borgerlige og politiske rettigheder eller unddrage sig opfyldelsen af nogen almindelig borgerpligt\nDet betyder i praksis at man ikke må diskriminere muslimer.\nDet må da kunne være muligt at formulere juridisk at man som muslim i Danmark ikke kan blive diskrimineret alene på grund af sin bekendelse til en tro, men det er klart at man som muslim selv må frasige sig enhver form for islamisk jura. Der kan ikke være to konkurrerende lovsystemer indenfor den samme jurisdiktion.\nDet må være et krav at en asylansøger skal frasige sig enhver jura der ikke udspringer af grundloven hvis man skal tildeles politiske rettigheder indenfor dansk jurisdiktion.\nDet må være et krav at hvis man skal nyde sociale rettigheder som eksempelvis offentlige ydelser så skal man frasige sig enhver jura der ikke udspringer af grundloven.\nDet må være et krav at hvis man skal bestride et offentligt embede så skal man frasige sig enhver jura der ikke udspringer af grundloven.\nDet må være et krav at man ikke offentligt kan propagandere for et juridisk system der udfordrer grundloven som højeste juridiske instans under dansk jurisdiktion.\nEr der tale om sindelagspolitik?\nDet er almindelig praksis i dag at vurdere borgeres arbejdsparathed og studieparathed, dertil kan man vel godt tilføje borgernes vilje til at sætte dansk lovgivning over al anden lovgivning.


En fridag til fru Larsen - Martha Christensen - Audiobook - BookBeat\nRomanen skildrer på socialpsykologisk vis en vanskelig drengs vandring fra den ene institution til den anden. I særlig Martha Christensen-stil gives der her stemme til de tabte og glemte, idet fokus også er på de dårligt stillede forældre og deres rolle som hjælpeløse tilskuere.\nMartha Christensen, 1926-1995, dansk forfatter, der med sit fokus på de stille eksistenser og sin faglige baggrund i den sociale sektor beretter om dem, der er at finde i behandlingssystemet. Et genkommende tema i forfatterskabet er således forholdet mellem de magtfulde plejere og de sårbare, institutionaliserede individer. Som social-psykologisk realist skildrer hun uden litterære dikkedarer og i et enkelt og hverdagsagtigt sprog genkendelige miljøer og mennesker. Fortællingerne komponeres ud fra følgende princip: et individ rives ud af sin normale tilstand, hvorefter konflikterne optrappes frem mod et klimaks, hvor så de eksistentielle omkostninger gøres op. Forfatterskabet kan i sit hele ses som et forsøg på at definere de sociale faktorer bag menneskelig ulykke og anskueliggøre social og eksistentiel afmagt i form af skyldfølelse, samvittighedsnag og had. Selv om Martha Christensen med sit beskedne væsen selv fremstod som en stille eksistens i dansk litteratur, tilhørte hun ikke de oversete: de fleste af hendes romaner udkom i store oplag, og hun var ofte i rampelyset, fik tildelt priser og mødte sin brede læserskare; de helt almindelige danskere, der var at finde i hendes bøger. I 1988 modtog hun De gyldne Laurbær for det, der anses for at være hendes hovedværk, familieromanen "Dansen med Regitze" – om den livskraftige Regitze, der får konstateret uhelbredelig kræft og hendes mand, arbejderen Karl Aage.\nPublished23. 10. 2017


Brændeovnstilbehør - Harald Nyborg\nBrændeovne er fantastiske, da de både giver en masse varme og ser flotte ud. Nogle er mere til olieradiatorer eller panelradiatorer, men brændeovne er noget helt specielt for mange. Dog skal en brændeovn også have noget brændsel, og ikke mindst tilbehør. Her på siden finder du alt hvad hjertet begærer indenfor tilbehør til din brændeovn. Det kan være rensehoveder til pillefyr, brændespande, eller ventilatorer. Vi har lige præcis hvad du skal bruge for at gøre din brændeovn mere funktionel og langtidsholdbar. Du kan nemlig have din brændeovn i meget længere tid med det rette tilbehør. Det betyder nemlig du kan holde den ren og funktionel, altid.\nHeatmax - Brændekurv sort 55 x 40 x 35,5 cm\nHeatmax - Rengøringssvamp med ståluld\nHeatmax - Brændekurv grå filt Ø. 39 x H. 31 cm\nHeatmax - Brændekurv grå filt 55 x 40 x 35,5 cm\nHeatmax - Pilleovnsrensehoved 3 stk.\nEn brændeovn kræver en vis mængde vedligeholdelse. Det kan være en smule frustrerende, men gøres heldigvis nemt med vores udvalg af tilbehør. Vil man derimod undgå vedligeholdelsen skal man i stedet kigge på en olieradiator eller gasbrændeovn. Disse kræver nemlig ikke brændsel i form af træ eller træpiller, hvilket også betyder mindre vedligeholdelse. Skulle du allerede have en brændeovn som kræver vedligeholdelse, kan du finde hvad du skal bruge her på siden. Vi forhandler nemlig diverse børster og spande til netop dette formål, som gerne skulle være tilstrækkeligt til dit behov.\nHvis man har en brændeovn, kan det være praktisk med en brændespand og askespand. Særligt en brændespand kan være lækker at have, da man får organiseret sit brænde. Dertil kan det også være meget pænt at have en brændespand, med noget hugget brænde. Det giver et rustikt og råt look til stuen. En askespand er derimod mere et praktisk redskab, men kan ikke desto mindre også være pæn. Her hos Harald Nyborg forhandler vi nemlig nogle askespande i et flot design. Tag et kig her på siden og se om du finder noget som falder i din smag.


Vildtbiologi og Biodiversitet\nDU ER HER: Om DMU » Afdelinger og organisation » Vildtbiologi og Biodiversitet\nOm DMUFormål og opgaverAfdelinger og organisationArktisk MiljøAtmosfærisk MiljøFerskvandsøkologiMarin ØkologiMiljøkemi og MikrobiologiSystemanalyseTerrestrisk ØkologiVildtbiologi og BiodiversitetMest til jægereMedarbejdereNyhedsbreveProjekter (på engelsk)PublikationerSektion for BiodiversitetSektion for vildtbiologiSpecialemulighederØkonomi- og Kommunikations-sekretariatHR-AfdelingForsknings-, Overvågnings- og Rådgivnings-sekretariatIT-AfdelingBibliotekAktuelle projektereFakturering - sådan sender du en regning til DMUKvalitetsstyringMedarbejdereNøgletalRådgivningSamarbejde, eksterntSådan finder du DMUOm DMU´s hjemmesideLinks\nVildtbiologi og Biodiversitet (VIBI)\nGrenåvej 14 - 8410 Rønde\nTlf: 89201700 - Fax: 89201514 Afdelingen udfører forskning, overvågning og rådgivning i relation til naturbeskyttelse og biodiversitet. Hovedformålet med arbejdet er at sikre det bedst mulige videngrundlag for den politiske og administrative beslutningsproces og medvirke til at løse de konflikter, der kan opstå mellem arealanvendelse, produktion og rekreation på den ene side og natur og biodiversitet på den anden. Afdelingen har specielt forpligtigelser i forbindelse med nationale overvågningsprogrammer og regulering af jagt. Afdelingen har bl.a. en nøglerolle i forbindelse med implementeringen af EU fugle- og habitatdirektiver. For at løse ovennævnte opgaver bedst muligt er det afdelingens ambition at: udføre forskning på højt niveau deltage i internationalt samarbejde om bl.a. EF-direktiverne integrere forskning og overvågning for at sikre at overvågningen udføres på det bedste videnskabelige grundlag. Afdelingen er beliggende på Kalø Gods som huser gode forskningsfaciliteter og er omgivet af lettilgængelige landbrugs, skov og naturarealer. Afdelingen har i dag ca. 50 ansatte, heraf 33 med en videnskabelig uddannelse.Afdelingen er organiseret i to faglige sektioner og en administrativ enhed: Sektion for Biodiversitet Sektion for Vildtbiologi Servicegruppen Henvendelse om denne sides indhold: Maj-Britt Rosenkilde


Kjeld Holm på vej ud af S? (af Rune Engelbreth Larsen)\nKjeld Holm på vej ud af S?\nÅrhus' biskop Kjeld Holm har i mange år været medlem af Socialdemokraterne, men nu har han i et brev til Svend Auken givet udtryk for sine tvivl og overvejer en udmeldelse.\nDet interessante er jo ikke i sig selv, om et medlem forlader Socialdemokraterne eller ej, heller ikke nødvendigvis når det er et prominent medlem som Kjeld Holm, for han er jo uden realpolitisk indflydelse i folketingsgruppen - det interessante er begrundelsen, som lægger sig tæt op ad den massive kritik af partiets nuværende ledelse, som kommer fra partiet selv og mange andre.\nBiskoppen skriver, at han "næsten ikke kan være med meget længere", og at den aktuelle dråbe, der er ved at få bægeret til at bære over, er partiets tilslutning til det retssikkerhedsskred, som udvisningen af to tunesere uden domstolsprøvelse er udtryk for.\nEndvidere hedder det i brevet: "Jeg overvejer virkelig at melde mig ud, fordi partiet åbenbart synes, det er så fint at samarbejde med Dansk Folkeparti om en række ting. (...) Vores formand [Helle Thorning-Schmidt, red.] spiller nærmest veninde med Pia Kjærsgaard uden overhovedet at skele til hvilket menneskesyn, hendes parti står for." (Citeret efter Århus Stiftstidende, 16.2.2008).\nBiskoppen finder, at partiet henviste reelle politiske problemstillinger til valgkampens periferi, herunder asylbørnene, urimelige udvisningssager, klimaproblemerne og krigen i Irak: "Alt drejede sig om velfærd, og balancen glippede, for verden og Danmark har andre og flere problemer. Og så kom dråben, der fik bægeret til at flyde over, udvisningen forleden af to tunesere, uden at de har været stillet for en dommer, uden at vi aner noget som helst om deres skyld."\n"Tænk dog på sagens indhold. Der var åbenbart ikke bevis nok til, at den danske statsborger kunne bringes til et grundlovsforhør og varetægtsfængsles. Under normale forhold ville mordplaner og trusler være alt rigeligt til en fængsling. Jeg har ingen sympati med potentielle mordere, men her går en person fri uden problemer. Hvad er det for noget? Er det et stunt? Ingen ved noget. Skyldig - ikke skyldig? Men to familier splittes - uden rettergang, uden dom. (...) Men Morten Bødskov er ligeglad."\nHvad man end mener om den aktuelle sag, rammer Kjeld Holms kritik lige ned i centrum af eskalerende kritik, som bl.a. har ført til Ritt Bjerregaards såkaldte røde skole og ikke mindst to tidligere socialdemokratiske justitsministres meget barske kritik af Socialdemokraternes medvirken til at undergrave retssikkerheden i ren populisme.\nDet forlyder mig bekendt ikke offentligt, hvad (eller om) Svend Auken har svaret på biskoppens brev, men det må snart gå op for partiet, at den kurs, som Thorning-Schmidt har anlagt, og som konstant bliver justeret ind efter (eller har været det fra begyndelsen) Foghs og Kjærsgaards dagsorden, i bedste fald udvisker partiets historiske profil og i værste fald overflødiggør det.\nJo tættere, partiet placerer sig i slipstrømmen af regeringen og Dansk Folkeparti, desto flere vælgere vil uundgåeligt gå til mere profilerede alternativer i SF og De Radikale - eller opfatte Socialdemokraternes kurs som en accept af status quo, og i givet fald kan de jo lige så godt stemme på Venstre eller Dansk Folkaparti i stedet for socialdemokratisk kopi-politik.\nDen nuværende ledelse har i sjælden grad lagt en dyne af apati og uudtalt splittelse ned over folketingsgruppen - allerede i maj 2007 havde en tredjedel af den daværende folketingsgruppe forladt partiet eller annonceret, at de ikke ville genopstille.\nPartiets identitet er ved at blive udslettet - og det er vanskeligt at forestille sig, at Helle Thorning-Schmidt, Morten Bødskov og Henrik Sass Larsen kan vende en kurs eller give politisk tyngde til det vanklende parti, for kursen og krisen er deres værk.\nBlog: Engelbreth, Politiken.dk, 17.2.2008


Slottets tern reddes med kanyler - Slotsprojektet\nNy udstilling fortæller Nyborg Torvs historie\nFind vej på Torvet – også selv om du er blind eller svagtseende\nMed injektioner og gummihandsker får slottets smukke, gamle vægmalerier den nødvendig behandling. Konservatorerne er nu gået i gang på Nyborg Slot.\nI lang tid har slottet udelukkende været befolket af mandlige håndværkere: tømrere, elektrikere, murere. Men nu er der kommet kvinder på slottet. Konservatorerne er nemlig gået i gang med at sikre og bevare de smukke og karakteristiske vægmønstre i slottets sale.\nKonservering af vægmønstrene starter med en tørafrensning af alle overflader. Det foregår omhyggeligt med en svamp. Derefter skal løse partier sikres og skader repareres. Først derefter retoucheres de malede overflader forsigtigt, så vægmønstrene kommer til at stå flot og skarpt.\nOverfladen på væggene i slottets gamle sale består af flere lag. Under kalkmalingen, der viser mønstrene, er der flere steder et kalklag, herunder findes finpudsen, dernæst grovpudsen og inderst inde murværket eller bindingsværket. Det er mellem alle disse lag, at der i tidens løb kan være opstået løst materiale eller luftrum. For at få løse partier til at sidde fast igen, skal konservatorerne i gang med en hel lille operation. Iført gummihandsker renser de op med vand og sprit, så der er mindst muligt løst materiale. Dernæst sker det egentlige indgreb: Ved hjælp af en kanyle fyldt med injektionsmørtel sprøjtes ny mørtel ind bag de løse partier, så de atter bliver fastgjort.\nPå billedet øverst på siden er det Mariana Holten med sprøjten og Maria Sanchez med gummihandskerne og svampen. Maria Sanchez er konservator med speciale i monumental kunst, og Mariana Holten er studerende ved Konservatorskolen. Det er Konservatorerne på Hørninggaarden, der står for konserveringen af vægmalerierne på Nyborg Slot.


Aaderup VVS Næstved ApS | VVS Næstved\nVVS-installatør i Næstved\nI 1979 blev familievirksomheden Aaderup VVS grundlagt. I over 50 år har Aaderup serviceret Sydsjælland, især omkring Næstved og omegn med holdbare VVS løsninger i højkvalitet. I virksomheden står vi med mange års kompetent erfaring, dog forsøger vi altid at være opdaterede på den nyeste udvikling og teknologi inden for VVS. Vi fokuserer på især to målsætninger; kunden i fokus med rådgivning som nøgleord, samt faglig stolthed med fokus på kvalitet og korrekt udførelse. Du kan altså altid regne med professionel rådgivning og høj kvalitet i VVS-arbejdet.\nMed Aaderup VVS i ryggen kan du altid regne med at få udført et godt stykke arbejde, og det er uanset om det er for private, boligselskaber, erhverv eller kommuner. Vi tager os af alt lige fra gasinstallationer og fjernvarme til renovering og blikarbejde. Herunder består vores arbejdsopgaver ofte i varmepumper, solvarme, solceller, gasfyr, biobrændsel samt fjernvarme, og yderligere er vi specialister i renovering af badeværelser. Ovennævnte er vores absolutte kernekompetencer, men der er ikke den VVS-opgave, vi ikke kan varetage. Vi har derudover stor erfaring i badeværelser og kan rådgive dig i forhold til dine muligheder og begrænsninger. Det kræver nemlig nogle gennemtænkte løsninger, når I som familie skal have lavet et praktisk badeværelse med plads til alle. Et vådrum stiller store krav til både materialer og konstruktion, og her er vi eksperter. Lad derfor os varetage renoveringen af dit badeværelse, så du er sikret de rigtige kvalitetsløsninger.\nAaderup VVS er din lokale VVS Mester, hvis du bor på Sydsjælland, særligt omkring næstved eller omegn. Overlad trygt dine opgaver til os, og vær sikker på at modtage et veludført stykke arbejde. Glem ikke, at vi tilbyder 10 års garanti på gaskedler, så overvejer du at gøre nogle energioptimerende tiltag, så kontakt os gerne for en god og uforpligtende snak. Er du nysgerrig på netop energioptimering, så kan du her læse mere og blive lidt klogere, inden du griber knoglen.\nTlf.: 55 73 22 85


Mikkel flyttede til en ø for at skrive sin anmelderroste debutroman - Writers Academy\naf Britt | feb 24, 2021\nMikkel Mosen gjorde noget vildt, da han ville udleve sin forfatterdrøm. Han flyttede til en ø. Læs hvorfor – og hvordan han endelig knækkede koden og kom ud af slumre-tilstanden.\nJeg har vidst, at jeg ville være forfatter siden maj 2001. Dengang sad jeg hjemme og læste til eksamen i dansk i 3.G, da et prosadigt slog ned i tankerne. Sådan begyndte min forfatterdrøm, fra den ene dag til den anden. Til gengæld har drømmen så fyldt i mine tanker hver dag i de 18 år, der gik, før jeg debuterede i 2019 med romanen ’Ud af slumreland’. Ligger der så noget i skrivebordsskuffen fra de år? Ja, en del faktisk; omkring 300 prosadigte, et filmmanuskript, en novellesamling, to børnebøger og fem romaner. Måske omkring 3000 sider. Jeg er (desværre, måske) perfektionist, så det er kun få manuskripter, jeg har sendt ind til udvalgte forlag i årenes løb. I alle årene gik jeg meget alene med det at skrive – mens jeg også lavede alt muligt andet – for hvad nu, hvis det ikke kunne blive til mere end en drøm? I retrospekt kan jeg sige, at hvis jeg skulle have gjort noget anderledes, ville jeg have mødtes med ligesindede langt tidligere.\nFærdiguddannet, fuldtidsjob, far – og forfatter by night\nPå universitetet brugte jeg meget af forberedelsestiden på at skrive fiktion, og jeg skrev og skrev og skrev. Efter studietiden i Aarhus fik jeg job som kommunikationskonsulent i Esbjerg. Jeg blev ved med at skrive på mit manuskript om aftenen og natten ved siden af mit fuldtidsjob, for det var jo forfatter, jeg allerhelst ville være. Min hustru og jeg boede i en herskabslejlighed i midtbyen, vi fik vores andet barn, vi havde gode jobs, tjente godt, og alt så fint ud på overfladen – men der var kun tid og overskud i weekender og ferier, og det var ikke et liv, der gjorde os glade. Efter et par år i denne mølle omlagde vi vores liv i 2014 og flyttede fra byen til en ø. For mit vedkommende handlede det især om én ting; at tage skrivedrømmen seriøst.\nPå overfladen lever Eik Enghoff et almindeligt liv med kone, børn og et godt job. Men inderst inde drømmer han om noget andet. En dag ringer hans gamle gymnasiekammerat, Jasper, der er kendt og berygtet som rebelsk gonzojournalist.\nEndelig skete der noget – jeg knækkede koden\nDet store vendepunkt for mig skete i efteråret 2016, hvor jeg blev optaget på forfatteruddannelsen Writers Academy. Jeg var nået til den erkendelse, at jeg blev nødt til at møde ligesindede og finde ud af, om forfatterdrømmen nogensinde kunne blive til noget. I mødet med underviserne og deres feedback knækkede jeg, så at sige, koden. Jeg fandt ud af, hvad der manglede i mine tekster, og jeg lærte grundelementerne i Creative Writing og den gode fortælling. Sagt med få ord; kend din historie! På det forfatterkursus opstod idéen til min debutroman, og kurset banede også vejen for den eftertragtede forlagskontrakt. Den professionelle sparring gjorde forskellen for mig.\nHvordan gør man sig bemærket, når bogen er udkommet?\nDa min debutroman udkom i 2019, var det en 18 år gammel drøm, der gik i opfyldelse. Men det var aldrig bare dét at stå med en trykt bog i hånden, der motiverede mig. Jeg elsker at skrive, og jeg har flere historier at fortælle; forhåbentlig et helt forfatterskab med tiden. Efter udgivelsen begyndte en stejl indlæringskurve, for nu var jeg en del af et bogmarked. Der udkommer virkelig mange gode bøger, og heldigvis for det, men hvordan gør man sig bemærket i mængden? Jeg har haft mange gode oplevelser i kølvandet på udgivelsen, fordi jeg har grebet alle de muligheder, der bød sig. Det er blevet til interviews i aviser, radio og tv, oplæsninger og foredrag rundt om i landet, forfatterworkshops og diverse skriv om forfatterlivet. Jeg kan godt lide den udadvendte del af forfattervirket, der handler om at møde læsere og tale om litteraturen, men det er også en helt anden verden end skrivearbejdet. Her må jeg også nævne Instagram som et uvurderligt arbejdsredskab, for der har jeg fundet et engageret fællesskab omkring litteratur, og det er også ad den vej mit netværk iblandt læsere, forfattere, anmeldere og andre gode bogfolk er blevet udvidet betragteligt. Jeg kan godt lide dialogen med læsere og forfatterkolleger, og det er min erfaring, at særligt Instagram kan løfte ens forfattervirke og skabe nye og uforudsete muligheder.\nÉn sætning har forfulgt mig\nDet er både sjovt, givende og hårdt arbejde at skrive en bog, og jeg lever langt hen ad vejen et almindeligt liv med familie, hus og budgetkonto – men vi bestræber os på at tilrettelægge tilværelsen sådan, at drømmene kommer inden for rækkevidde. Mon ikke de fleste forfattere drømmer om at kunne skrive på fuld tid? Eller i hvert fald længes efter mere skrivetid, end man har? Jeg kan efterhånden nøjes med at have et deltidsjob – for at få mere skrivetid – men drømmen om at drive forfattervirket så langt som muligt lever på fuld tid. For i alle årene er der især én sætning, der har fulgt mig, og måske siger den også noget om det magiske ved at skrive og skabe historier: Kravet, buddet lyder: skriv og skriv og skriv.


Regeringen vil styrke beredskabet med 5-10 ekstra ambulancer – i hele landet – BeredskabsInfo\nForsidenPræhospitalRegeringen vil styrke beredskabet med 5-10 ekstra ambulancer – i hele landet\nRegeringen vil styrke beredskabet med 5-10 ekstra ambulancer – i hele landet\n27. oktober 2021 Redaktionen Præhospital\nI et nyt udspil lægger regeringen op til at styrke det præhospitale beredskab med 5-10 ekstra ambulancer, akutlægebiler eller akutbiler. Samtidig skal der iværksættes en kampagne med fokus på at få Hjemmeværnets frivillige til at melde sig som hjerteløbere. Og så skal en ny taskforce sikre, at der på tværs af landets regioner er tilstrækkelig robusthed i de telefoniske alarmsystemer, når borgerne ringer 112.\nRegeringen præsenterede onsdag udspillet “Tættere på II – Sundhed, uddannelse og lokal udvikling”. Udspillet består af 13 initiativer, herunder for at gøre afstanden til sundhedsvæsen kortere.\nPå det præhospitale område ønsker regeringen at styrke akutberedskabet med i alt 5-10 ekstra ambulancer, akutlægebiler eller akutbiler i de dele af landet, hvor behovet er størst. Det skal kunne mærkes for de borgere, som bor i områder, hvor responstiden i dag er længst.\nRegeringen vil konkret oprette en ansøgningspulje, hvor regionerne kan ansøge om tilførsel af et eller flere nye beredskaber.\nRegeringen vil også iværksætte en indsats, der skal sikre flere hjerteløbere i hele landet. Det skal ske i form af en kampagne rettet mod Forsvarsministeriet, hvor bl.a. Hjemmeværnets frivillige opfordres til at tilmelde sig hjerteløberordningen.\nKampagneaktiviteter i forbindelse med udbredelse af hjerteløberordningen vil ske med inddragelse af relevante aktører samt et partnerskab mellem Sundhedsministeriet og Forsvarsministeriet.\nFokus på AMK-vagtcentralerne\nHerudover har regeringen besluttet at nedsætte en taskforce for et robust og trygt 112-akutsystem, som skal tilvejebringe løsninger, så der på tværs af landets regioner er tilstrækkelig robusthed i de telefoniske alarmsystemer, når borgerne ringer 112 – også i perioder med spidsbelastning.\nDette arbejde, som er foranlediget i de massive problemer i Region Hovedstadens Akutberedskab, vil regeringen igangsætte inden udgangen af 2021.\nTaskforcen vil bestå af Danske Regioner som formand, Sundhedsministeriet/Sundhedsstyrelsen, Rigspolitiet og repræsentanter fra de regionale akutorganisationer. Som det første skal der udarbejdes et kommissorium for arbejdet.\nMinister: Redderuddannelsen bliver ikke ændret til en samlet, videregående uddannelse\n17. juni 2013 Morten Andersen Præhospital\nPå det seneste har der fra flere sider været forslag om at styrke redderuddannelsen, men det kommer næppe til at ske. De to ministerier, som er ansvarlige for uddannelsen, slår i hvert fald fast, at der hverken er planer om at samle uddannelsen på én uddannelsesinstitution eller give uddannelsen en længde, der svarer til andre videregående uddannelser.\nSundhedsreform: Gammel vin på nye flasker\n15. marts 2022 Redaktionen Præhospital\nTirsdag præsenterede regeringen sit udspil til en sundhedsreform, som regeringen selv beskriver som en ny og mere ambitiøs retning. På det præhospitale område er reformen dog hverken særligt ny eller særligt ambitiøs. Reformen indeholder nemlig kun tre initiativer, og alle tre er identiske med initiativer, som regeringen præsenterede i et andet udspil i oktober 2021.\n23. oktober 2021 Redaktionen Præhospital\nFolketingets Sundhedsudvalg har kaldt sundhedsminister Magnus Heunicke (S) i samråd tirsdag. Her skal sundhedsministeren redegøre for, hvorfor livsvigtige alarmopkald ikke besvares på Region Hovedstadens 112-vagtcentral. Udvalget har også bedt ministeren redegøre for problemer med, at der ikke er nok ambulancer.


Det er vigtigt med de rette redskaber, når du laver akrylmaleri\nDe rette redskaber er vigtige lige meget hvad man laver. Om det er en håndvask eller et akrylmaleri. I Odense og på Fyn findes der mange steder, hvor man kan købe de rette redskaber. Det handler dermed bare om at komme ud af døren.\nDe rigtige redskaber giver dig de bedste muligheder for at lave et godt akrylmaleri. Man kan sikkert godt skabe et godt maleri med dårlige redskaber, men det er ikke lige så nemt. Ofte vil det kræve mere øvelse. Mere talent og mere tid.\nDe rigtige pensler gør underværker for dit akrylmaleri\nDer findes mange typer af pensler. Pensler i en god kvalitet giver typisk de bedste billeder. Hvis man køber pensler i dårlig kvalitet, vil man typisk opleve at hårene falder af. Det vil dermed skæmme ens maleri. Det ser ikke pænt ud med hår i malingen. Når man køber pensler i en god kvalitet, har man ikke det problem. De bliver hårene siddende på penslen.\nFor nogle kan det dog også være et udtryk, at der sidder penselhår i deres akrylmaleri. Så kan man med vilje købe billige pensler. Måske endda prøve at få flere hår til at falde af. Det kan give et mere råt udtryk. Et udtryk af vildskab. Fordi der er blevet malet med så stor passion, at hårene er faldet af penslen.\nDer findes mange butikker i Odense og på Fyn, hvor man kan købe gode pensler. Det er både kunstbutikker og hobbyforretninger. Hvis man laver store akrylmalerier, kan man også tage i et byggemarked. Her har de store pensler til at male vægge og møbler. Det kan give en anden effekt at bruge pensler, der egentlig er beregnet til noget andet.\nGod maling løfter niveauet for dit akrylmaleri\nDer er også mange steder, hvor man kan købe maling. Når man først starter med at lave akrylmaleri, vil man nok foretrække noget billigere maling. Det kan virke uoverskueligt at skulle bruge mange penge på maling. Hvad nu hvis man ikke bliver ved med at male? Så er pengene jo spildt. Når man starter med at male, kan man dermed starte med billig maling. Billig maling er typisk ikke i en så god kvalitet. Det er ens malerier jo heller ikke nødvendigt.\nDet kan være, at malingen tørrer for hurtigt eller langsomt. At den skaller af lærredet, når billedet har stået i noget tid. Man skal derfor se sig for, når man køber maling.\nHvis man har malet noget tid, kan det betale sig at investere i god maling. Malingen vil blive siddende på lærredet.\nFor mange der laver akrylmaling handler det om at finde et mærke man kan lide. Når man lærer de farver at kende, ved man hvordan man skal blande dem. Så kan man altid finde frem til de samme farver. Med andre mærker af maling er det ikke sikkert, at man blander på helt den samme måde. Det altid en god ide at holde styr på hvilke farver man blandede. Så kan man nemt fortsætte maleriet næste dag.\nDu kan selvfølgelig også vælge at købe et flot akrylmaleri. Du kan se udvalget her.\nGawin on september 9, 2016


Toldbodgade 13 - Dansk Arkitektur Center\nDer er tale om bygningen i Toldbodgade 13, der i den grad har fået et gyldent løft. Tidligere stod huset mere end 2 meter bagud i forhold til de omgivende bygninger, og taget flugtede ikke med naboens tag, det manglede nemlig noget højde. Men efter en større renovering der stod i smykkefirmaets tegn, stråler huset nu gaden op.\nMessingskærmer dækker hele bygningen\nBygningen er beklædt med adskillige aluminiumsskærme, der har fået en gul messinglegering med en tykkelse tilsvarende de danske 10- og 20 kroner. Selve konstruktionen består af hulplader, der ligesom et plisseret gardin ligger sig lag på lag. De steder hvor der er vinduer, kan skærmene trækkes op og ned med en harmonikaeffekt, hvilket har resulteret i et koncept hvor der om dagen er åbent i vinduerne, mens messing-skodderne er trukket for efter solnedgang og bygningen på den måde udtrykker at der er lukket.\nGennemtænkte detaljer i hele bygningen\nDer er tænkt meget over detaljerne i designet, som blandt andet kan ses i messingskærmens mønster der er designet til lejligheden. Bag mønsteret står tekstildesigneren Lene Toni Kjeld i samarbejde med arkitekt Ebbe Wæhrens og bygherre Lise Aagaard der også har baggrund som tekstildesigner. I udformningen af skærmen, har de lagt vægt på forskellige egenskaber såsom at man på afstand kan man ikke se mønstret i skærmen, men går man tæt på kommer det til syne. Og her, helt tæt på, kommer abstraktioner fra perlekæder, vanddråber på glas og troldekrat frem.\nInden under messingskørterne gemmer der sig endnu et lag, der har en nogle funktionelle funktioner i henhold til bygningens udformning. Laget består af glas, og ligesom messingpladerne, følger glasskærmen bygningens facon, og endvidere er glasset også bygningens vinduer fra top til tå. Rent praktisk kan hvert andet vinduesparti åbnes for ventilation.\nÆndringer i forbindelse med renoveringen\nI forbindelse med renoveringen lå der en udfordring i at få bygherrernes ønsker til at gå op i en højere enhed, uden at gå på kompromis med de omgivende bygninger og selve husets. Forud for renovationen lå bygningen 2,6 meter tilbage i forhold til de omgivende bygninger, men i dag flugter husets facade med nabobygningernes. Der er også kommet ekstra højde på, så taget går i forlængelse med naboens. Konstruktionsmæssigt har renoveringen betydet at bygningen, der før havde en tilbageliggende beliggenhed, nu er kommet frem i gadebilledet og er integreret med nabobygningerne.\nBygningen har fået et udtryk der afspejler smykkefirmaets metier\nSiden 2005 har Lise og Peter Aagaard med deres smykkefirma 'Troldekugler' huset bygningen i Toldbodgade 13. Her er der både parkering, administration, smykkelager. Den øverste etage er dog forbeholdt ejerne privat. Den er nemlig lavet til tagbolig. Ønsket for bygningen og renovationen var et indbrudssikkert glashus, der havde slægtskab med firmaets smykker, der består af glas sølv og guldkugler på en sølvkæde.\n31. januar 2014 / Af Julie Ingstrup\nSidst opdateret d. 31. januar 2014\nAluminiumsplader med messinglegering tilsvarende en 10 kroners mønt.\nca. kr. 5.0 mill\nDAC Magnetisk bogmærke / DAC Magnetic Bookmark


25. FEB 2020 12.50\nMedarbejderne på jobcentrene er langt fra altid lige gode til at opfylde vejledningspligten over for borgerne. Det fremgik af en paneldebat på tirsdagens beskæftigelsestræf.\nNår Ankestyrelsen behandler klagesager over kommunerne eller laver praksisundersøgelser, støder man ofte på problemer med at opfylde de juridiske krav om vejledning til borgerne, fortalte styrelsens direktør Ingeborg Gade.\n- Vi har forholdsvis mange omgørelser i klagesager, og en del skyldes mangelfuld vejledning. Fra praksisundersøgelser kan vi også se, at I bøvler med vejledningen - hvor meget skal der til, hvordan giver man den, og hvordan dokumenterer man den, sagde hun.\nCover my ass-rådgivning\nProblemet genkendes af borgerrådgiver Bettina Post fra Høje-Taastrup.\n- Jeg bruger en stor del af min arbejdstid på holde øje med, om de ansatte kender reglerne og opfylder vejledningspligten, og jeg må sige, at det går slet ikke. Enten kender de den ikke, eller også føler de ikke, at de kan opfylde den. Det sidste forstår jeg godt, sagde hun.\nProblemet er ifølge Bettina Post, at vejledningspligten indebærer, at sagsbehandlere skal vejlede om både deres eget sagsområde og hele sociallovgivningen.\n- Jeg forstår godt, hvis de tænker, at det kan vi ikke. Det stammer fra dengang, vi havde borgeren i centrum. Vi taler stadig om at have det, men de sidste mange år har lovgivningen været så enorm, at det er umuligt at rådgive alle om alt. Så forsøger man at skrive sig ud af det, sender fem-otte siders vejledningspjecer og vedhæfter en halv lovbog. Det er det, jeg kalder cover my ass-vejledning, som kun tilfredsstiller vores behov for at dokumentere, at vi har vejledt, sagde hun.\nVigtigere at lytte?\nIfølge både hende og uddannelses- og arbejdsmarkedschef Lone Lollesgaard fra Vesthimmerland er der et dilemma, når man taler retssikkerhed, men samtidig gerne vil have fokus på kerneopgaven med at få borgerne tættere på beskæftigelse.\n- Jobcentrene skal sikre retssikkerheden, men på den anden side har vi også en kerneopgave med at flytte borgeren fra a til b, lytte til deres drømme, så de føler sig set, hørt og inddraget, og bringe dem tættere på uddannelse og job, pointerede hun.\nMan kan gøre en del med tjeklister, opdatering af sagsbehandlernes kompetencer og så videre for at opfylde kravene om, at borgerne bliver ordentligt vejledt om pligter og rettigheder. Men det dur ikke med et entydigt fokus på retssikkerhed, mente hun.\n- Samtalen og mødet med borgerne må være det vigtigste, fastslog Lone Lollesgaard.\nEt andet problem er at finde den nødvendige tid til at gøre det rigtige, mente Dansk Socialrådgiverforenings formand Mads Bilstrup.\n- Det kræver tid og kvalifikationer at give vejledning om retssikkerhed. Der skal være tid til lytte til borgerens udfordringer og inddrage den enkelte, så de forstår hensigten. Men vi sidder i en travl hverdag, og hvis man har 20 minutter, når man ikke omkring både at sikre, at borgeren får den rette vejledning om rettigheder og pligter, og at der bliver spurgt grundigt til ønsker og drømme for fremtiden, sagde han.\nHele panelet var enige om en opfordring til så vidt muligt at forklare borgeren om pligter og rettigheder mundtligt frem for at sende det på skrift.\n- Når vi er ved at træffe en beslutning, som går borgeren imod, ringer vi altid til borgeren og forklarer hvorfor, fortalte Bettina Post, mens Lone Lollesgaard supplerede:\n- Når vi siger, at vi gerne vil inddrage borgerne, er vi også nødt til at gøre det, når vi træffer beslutninger. Så kan man ikke ikke bare trykke på send-knappen fredag eftermiddag, før man går hjem, og så er det gjort.


Avis: Forslag om fleksible dagpenge er droppet\nRegeringens dagpengekommission har forkastet idéen om, at dagpengene kunne strammes eller lempes i takt med ledigheden, erfarer Jyllands-Posten fra kilder i og omkring kommissionen.\nFredag D. 17. APRIL 2015 KL. 03:34\nForslaget om fleksible dagpenge, hvor dagpengeperioden bliver forlænget under lavkonjunkturer med høj ledighed og til gengæld forkortes, når det går godt, er fra flere sider blevet set som en måde at nå til en politisk enighed om dagpengesystemet.\nMen forslaget er nu en gang for alle forkastet af regeringens dagpengekommission, erfarer Jyllands-Posten fra kilder i og omkring kommissionen.\nDerfor bliver politikerne også nødt til at tage stilling til spørgsmålet om dagpengeperiodens længde og regler for genoptjening af dagpengeret. Det slår professor i arbejdsmarkedspolitik på Aalborg Universitet Henning Jørgensen fast over for Jyllands-Posten.\n»Så har vi balladen. Der kommer ikke den nemme, teknokratiske smutvej ud af det hele, som nogle måske havde håbet på. Men jeg kan godt forstå det, for hvordan afgør man, om ledigheden er for høj eller for lav?,« siger han til avisen.\nEnhedslistens politiske ordfører, Johanne Schmidt-Nielsen (Ø), opfordrer Helle Thorning-Schmidt (S) til snart at melde klart ud, så vælgerne ved, hvad de har at forholde sig til inden et valg.\nBeskæftigelsesminister Henrik Dam Kristensen (S) ønsker ifølge Jyllands-Posten fortsat at afvente kommissionens endelige anbefalinger, som kommer til september.