Har du overvejet at få et nyt tag? Har du ikke længe skænket dette en tanke? Så skal du klart få undersøgt det inden der kommer fatale skader!\nDer er mange ting, som vi slet ikke tænker over i hverdagen, som faktisk kan gå hen og blive til et større problem end vi går og tror. Det er derfor vigtigt at man ofte får undersøgt alle ting i hjemmet, så man altid er sikker på at der ikke forekommer nogen former for skader.\nHer kan det eksempelvis være kælderen. Mange får ikke tjekket deres kældre, som medfører et stort problem med fugt. Når der først er kommet fugtskader, kan det være svært at komme af med og man skal derfor tjekke dette månedligt. For fugt kan komme når som helst og man skal derfor altid være forberedt. Her kan du få en måler, som kan måle fugtigheden i din kælder. Det kræver derfor ikke at man skal have en ekspert ud ofte, da man blot selv kan tjekke det. Kældre er ofte kølige og fugtige på grund af mørket. Man skal derfor ikke gå i panik, hvis din kælder føles sådan. Man skal blot altid være varsom, da man aldrig ved hvornår uheldet slipper ud.\nDet samme gælder husets tag. Det er heller ikke noget mange går og tænker over i hverdagen. Det kan dog også medvirke til store problemer på længere sigt, hvis der er skader på taget. Hvis der blot er et lille hul i taget, kan det også være grunden til fugtskader. Der har været flere henvendelser omkring et defekt tag, da man har fundet fugtskader. Man skal derfor sørge for at få en ekspert ud til at se på det, da det kan være svært at opdage et lille hul selv.\nMange har nu fået problemer med svamp, da de ikke har set fugtskaderne. Svamp kommer nemlig af fugt og når huset først har fået svamp, er det et kæmpe problem. For svamp er skadeligt for os mennesker og man kan få livsvarige sygdomme af det. Mange har i dag fået konstateret astma på grund af svamp, som er forfærdeligt. Det er derfor vigtigt at få tjekket tagets tilstand i ny og næ, da man kan undgå det ved at være vågen og opmærksom!\nHvis du nu er i tvivl om at du skal have et nyt tag, er det bare at ringe til en ekspert. De kan nemlig få tjekket tilstanden på et splitsekund. En ekspert som virkelig kan anbefales er Compara. Denne tagekspert har været i branchen i mange år og ved derfor altid hvornår man skal have et nyt tag eller ikke.\nHvis du står i den situation, at du nu skal have dig et nyt tag, skal du ikke blive bekymret. For Compara kan klare det hele for dig til overkommelige priser! Du vil derfor være i trygge hænder med Comparas hjælp!\n← TelemarketingCentret er værd at kontakte!\tEr der ofte fejl med IT driften på arbejdet? →


Gjallerhorn 20. Tidsskrift for professionsstudier - PDF\nGjallerhorn 20. Tidsskrift for professionsstudier\nDownload "Gjallerhorn 20. Tidsskrift for professionsstudier"\n1 Gjallerhorn 20 Tidsskrift for professionsstudier Sundhed og sundhedspolitikker i velfærdsstaten\n2 GJALLERHORN Tidsskrift for professionsstudier Nr. 20, 2015, ordrenr: 5711 Alle numre af Gjallerhorn ligger elektronisk på via.dk > om VIA > Presse > Publikatoner > Gjallerhorn UDGIVET AF Professionshøjskolen VIA University College Skejbyvej 1, 8240 Risskov REDAKTION Søren Gytz Olesen (ansv. red.), Martin Blok Johansen (ansv. red.), Preben Thomassen, Frits Hedegaard Eriksen, Hans Jørgen Staugaard og Sanne Haase LAYOUT Lene Schaarup Ordre nr\n3 Indhold Tema Sundhed og sundhedspolitikker i velfærdsstaten Introduktion til temaet... 5 Redaktionen Strategisk optimal leaniseringsdebilisering... 6 Jakob Ørnberg, overlæge, Børne- og Ungdomspsykiatrisk Center, Risskov Alkohol, genstandsgrænser og livskvalitet Verner Møller, professor, Institut for Folkesundhed, Aarhus Universitet Fra ventelister til frit valg. Neoliberal guvernementalitet i sundhedsvæsenet Lars Thorup Larsen, lektor, Institut for Statskundskab, Aarhus Universitet Hvordan virker telemedicin? Fra en instrumentel til en relationel teknologiforståelse Bente Hull Frich, ph.d.-stipendiat, Sygeplejerskeuddannelsen, University College Lillebælt & Finn Olesen, lektor, Informationsvidenskab, Aarhus Universitet Patientinddragelse som politik hvordan blev det muligt og hvad bliver det til? Mari Holen, adjunkt, Center for Sundhedsfremmeforskning, Roskilde Universitet Etnografiske studier i interprofessionalitet og forandringer af de klassiske koncepter Karen Borgnakke, professor, Institut for Medier, Erkendelse og Formidling, Københavns Universitet og Cathrine Sand Nielsen, ph.d.-studerende, Sygeplejerskeuddannelsen, VIA University College Vel færden, den sunde levemåde og foregribelsen: En dystopisk tendenskritik Frank Juul Agerholm, lektor, Ernærings- og sundhedsuddannelsen, VIA University College Sundhedscentres forskellige liv og rammer Anna Katrine Fly Mathiasen, adjunkt, Center for Sundhedsfremme og Rehabilitering, VIA University College & Marie Østergaard Møller, seniorforsker, KORA og Center for Sundhedsfremme og Rehabilitering, VIA University College Nye ph.d.-afhandlinger Et studie af unges brug af byens matrikelløse rum Anne-Lene Sand, post.doc., Institut for Kulturvidenskaber, Syddansk Universitet At komme fra udkanten Sune Jon Hansen, videnskabelig assistent, Institut for Medier, Erkendelse og Formidling, Københavns Universitet Anmeldelser Birgit Eriksson: Moderne dannelse. Goethes Wilhelm Meister og dannelsesromanens aktualitet Steen Klitgård Povlsen, Institut for Æstetik og Kommunikation, Aarhus Universitet Gert J.J. Biesta: Den smukke risiko i uddannelse og pædagogik Ole Morsing, lektor, Afdeling for Filosofi og Idéhistorie, Aarhus Universitet\n5 INTRODUKTION 5 Velkommen til Gjallerhorn 20 I forordet til Michel Foucaults berømte værk Klinikkens Fødsel fra 1963 anføres det, at lægevidenskaben ikke blev skabt for at kunne forklare, hvordan mennesket blev rask, men hvorfor det døde. Som videnskab blev medicin afløseren for en metafysisk forståelse af sygdomme og deres essenser til fordel for en forståelse af sygdom som processer, der havde udgangspunkt i kroppens væv. Dissekering af kroppen og dens organer var grundlaget for udviklingen af patologien, der på den måde blev paradeteknologien for skabelse af ny viden om mennesket og dets sygdomme. Det usynlige blev synligt, men ikke på grund af teknologiske landvindinger, eller fordi lægeprofessionen udførte et fagligt videnskabeligt kvantespring, som er den officielle historie. Nybruddet skete, fordi der ifølge Foucault skete en ændring af lægernes måde at se og tale om kroppe og sygdomme på, og som var resultatet af en række sociale, politiske og institutionelle forandringer, hvor netop organiseringen af hospitalernes struktur var afgørende. Ny viden skaber nye perspektiver på både individ og krop, og denne viden skaber også nye måder at forstå og håndtere den institutionelle udvikling af medicin såvel som medicin som videnskab på. Det medicinske blik på menneskers liv og velfærd har sejret i en sådan grad, at der ikke levnes megen plads til kritiske eller udfordrende bidrag. Medicinen og dermed det herskende syn på sundhed og sygdom er grundlæggende knyttet til politiske og økonomiske magtstrukturer i samfundet, og vi kan nu både helbrede befolkningen, overvåge den gennem registreringer, optællinger og diagnosticeringer, og samtidig styre den gennem selvregulering af borgernes sundhedsadfærd. Velkommen til GJALLERHORN #20\n6 Gjallerhorn 20 Tema: Sundhed og sundhedspolitikker i velfærdsstaten 6 Strategisk optimal leaniseringsdebilisering Jakob Ørnberg, overlæge, Børne- og Ungdomspsykiatrisk Center, Risskov Nu er vi i mange år i det offentlige sundhedsvæsen blevet smurt ind i new speak og spin-flommerier, hver gang monologmaskinerne har hylet som musak i supermarkederne så jeg kører hårdt på. Det er svesken på disken og det med tilbehør! Jeg gør to grundantagelser, som for mig er essentielle for arbejdet i sundhedsvæsnet: - Det kan betale sig at gøre det ordentligt - Det kræver en høj faglig klinisk kompetence Ud over det etisk sunde i at behandle mennesker ordentligt på alle måder, så er der utallige undersøgelser, der bekræfter, at der også er god økonomi i det. Senest har velunderbyggede undersøgelser vist, at samfundet kan spare mange milliarder, hvis folk med ADHD får en relevant og ordentlig behandling. For at kunne yde en optimal behandling af mennesker har sundhedsvæsnet været indlejret i akademiske rammer; den sundhedsfaglige videnskab har været tæt knyttet til praksis i en gensidig interaktion, som vedvarende har drevet udviklingen fremad og løftet den kliniske kompetence til alles bedste. Den akademiske praksis er først og fremmest drevet af et vidensbegær, hvor det umiddelbare mål er at blive klogere og dygtigere; ikke at tjene penge, blive hurtig færdig eller få sat krydser på et akkrediteringsark!\n7 KRONIK 7 Den akademiske praksis er først og fremmest drevet af et vidensbegær, hvor det umiddelbare mål er at blive klogere og dygtigere; ikke at tjene penge, blive hurtig færdig eller få sat krydser på et akkrediteringsark! Det er udfordrende at skabe rammer om en sådan akademisk praksis. Når den er god, er den nybrydende, åbner perspektiver og skaber nye virkeligheder. Så ud fra hvilken rationalitet kan man styre sådan nogle rammer? Det skal i hvert fald være en styring, som kan give plads til frihed, kreativ tænkning og redundans. Lad mig give nogle eksempler: Det hedder sig, at nobelprismodtageren Jens Christian Skou i mange år stod og kogte krabber på fysiologisk institut i Århus, uden ret mange forstod eller prisværdigede hans forskning. Det er min klare antagelse, at Skou aldrig havde overlevet i dag i hænderne på den rationalitetsforståelse, som praktiseres på baggrund af excel-ark. I firserne overvejede man i Danmark at introducere atomkraftværk som energikilde. Den politiske administration på Sjælland havde besluttet, at et atomkraftværk skulle ligge i Nordjylland! Det udfordrede mange venstrebønders loyalitet i sådan en udstrækning, at de frivilligt deltog i demonstrationer selv med hippier fra Aalborg Universitetscenter. Hippierne prædikede om vedvarende energi, bl.a. i form af vindmøller, hvilket mange bønder ikke kunne se nogen mening i, trods alt. Ikke desto mindre udgør vindmølleindustri en af de største indtægtskilder for dansk eksport i dag. Public management blev introduceret som et nyt paradigme til at styre ressourcer og aktivitet i det offentlige sundhedsvæsen med. Det er ved at ebbe ud i Sverige (de er også ved at have overstået inklusion-i-folkeskolen-fasen) læger har offentligt skrevet under på deres modstand mod økonomificering af patientforløbet. Public management bygger på en enfoldig virkelighedsforståelse, som er reduktionistisk og instrumentel. Hele den akademiske praksis bliver konciperet som en monokausal produktionsenhed, hvor medarbejdere indgår på lige fod med andet inventar. Hvis man mangler nogle psykiatere, så henter regionen bare nogle fra Bulgarien. Voila ligningen går op, og vi produktionsmaksimerer. Politisk populisme og djøf ere med visionsvidde på størrelse med et excel-ark har dannet grobund for et administrativt magtsegment, som i sin magtfuld-\n8 Gjallerhorn 20 8 Tema: Sundhed og sundhedspolitikker i velfærdsstaten kommenhed eksekverer hvert forsøg på dialog, som var det et voldeligt angreb. Det kommer bl.a. til udtryk i manglende debat i hverdagen og den meget konkrete loyalitetsforståelse, som praktiseres: Den hyppigste kommunikation mellem leder og medarbejder er den tjenstlige samtale! Der er således over de seneste mange år sket en fremmedgørelse af medarbejderne i det danske sundhedsvæsen. Her ved jubilæet for Berlinmurens fald er vi vidne til en topstyring, som ville få selv den mest nypudsede Trabant til at hoste af misundelse. Jeg tror gerne, at nogle mennesker ser sig selv som så godt begavet, at de på ingen måde ville blive skræmt ved tanken om at sidde på toppen ved det store skrivebord og bestemme og styre, hvad der giver mening eller ikke giver mening i den akademiske produktion. Spørgsmålet er bare, om det er hensigtsmæssigt at give sådan nogle mennesker mulighed for det. En organisations faglige og etiske praksis kan være en yderst sårbar størrelse, som nemt kan komme til at bære præg af det faktum, at resultatløn ofte indgår som incitament for den enkelte leder til at få holdt budgettet. Min mangeårige erfaring med ledere i det offentlige sundhedsvæsen er generelt, at deres primære kendetegn er deres eget ønske om at være leder. Jeg mærker meget lidt til visioner og engagement, men rigtig meget til pseudo-kommunikation og krænkbarhed. Og så enkelte faglige ledere, som en gang i mellem er nødt til at ytre sig afmægtigt nedladende overfor deres medarbejdere i diverse sammenhæng. Hvis man som leder udelukkende anvender magt i sin ledelse, har man allerede vist sin afmægtighed. Og det er en meget upædagogisk og kontra- produktiv ledelsesstil i en akademisk praksis, er min påstand. Jeg drømmer mig ikke tilbage til tider, hvor en lettere selvoppustelig overlæge kunne skalte og forvalte med ressourcer og opgaver uden hensyntagen til offentligheden. Jeg har stor forståelse for, at skatteydernes penge skal bruges redeligt og effektivt. Men det er min oplevelse, at den diktatoriske overlæge er blevet erstattet af en administrativ maskine, hvis mål ikke er udvikling, men produktion. Tænk hvis man kunne bygge en administrativ forvaltning, der havde innovation og faglig udvikling som fokus; jeg tror det ville være rentabelt.\n10 Gjallerhorn 20 Tema: Sundhed og sundhedspolitikker i velfærdsstaten 10 Alkohol, genstandsgrænser og livskvalitet Verner Møller, professor, Institut for Folkesundhed, Aarhus Universitet Firmafodboldsæsonen var slut, og bryggeriet, der lagde navn til turneringen, havde traditionen tro inviteret de deltagende hold til afslutningsfest, hvor der blev servereret friskskummende fadøl ad libitum. Det var en populær begivenhed. Vi ankom i god tid og nåede akkurat at kapre det sidste ledige bord. Kort efter var festsalen fuld og køen ved fustagerne lang, men personalet var hurtige ved hanerne, og snart var den første runde øl hentet til bordet. Der blev skålet, snakket, tygget chips og ostepops, og tørsten tog til. Anden runde var drukket og tredje på vej, da turneringsformanden tog ordet. Det var et tilbagevendende ritual. Formanden takkede for sponsorstøtten, og vi skålede for bryggeriet i bundsjatten af fad nummer tre. Så rejste bryggeriets repræsentant sig og takkede formanden for ordene og samarbejdet. Vi skålede med ham for fodbold og fællesskab i fadøl nummer fire. Efter\n11 ARTIKEL 11 Det tog cirka tyve år før styrelsen blev opmærksom på fadæsen, men så, i 2010, blev der også rettet op og nye anbefalinger lanceret. det formelle gik snakken lystigt. Der blev smidigt skiftet gear mellem sæsonens oplevelser, anekdoter fra tidligere år, politik, privatliv og livets små og store genvordigheder, mens tomme plastickrus blev erstattet af fulde. Det var hyggeligt, men kun torsdag. Derfor var jeg noget tøvende, da en af mine holdkammerater en epidemiolog med forstand på folkesundhed på vej til at hente nok en omgang, spurgte, om jeg skulle have en med. Dagen før havde jeg delt en flaske rødvin med min viv i forholdet to til en. Altså fire genstande, måske fem endda, for alkoholprocenten var ikke tolv, men trettenen-halv. Og allerede på ugens første dag havde jeg deltaget i et seminar, der var afsluttet med en tre-retters middag med velkomst og generøst skænket vinmenu. Mit forbrug lå altså på 11 genstande før denne aften, og nu skulle jeg tage stilling til fadøl nummer seks. En almindelig flaskeøl på 33 centiliter svarer til en genstand. Et krus fadøl indeholder cirka 50 centiliter. To fadøl svarer altså til tre genstande. Hvis jeg takkede ja til en sjette øl, ville mit samlede indtag denne aften løbe op i ni genstande. Forbruget for ugen ville dermed nå op på tyve inden weekenden, hvor der var udsigt til yderligere alkoholindtag, da vi skulle have middagsgæster fredag og var inviteret ud lørdag. Jeg besluttede derfor at renoncere. Jeg er alarmerende tæt på ugens tilladte 21 genstande, så jeg tror, jeg springer over, sagde jeg i forventning om at epidemiologen ville have forståelse for det. Hans respons var øjenåbnende: Ved du, hvordan genstandsgrænserne er fastlagt, spurgte han. De bygger på befolkningsundersøgelser, hvor man har kigget på sammenhængen mellem alkoholindtagelse og levelængde og fundet, at mennesker med et moderat alkoholforbrug lever længst. Faktisk var de længstlevende mænd dem, der drak 21 genstande om ugen. Derfor landede genstandsgrænsen der. Vil det sige, man kan drikke 42 genstande om ugen, hvis man er tilfreds med kun at leve lige så længe, som hvis man aldrig drak?, spurgte jeg optimistisk. Ikke helt, lød svaret. Når man kommer over de 21 genstande om ugen, falder kurven hurtigt og rammer nul omkring de 30 genstande. Så bliver jeg nok nødt til at springe over alligevel, for vi har middagsaftaler både fredag og lørdag, så det bliver nok vanskeligt at holde de 30 genstande for ugen, hvis ikke jeg stopper nu. Så smed han kortet, der fik mig overtalt. Det reelle tal er næppe heller 30, men 35, hvis du vil leve lige så længe som en afholdsmand. Når man spørger folk til rygning, alkohol- og kalorieindtag, er der nemlig en markant tendens til underrapportering. Så de, der rapporterede, at de i gennemsnit drak tre genstande om dagen, har nok nærmere drukket firefem genstande, og så forskydes kurven, så det reelt først er ved 35 genstande, at man kan forvente at gå i graven i samme alder som afholdsmanden.\n12 Gjallerhorn 20 Tema: Sundhed og sundhedspolitikker i velfærdsstaten 12 Det kan godt være, at forklaringen var konstrueret til lejligheden og skal tages med et gran salt, men at genstandsgrænserne er fastsat vilkårligt er hævet over enhver tvivl. Fra 21 til 14 genstande om ugen Genstandsgrænserne på 21 og 14 for henholdsvis mænd og kvinder blev lanceret af Sundhedsstyrelsen i Det er fristende at tro, at de bygger på et grundigt studium af de helbredsmæssige konsekvenser af danskernes alkoholvaner, men det gør de ikke. Sundhedsstyrelsen tog ganske enkelt de engelske anbefalinger og gjorde til sine egne. Og de engelske tal var unægtelig praktiske, for de kunne deles med syv, så folket kunne drikke sine tre henholdsvis to genstande dagligt uden behov for at bide over. Hvad styrelsen ikke vidste var, at en engelsk unit kun indeholdt 8 gram alkohol altså kun to tredjedele af en dansk genstand, der er på 12 gram (Politiken 2010). Det tog cirka tyve år før styrelsen blev opmærksom på fadæsen, men så, i 2010, blev der også rettet op og nye anbefalinger lanceret. Danske mænd og kvinder blev nu rådet til at reducere deres maksimale ugentlige indtag med henholdsvis en tredjedel og halvdelen. Den anbefaling, de havde fået tudet ørene fulde af i tyve år og lært var sundhedsmæssig forsvarlig, var nu pludselig omdøbt til højrisikogrænsen. Det var en markant offensiv på det alkoholpolitiske område. Sundhedsstyrelsen viste oven i købet tegn på selvstændighed. Det anbefalede maksimale indtag for danske mænd flugtede rigtignok fortsat med den britiske anbefaling af makimalt 168 gram om ugen svarende til 14 genstande. Men hvor britiske kvinder anbefales at holde sig under 112 gram per uge, lød Sundhedsstyrelsen anbefaling til danske kvinder, at de skulle holde sig under 84 gram. Hvordan beslutningstagerne har sjusset sig frem til det, får stå hen i det uvisse, men mon ikke det atter har at gøre med tallenes bekvemmelighed. 84 gram svarer lige præcis til 7 genstande, hvorimod de britiske 112 gram svarer til det ulige tal 9,33, hvilket er noget bøvl at regne med. Ud fra et ligestillingsperspektiv kunne man have overvejet at anbefale 14 genstande til både mænd og kvinder. Dermed ville de danske anbefalinger ganske vist have været godt fire genstande om ugen over det britiske niveau svarende til en god halv genstand om dagen. Men mon det ville have gjort nogen mærkbar forskel for folkesundheden? De danske anbefalinger ville da blot ligge to genstande højere end de hollandske, portugisiske, spanske og irske anbefalinger på maksimum 12 genstande og stadigvæk ligge 4 under de italienske og 7 under de franske anbefalinger på henholdsvis 18 og 21 genstande til kvinder (Alkohol.dk 2013). Og alle de nævnte lande har vel at mærke en højere gennemsnitlig levealder end den danske (WHO 2014). 21 genstande en højrisikogrænse? Aktuelt er Frankrig det land i Europa, der har det mest liberale syn på alkohol vurderet ud fra landets genstandsgrænser. I Frankrig anbefales maksimum 420 gram alkohol til mænd og 252 gram til kvinder om ugen svarende til henholdsvis 35 og 21 genstande (Alkohol.dk 2013). Har man tillid til Sundhedsstyrelsens anbefalinger må de franske anbefalinger forekomme helt uansvarlige. Som optakt til Sundhedsstyrelsens årligt tilbagevendende anti-alkoholkampagne, den såkaldte uge 40-kampagne, der i 2014 angreb midaldrende mænds drikkevaner under sloganet: Hold lidt igen og hold lidt længere, bragte dagbladet Politiken en artikel med den opsigtsvækkende overskrift: Midaldrende mænd drikker alt for meget. Ifølge Sundhedsstyrelsens tal drikker 10 procent af danske mænd over højrisikogrænsen på 21 genstande, mens 21 procent drikker mere end lavrisikogrænsen på 14 genstande. Hvad Sundhedsstyrelsen kalder højrisikogrænsen et begreb der signalerer, at drikker man i ugens løb 22 genstande er man i overhængende fare for at dø af druk opfatter de franske sundhedsmyndigheder som uproblematisk. Hvis indtagelse af mere end 21 genstande om ugen virkelig var ensbetydende med sundhedsmæssig højrisiko, skulle man tro, at sundhedstilstanden i Frankrig var væsentlig værre end i Danmark, men det er der ikke noget, der tyder på, den er. Danske mænd har en forventet levealder på 77,0 år, hvorimod franske mænd kan forvente at leve knap to-et-halvt år mere nemlig 79,4 år. Og franske kvinders forventede levealder er endnu mere overlegen med 85,2 mod danske kvinders 82. De franske kvinder kan altså nyde deres fulde 21 genstande om ugen uden dårlig samvittighed og bekymring om helbredet. De kan endog glæde sig ved udsigten til at kunne fortsætte deres ubekymrede livsstil i godt tre år efter at danske kvinder kan forvente at være gået i graven. Det er selvfølgelig rigtigt, at anbefalede genstandsgrænser ikke behøver at have nogen relation til aktuelt alkoholindtag. Hvis ingen franskmænd drak mere end de 14 genstande, som er anbefalet maksimum herhjemme, mens danskere lagde sig efter de franske anbefalinger og raskvæk drak 35, kunne det forklare, hvorfor\n13 ARTIKEL 13 franskmændenes forventede levetid er længere end danskernes. Intet tyder dog på, at det skulle forholde sig sådan. Ifølge OECD s statistik lå det gennemsnitlige alkoholindtag i Frankrig per indbygger over 15 år i 2011 på 12,6 liter ren alkohol, præcis to liter mere en danskernes på 10,6 liter (OECD 2013). 12 gram alkohol svarer til 15 ml, så franskmændene indtog i gennemsnit 133 flere genstande end danskerne, hvilket umiddelbart taler imod kampagnesloganet: Hold lidt igen og hold lidt længere og sætter spørgsmålstegn ved rimeligheden af begrebet højrisikogrænse om 21 genstande om ugen. Det samme synes folkesundhedsrapporten som Statens Institut for Folkesundhed (SIF) udgav i 2007 at gøre, skønt den i kapitlet om alkohol lægger politisk korrekt fra land med følgende konstatering: Såvel forskere som lægmænd har i århundreder haft kendskab til de alvorlige konsekvenser af et højt alkoholforbrug for såvel krop og psyke. [ ] Alkohol er et organisk opløsningsmiddel, der kan have direkte og indirekte skadelige virkninger på en række organer (Statens Institut for Folkesundhed 2007: 209). De tal, der præsenteres for, hvor skadeligt stoffet er, virker dog ikke synderligt alarmerende. Hvis vi f.eks. ser på skrumpelever, der er den sygdom, hvis relation til alkohol er klarest, finder vi i rapporten en graf, der viser, at mænds risiko for at få skrumpelever er den samme, hvis de har et ugentligt forbrug på genstande, som hvis de drikker mindre end 1. I forhold til skrumpelever forekommer det fremdeles meningsløst at omtale et forbrug på 21 genstande som en højrisikogrænse. Har man et ugentligt forbrug mellem 28 og 41 genstande (hvilket er et bemærkelsesværdigt stort interval at regne med), øger man ifølge grafen sin risiko fra 1 til 3. Og sætter man yderligere sit ugentlige forbrug op til mellem 42 og 69 genstande, svarende til et dagligt forbrug på mellem 6 og 10 genstande vil man femdoble sin relative risiko for skrumpelever. En femdobling af risikoen lyder rigtignok voldsomt, og en tredobling kan lyde alvorligt nok. Går man til kilden og ser nærmere på tallene, der ligger til grund for SIF s fremstilling, skal man dog være et ualmindeligt frygtsomt gemyt for at bekymre sig synderligt over risikoen ved et forbrug svarende til de franske anbefalinger. Den bagvedliggende undersøgelse er et tolvårigt follow-up studie, som blev påbegyndt i 1976 i relation til det såkaldte Copenhagen City Heart Study. Alkoholundersøgelsen inkluderede mænd og kvinder i alderen 30 til 79, der blev bedt om at udfylde et spørgeskema angående deres alkoholvaner. Deltagerne blev spurgt, hvor tit de drak (dagligt, ugentligt, månedligt eller aldrig/stort set aldrig), og hvad de drak (øl, vin eller spiritus). De indsamlede data viste, at 625 mænd og kvinder drak mindre end en genstand om ugen. Af disse udviklede 10 mænd og 5 kvinder alkoholinduceret skrumpelever svarende til henholdsvis 1,6 procent af mændene og 0,2 procent af kvinderne. Af de mænd, der angav at drikke mellem 1 og 6 genstande om ugen, udviklede kun 0,5 procent alkoholinduceret skrumpelever svarende til en tredjedel af afholdsmændene! Af de mænd, der angav at drikke mellem 7 og 13 genstande, var antallet af skrumpelevertilfælde endnu lavere nemlig 0,38 procent. Og selv gruppen, der bevægede sig ind over højrisikogrænsen, idet de angav at drikke mellem 14 og 27 genstande (1.234 personer), havde lavere risiko for at udvikle skrumpelever end dem, der stort set aldrig rørte en dråbe, nemlig 0,89 procent. Først i gruppen med et forbrug mellem 28 og 41 genstande (585 personer) kunne man konstatere en risiko, som oversteg afholdsmændenes, nemlig 3,42 procent. Og helt som forventet ser man en yderligere forøget risiko ved højere indtag. Af de 388 mænd, der angav at drikke mellem 42 og 69 genstande, udviklede 25 personer skrumpelever svarende til en risikoprocent på 6,44. Endelig var der registreret en gruppe på 211 mænd, der drak over 70 genstande om ugen. Deres risikoprocent var helt oppe på 8,06. Resultatet kan lanceres, som at denne gruppes risiko for at udvikle skrumpelever er næsten 404 procent større end afholdsmænds risiko. Det er godt til overskrifter. Men det er ikke mindre retvisende at skrive, at af 100 mænd, der i en tolvårig periode drikker ti eller flere genstande om dagen, vil under 9 få skrumpelever. Det er selvfølgelig alvorligt nok for de ni, der må blive ramt, men i betragtning af det ekstremt høje forbrug er risikoen ret beset ringe. Statistisk set ville en eller to af dem have udviklet sygdommen, selvom de aldrig havde rørt en dråbe. Kun få kvinder angav at drikke mere end seks genstande om ugen. Undersøgelsen registrerede således ikke flere end 29 kvinder med et forbrug mellem 42 og 69 genstande om ugen, og 20 kvinder hvis forbrug var større end 70. Det er for små grupper til at sige noget statistisk signifikant. Ikke desto mindre er det bemærkelsesværdigt, at ingen af de 49 kvinder udviklede skrumpelever; et resultatet der om ikke andet kan bruges til at understrege, at endog et ekstremt højt alkohol-\n14 Gjallerhorn 20 Tema: Sundhed og sundhedspolitikker i velfærdsstaten 14 Den anbefaling, de havde fået tudet ørene fulde af i tyve år og lært var sundhedsmæssig forsvarlig, var nu pludselig omdøbt til højrisikogrænsen. forbrug ikke nødvendigvis medfører skibskatastrofer, hærværk og pludselig død. Uvisse årsagssammenhænge Selvfølgelig er skrumpelever ikke den eneste sygdom, hvor der er påvist en sammenhæng mellem alkoholindtag og øget sygdomsrisiko. Selvom et jævnt højt forbrug på omkring 1-1,5 flaske vin om dagen kun indebærer en lille forøget risiko for skrumpelever, vil man samtidig have en lille forøget risiko for at få en række andre alvorlige sygdomme, f.eks. hjerneblødning og visse kræftformer. I tidens løb er flere og flere sygdomme blevet identificeret som alkoholrelaterede. Man kunne derfor, belært af ordsproget: mange bække små gør en stor å, forledes til at tro, at et forbrug over den såkaldte højrisikogrænse på 21 alligevel vil være at spille hasard med helbredet. Det er indlysende, at jo flere sygdomme, der forbindes med et højt alkoholforbrug, desto større synes risikoen for, at alkohol er en sygdomsudløsende faktor. Sagen er imidlertid, at det er helt umuligt at bestemme, hvorvidt en sygdom er udløst af en persons høje alkoholforbrug, eller om den udløsende årsag er den alkoholforbrugendes livsstil, kostvaner, drikkemønster, arbejdssituation, stressniveau, socialitet, sexliv etc. Der er for mange forstyrrende elementer til, at man med sikkerhed kan bestemme et højt alkoholforbrug som årsag til diverse sygdomme. Andre undersøgelser har vist, at ægteskabelig status, socialt netværk, kostvaner og arbejdssituation har indflydelse på sundhedstilstand og levelængde (Sundhedsstyrelsen 2011). At man ved om folk, at de er gift, siger f.eks. ikke noget om kvaliteten af deres ægteskab; at man ved om folk er vegetarer, siger ikke noget om kvaliteten af madvarerne de spiser, og hvordan de er tilberedt; at man ved, hvad folk er beskæftiget med, siger ikke noget om de fysiske og mentale belastninger, de oplever i jobbet osv. Man må simpelthen gå ud fra, at individuelle forskelle på andre parametre end alkohol opvejer hinanden og se bort fra muligheden af, at den overrepræsentation af folk med højt alkoholforbrug, der bliver ramt af sygdom, kan have en ringere livskvalitet end de mennesker, der ikke bliver ramt af de alkoholrelaterede sygdomme, uagtet de har et lavt, moderat eller højt alkoholforbrug. Altså at det ikke er deres alkoholforbrug, men derimod en generelt ringe livssituation, der er sygdomsudløsende. Særligt påtrængende bliver den forklaringsmulighed, når det for eksempel oplyses, at næsten halvdelen af mænds og hver femte kvindes selvmord i Finland involverer alkoholmisbrugere, og at 40 procent af mændene og 17 procent af kvinderne i Rusland er alkoholikere (Brownley 2002: 122). I hvert fald forekommer det mere plausibelt, at det er dårlig livskvalitet fremfor alkoholens tilgængelighed, der er årsag til, at Rusland har væsentlig flere alkoholikere per ind-\n15 ARTIKEL 15 bygger, end vi har i Danmark. Tilsvarende synes det mere sandsynligt, at dårlig livskvalitet får finske alkoholikere til at tage livet af sig, end at selvmordene skyldes alkoholen per se. Ifølge den tidligere forskningsdirektør i den finske alkoholforskningsfond, Kari Poikolainen, giver den foreliggende viden på området ikke belæg for den stærke sammenhæng mellem alkohol og sygdomsudvikling, som sundhedsmyndighederne verden over lancerer. Forskningen er, hævder han, i høj grad influeret af puritanisme og moralisme, hvor den gode hensigt forleder forskere til at overbelyse resultater, der tyder på, at alkohol har skadevirkninger, hvorimod studier, der viser alkohols positive effekter, negligeres. Publicerede metaanalyser af dosisrespons estimater af den relative risiko ved alkohol har ofte ekskluderet studier, der viser en svagere relation mellem et stort alkoholforbrug og dødelighed, hvilket selvsagt giver anledning til lavere anbefalinger end rimeligt er. Til eksempel nævner han en metaanalyse foretaget af Dr. Di Castelnuovo og kolleger, der når til den konklusion, at risikogrænsen er på 33 gram alkohol per dag. Men der er ifølge Poikolainen tale om en underestimering. For det første var to studier ekskluderet. Blandt andet det meget vigtige American Cancer Society Study, Cancer Prevention Study II. Dette studie fandt at selv i gruppen med det største forbrug, det vil sige dem, der indtog 72 gram per dag eller mere, var mortalitetsrisikoen lavere end blandt livsvarigt afholdende. Den relative risiko for at dø var lige under 1. For mænd var den relative risiko 0,96 (95% CI =93 100) og for kvinder 0,98 (95% CI =, ). Så vi er på den sikre side, hvis vi gør den konservative antagelse, at de førnævnte 72 gram per dag er risikogrænsen. Studiets resultater byggede på data fra personer (Poikolainen 2014: 15f). Underrapportering er en anden systematisk fejl, og den er væsentlig større, end hvad epidemiologen gjorde gældende i indledningen af denne artikel. Graden af underrapportering har man undersøgt ved at sammenligne det faktiske salg i en population med et repræsentativt udsnit af samme populations selvrapporterede alkoholindtag. Typisk har man ved sådanne undersøgelser fundet, at det reelle salg var 2-3 gange højere end det angivne forbrug. Sommetider er det endnu højere. Poikolainen fremhæver som eksempel, at et studie af det faktiske indtag per indbygger i Frankrig viste sig fem gange større end det der blev rapporteret i spørgeskemaundersøgelser (Poikolainen 2014: 17). Studier, der har undersøgt alkoholikere, som alt andet lige er i størst risiko for at udvikle alkoholrelaterede sygdomme, tegnede samme billede. Ved hjælp af deltagerobservationsstudier har man konstateret, at mange alkoholikere drikker meget mere, end de selv regnede med, typisk mellem 350 og 470 gram svarende til genstande per dag. En kritisk gennemgang af de tilgængelige data på området får Poikolainen til at konkludere, at den mest sandsynlige estimat for forøget helbredsrisiko, sammenlignet med afholdsfolk ligger et sted mellem 90 og 150 gram om dagen (Poikolainen 2014: 18). Det vil sige mellem 7,5 og 12,5 genstande. Og vil man bruge alkohol som medicin og drikke for at mindske sin generelle sygdomsrisiko er det optimale niveau formodentlig omkring gram per dag (Poikolainen 2014: 18), hvilket svarer til så lidt som 1-2 daglige genstande helt i tråd med Sundhedsstyrelsens anbefalinger. Nyd livet og stol på din krop De 7 til 12 daglige genstande, Poikolainen mener, man roligt kan drikke, hvis ikke man satser på at leve længere end den gennemsnitlige afholdsmand, vil for de fleste være mere end rigelig til at holde en daglig fest. De færreste vil til gengæld være i stand til at passe deres forpligtelser og fungere ordentligt ved et så stort forbrug. Sandsynligheden for, at Poikolainens retningslinjer, hvis de blev almindeligt kendt og accepteret, ville resultere i et uforsvarligt skred i befolkningens alkoholforbrug, er derfor ringe. Det opmuntrende ved Poikolainens analyse er til gengæld, at den virker som modgift mod den sygdomsangst, sundhedsmyndighederne mobiliserer for at få befolkningen til at indordne sig under en livsfornægtende påpasselighedsideologi. En ideologi, der angriber nydelsen ved at sætte et magisk spejl op foran glassene så den gyldne øl og mørkerøde vin ses som giftige opløsningsmidler. For livskvalitetens og det sociales skyld bør vi billedligt talt slå spejlet itu og nyde synet og smagen uden bogholderagtigt genstandstælleri. Langt de fleste vil da opleve, at kroppen nok skal holde justits og sige fra, når det er tid at holde inde. Bliver det for meget af det gode, lukker tungen ned, og drikken holder op med at smage. Og fortsætter man alligevel med at hælde indenbords, vil kroppen ikke glemme at give en påmindelse dagen derpå om, at i går gik det for vidt. Med tømmermænd og andre former for ubehag vil den fortælle, at den ikke magter at holde livet gående i det lange løb, hvis det skulle blive reglen og ikke undtagelsen, at man drikker sig fra sans og samling.\n16 Gjallerhorn 20 Tema: Sundhed og sundhedspolitikker i velfærdsstaten 16 Referencer Alkohol.dk (2013), Lave danske genstandsgrænser (siden besøgt 1. september 2014). Becker, U. et al. (1996), Prediction of Liver Disease by Alcohol Intake, Sex and Age: A Prospective Population Study Hepatology Vol. 23, No 5. Holberg, L. (1979), Komedier, Gyldendals Bibliotek bd. 2, København, Gyldendal. OECD (2013), Health at Glance 2013 OECD Indicators, OECD Publishing. Poikolainen, K. (2014), Perfect Drinking and its Enemies, Minneapolis, Mill City Press. Politiken (2010), Klarlund: Hvorfor er der forskel på alkoholanbefalinger 21. november ogmotion/sundhedsp/ece /klarlund-hvorfor-er-der-forskel-paa-alkohol-anbefalinger-/ (siden besøgt 1. oktober 2014) Politiken (2014), Midaldrende mænd drikker alt for meget 29. september ECE /midaldrende-maend-drikker-alt-for-meget/ (siden besøgt 1. oktober 2014). Statens Institut for Folkesundhed (2007), Folkesundhedsrapporten, Danmark 2007, København, Statens Institut for folkesundhed. Sundhedsstyrelsen (2011), Ulighed i Sundhed årsager og indsatser, København, Sundhedsstyrelsen. WHO (2014), World Health Statistics 2014, WHO Publishing.\n17 ARTIKEL 17 Fra ventelister til frit valg Neoliberal guvernementalitet i sundhedsvæsenet Lars Thorup Larsen, lektor, Institut for Statskundskab, Aarhus Universitet Siden begyndelsen af 1980 erne har sundhedsvæsener i mange vestlige lande undergået reformer, der enten har medført egentlige privatiseringer eller på anden måde har øget brugen af markedslignende modeller i styringen af offentlige institutioner. Der kan være forskellige motiver bag sådanne reformer, men en gængs opfattelse er, at det handler om at stoppe udgiftsvæksten i det offentlige og i stedet skære ned på den skattefinansierede velfærd. Set i det lys er det danske sundhedsvæsen måske ikke det mest oplagte eksempel på neoliberalisme, eftersom den øgede brug af private aktører i sundhedsvæsenet siden 2001 har været ledsaget af en markant stigning i de offentlige sundhedsudgifter, mens der omvendt var overraskende stor stabilitet i sundhedsudgifterne i 1980 erne og 90 erne, inden det private sundhedsmarked for alvor blev udbygget. Hvis det danske sundhedsvæsen er blevet påvirket af neoliberale ideer, skyldes dette altså ikke en galopperende udgiftsvækst, for hvis en sådan findes, er den nærmere kommet bagefter. Det kan heller ikke direkte forklares ud fra borgernes ønsker, eftersom det offentlige sundhedsvæsen har en så uhørt høj folkelig tilslutning i Danmark, at samtlige politiske partier fra Enhedslisten til Liberal Alliance støtter det mere end 150 år gamle grundprincip om fri og lige adgang til sundhed. Ikke desto mindre er der indført en øget brug af konkurrence, frit valg og i det hele taget af private aktører, ikke mindst siden Derfor er det ikke nødvendigvis en fejl at identificere denne udvikling med neoliberalisme, men måske omvendt en teoretisk fejltagelse at identificere neoliberalisme med nedskæringer og mindre stat. Denne artikel søger derfor at inddrage Michel Foucaults\n18 Gjallerhorn 20 Tema: Sundhed og sundhedspolitikker i velfærdsstaten 18 begreb om neoliberal guvernementalitet til at analysere indførslen af fritvalgsordninger i sundhedsvæsenet. Om end det er begrænset, hvad der kan konkluderes ud fra en enkelt case, 1 peger analysen på en essentiel ledelsesteknik i neoliberalismen, der kan have langt videre implikationer for forholdet mellem offentlig og privat sektor samt mellem stat, borger og professionelle. Artiklen indledes med en kort introduktion til Foucaults begreb om neoliberalisme efterfulgt af et casestudie fokuseret på indførslen af udvidet frit sygehusvalg i Foucaults analyse af neoliberalisme Hvor indholdet af begrebet neoliberalisme er omstridt, er det imidlertid stort set altid de samme tænkere, betegnelsen forbindes med, ikke mindst Hayek og Friedman, og politisk identificeres begrebet oftest med Thatchers og Reagans reformer i 1980 erne (se fx Stedman Jones 2012). Allerede inden neoliberalismen var blevet omsat i politisk praksis dedikerede Foucault en del af sin forelæsningsrække Biopolitikkens fødsel i 1979 til indkredse en neoliberal guvernementalitet. Med dette begreb ønskede Foucault at gå imod den forestilling, at neoliberalisme først og fremmest er en ideologi. Ligesom datidens marxistiske ideologikritik er der endnu tænkere i dag, der forstår neoliberalismen som ren og skær ideologisk glasur, hvor enhver tale om frihed blot er et skalkeskjul for klasseinteresser (Harvey 2005). I modsætning til dette ønsker Foucault at analysere såvel liberalisme og neoliberalisme som et sæt af ledelsesteknologier. I den sammenhæng er individuel frihed og private markeder ikke først og fremmest normative idealer og heller ikke en karakteristik af en ureguleret naturtilstand. Frihed og markeder skal først konstrueres, blandt andet ved at intervenere imod andre friheder, fx friheden til at etablere monopoler (Foucault 2009: 82-3). Forstået som guvernementalitet adskiller neoliberalismen sig ret markant fra den klassiske liberalisme, selvom de fleste neoliberale tænkere ynder at se dem i forlængelse af klassisk liberale ikoner som Adam Smith. Hvor den klassiske liberalisme hos bl.a. Smith søgte at sikre markedet mod udefrakommende intervention og under overskrifter som laissez-faire, er neoliberalismen ifølge Foucault omvendt karakteriseret ved at generalisere markedsmodellen til alle sfærer af samfundet (Foucault 2009: 145). Konkurrencebaserede prismekanismer kan og bør generaliseres til alle sfærer af samfundet, fordi det opfattes som en overlegen metode til at rationalisere ledelsen af mennesker. Et andet centralt element i neoliberal guvernementalitet, som Foucault diskuterer, er dens brug af figuren homo oeconomicus. Denne figur optrådte allerede i det 18. århundredes liberalisme, men som et subjekt, hvis interesser og ejendom ikke måtte underkastes de offentlige myndigheder, fordi homo oeconomicus var et element uden for magtudøvelsens rækkevidde (Foucault 2009: 306). Omvendt gælder det i de nyere inkarnationer, fx hos den neoliberale økonom Gary Becker. Her fremstår homo oeconomicus netop som ham, der tilpasser sig, ham, der reagerer på en systematisk måde på de systematiske variationer, man kunstigt vil udsætte miljøet for. Homo oeconomicus er ham, der i eminent grad er regerbar. Fra at have været laissez faire ens umærkelige partner fremstår han nu som modstykket til en guvernementalitet, der søger at påvirke miljøet og systematisk ændre på dets variable (Foucault 2009: 307). Overført på sundhedspolitik betyder det, at enhver form for adfærd såvel patientens efterspørgsel efter bestemte sundhedsydelser som lægens valg af behandlingsmetode kan ledes gennem manipulation af de økonomiske incitamenter. Når borgere således tildeles og benytter en ret til frit valg mellem offentlige og private udbyder skaber dette et ganske forudsigeligt pres på udbyderne, naturligvis afhængigt af, hvorledes incitamenterne er tilrettelagt. På den måde kan man bruge frie aktørers forudsigelige handlemåde som en ledelsesmekanisme. I det følgende illustreres det, hvorledes fritvalgsordninger indgår i den neoliberale guvernementalitet, som sundhedsvæsenet moderniseres med efter Fra ventelister til frit sygehusvalg Den offentlige sygesikring har meget stor tilslutning i den danske befolkning. Det er muligvis en af grundene til, at nærmest alle forsøg på at indføre privat marked og brugerbetaling i sundhedssektoren er slået fejl, bl.a. under den borgerlige regering mellem 1982 og 1993 (se også Petersen 1980; Mikkelsen og Steenstrup 1988). Desuden er det karakteristisk, at der forud for reformerne i begyndelsen af 2000 erne var meget få private udbydere af sygeforsikring og behandling, som kunne føre lobbyvirksomhed for øget privatisering. Da det udvidede frie sygehusvalg blev indført i 2002, skete det således ikke som resultat af pres fra en stærk privat sektor, ej heller var det en reaktion på en omkostningskrise i det eksisterende system. Faktisk var det lykkedes at holde sundhedsomkostningerne stabilt omkring 8% af BNP indtil da (Pallesen 1997) mod aktuelt knap 11%. Kernen i reformen var at indføre en ventetidsgaranti. Hvis en\n19 ARTIKEL 19 patients hjemhospital ikke kunne tilbyde behandling inden for to måneder efter patienten var henvist dertil ville vedkommende få ret til at vælge at modtage behandling på et andet offentligt eller privat hospital uden anden brugerbetaling end mulige transportomkostninger. Der er fire faktorer, som er særligt centrale for at forstå indførslen af retten til at bruge privathospitaler på det offentliges regning. For det første er der selve ventelisterne, som af både medierne og den politiske elite blev set som det helt afgørende sundhedspolitiske problem i 1990 erne og de tidligere 2000 ere. For det andet er det centralt, at de politiske ledere opfattede fritvalgsreformen som et vigtigt instrument til at styre de offentlige hospitaler gennem økonomiske incitamenter. For det tredje annoncerede den nyvalgte statsminister Anders Fogh Rasmussen denne reform som et vigtigt element i en bredere kulturkamp om den danske velfærdsstat. Endelig var reformen for det fjerde del af en bredere ambition om at udbygge den private sundhedssektor og give den adgang til patienter og ressourcer fra den offentlige sygesikring. Hver af disse fire faktorer vil i det følgende blive relateret til neoliberal guvernementalitet. Ventelisten som politisk problem Ventetid opstår spontant hele tiden i sundhedsvæsenet, for eksempel når patienter selv foretrækker at planlægge en operation på et bestemt tidspunkt. Ventetid som politisk problem er imidlertid noget helt andet. Den opstår, når individuelle patienter søger behandling gennem deres praktiserende læge, der stadig fungerer som gatekeeper til behandling hos speciallæger og på hospitaler (Pallesen og Dahl Pedersen 2008: 231). 2 Henvisningen fra den praktiserende læge vil typisk sende patienten til videre undersøgelse og eventuel behandling på det nærmeste offentlige sygehus med det pågældende speciale, og kan dette hjemhospital ikke tilbyde adgang med det samme, vil patienten få en senere dato. På denne måde opstår ventetid helt konkret, hvorimod ventelisten som politisk problem også i høj grad er en social konstruktion. Stigende ventetider var faktisk en bivirkning af den strenge, men også ret succesfulde omkostningsstyring igennem 1980 erne. Løsningen af et problem skabte imidlertid et andet, ventelister. Før reduktion af ventelisterne kunne blive en politisk prioritering, måtte det imidlertid først konstrueres som et mål, centraladministrationen kunne bruge til at vurdere produktiviteten på offentlige hospitaler. Til trods for disse administrative forsøg på at øge produktiviteten og trods en nominel vækst i produktionen af sundhedsydelser fortsatte ventetiderne med at vokse på grund af stigende efterspørgsel, aldring og ny behandlingsteknologi (Vrangbæk 2004: 25-7). I 1990 erne fik ventelisterne opmærksomhed i medierne og den politiske offentlighed, ofte under den eksplicitte betegnelse ventelisterne. Den administrative kompleksitet involveret i at måle ventetid står i klar kontrast til, hvor klart og enkelt ventelisterne fungerede som symbol i den offentlige opmærksomhed. Det lyder nemt, som om listen er et fysisk stykke papir i en skrivebordsskuffe et sted i bureaukratiet, som bestemmer rækkefølgen, efter hvilken patienter får adgang. Selve forestillingen om mennesker, der venter i kø, associerede i denne periode samtidig, hvordan det var at være borger i Østeuropa og Sovjet. Så tidligt som 1991 blev ventelisterne fremstillet som dødsensfarlige af en fremtrædende læge, som anbefalede samarbejde mellem offentlige og private som middel til at fjerne ventetiden (Politiken 1991). Til trods for en udbredt opfattelse af, at øget brug af privathospitaler kunne mindske ventelisterne, forsøgte den socialdemokratiske regering ( ) primært at løse problemerne inden for rammerne af den offentlige sundhedssektor, herunder blandt andet indførslen af øget konkurrence mellem offentlige hospitaler. Den vigtigste policyforandring i denne periode var indførslen af frit sygehusvalg i 1993, som gav patienter mulighed for at vælge mellem forskellige offentlige sygehuse (Vrangbæk 2004: 38). Få borgere anvendte denne valgmulighed og opfattelsen var fortsat i den offentlige opmærksomhed, at sundhedsvæsenet var underfinansieret. Den borgerlige regering valgt i 2001 havde i valgkampen lovet at fjerne ventelisterne gennem øget brug af privathospitaler. Et af regeringens første lovgivningsinitiativer var det Udvidet fri sygehusvalg i 2002, som blev ledsaget af øgede bevillinger til de hospitaler, der kunne dokumentere øget produktion (Lov ). Det centrale i loven var at give patienter, der havde udsigt til mere end to måneders ventetid, en ret til at vælge behandling på et andet offentligt eller privat hospital (i Danmark eller udlandet) betalt af skatteyderne til de eksisterende DRG-rater (Lov , bemærkninger til loven). På overfladen kan loven ses som neoliberal i den simple forstand, at den udvidede den private sektor. Lad pengene følge patienten Fritvalgsordningen var imidlertid samtidig tænkt som en mekanisme til at styre det offentlige sundhedsvæsen. Daværende sundhedsminister Lars Løkke Rasmussen (V) præsenterede to argumen-\n20 Gjallerhorn 20 Tema: Sundhed og sundhedspolitikker i velfærdsstaten 20 Stigende ventetider var faktisk en bivirkning af den strenge, men også ret succesfulde omkostningsstyring igennem 1980 erne. ter til støtte for loven i Folketinget. For det første præsenteredes det udvidet fri sygehusvalg som en ny og væsentlig rettighed for den enkelte patient (Lov 64, skriftlig fremsættelse). Om end der ved første øjekast ikke er noget overraskende ved, at en liberal eller neoliberal reform fokuserer på individuelle rettigheder, er det værd at lægge mærke til, at denne rettighed strengt taget udgør en udbygning af borgernes velfærdsrettigheder og derved strengt taget det modsatte af en nedskæring. For det andet understregede sundhedsministeren også betydningen af det frie valg som en ændret styring af sygehusvæsenet, som i højere grad giver de udførende enheder hensigtsmæssige økonomiske tilskyndelser, hvorved det offentlige sygehusvæsen får et yderligere incitament til at afkorte ventetiderne til et acceptabelt niveau (Lov 64, skriftlig fremsættelse). Ministeren betonede samtidig det centrale styringsprincip som at lade pengene følge patienten (Lov 64, skriftlig fremsættelse). På sin vis fulgte pengene allerede patienten før, idet finansieringen af sundhedsydelser hovedsageligt havde været styret efter fee-for-service-principper siden 1990 erne og på de såkaldte DRGtakster siden 2000 (Vrangbæk 2004: 48); men hvor pengene hidtil kun kunne følge patienten rundt i den offentlige sektor, gav den nye lov nu patienter mulighed for at tage offentlige midler med på privathospital. Ideen om at lade pengene følge patienten var en vigtig diskursiv omvending af billedet af ventelister i sundhedsvæsenet. I stedet for at lade patienter vente i kø indtil systemet har tid til at behandle dem, presser det frie valg nu udbyderne af sundhedsydelser til at jagte og konkurrere om patienterne. Ambitionen om at sætte patienten i centrum er en smule tvetydig, idet patienten for så vidt stadig er et middel til et mål, nemlig at styre de offentlige hospitaler gennem øget konkurrenceudsættelse fra private. Patientens frie valg er således et vigtigt element i en neoliberal guvernementalitet, fordi det tjener til at gøre noget styrbart, der ikke tidligere havde været opfattet som så. To tekniske detaljer i reformen peger på, at denne styringsambition formodentlig havde højere prioritet end patientens valgfrihed. For det første indebærer den måde, de private hospitaler afregnes på, en markant omkostning for patientens hjemhospital. Normalt modtager den regionale sygehusadministration en fast DRGtakst fra staten for hver sundhedsydelse, de leverer. Heraf betaler regionen det udførende hospital eller klinik den marginale omkostning for ydelsen, typisk omkring 50% af DRG-taksten, mens resten går til at dække faste omkostninger som medicinsk uddannelse, forskning, administration samt akutfunktio-\nPatientinddragelse som politik Hvordan blev det muligt og hvad bliver det til? Holen, Mari\nPatientinddragelse som politik Hvordan blev det muligt og hvad bliver det til? Holen, Mari Published in: Gjallerhorn Publication date: 2015 Document Version Også kaldet Forlagets PDF Citation for published\nFra ventelister til frit valg\nARTIKEL 17 Fra ventelister til frit valg Neoliberal guvernementalitet i sundhedsvæsenet Lars Thorup Larsen, lektor, Institut for Statskundskab, Aarhus Universitet Siden begyndelsen af 1980 erne har sundhedsvæsener


HVORDAN MAN IDENTIFICERER OG BEHANDLER JERNMANGELANÆMI - BLODFORSTYRRELSER\nJernmangel anæmi er en type anæmi, der sker på grund af manglen på jern i kroppen, hvilket reducerer mængden af hæmoglobin og dermed røde blodlegemer, som er blodlegemer, som er ansvarlige for transport af ilt til alle væv i kroppen. Således er der symptomer som svaghed, modløshed, let træthed, bleg hud og for eksempel svag.\nBehandling af jernmangelanæmi sker ved jerntilskud i cirka 4 måneder og en kost rig på fødevarer, der indeholder jern, såsom f.eks. Sorte bønner, kød og spinat.\nDenne sygdom er alvorlig og kan sætte ens liv i fare, når hæmoglobinværdier er under 11 g / dL for kvinder og 12 g / dL for mænd. Dette er muligvis alvorligt, fordi det kan forhindre dig i at udføre en nødvendig operation.\nTegn og symptomer på jernmangelanæmi\nIndledningsvis præsenterer ironmangelanæmi subtile symptomer, der ikke altid opfattes af personen, men da manglen på jern i blodet bliver værre, bliver symptomerne mere tydelige og hyppige, idet de er:\nFølelse af lyshår eller svag;\nHudpfalthed og slimhinder i øjnene;\nSvage og sprøde negle;\nJernmangelanæmi er mere tilbøjelig til at forekomme hos kvinder og børn, mennesker med vegetariske vaner eller som ofte donerer blod.\nHovedårsagen til jernmangelanæmi er jernfattig ernæring, som kan ske selv hos personer, der er undervægtige eller overvægtige. Derudover kan der opstå mangel på jern på grund af vanskeligheden ved at optage jern ved kroppen, hvilket er hvad der sker i tilfælde af cøliaki eller når en del af tarmen er fjernet fra kroppen.\nFaldet i mængden af jern, der cirkulerer i kroppen, kan også skyldes kontinuerligt og langvarigt blodtab i fordøjelsessystemet, hvilket er almindeligt i tilfælde af bråkk eller mavesår. Men tunge menstruationsblødninger eller blødninger, der vedvarer i mere end 8 dage, kan også forårsage jernmangel.\nUnder graviditeten er det normalt, at kvinder har lave koncentrationer af jern i blodet, fordi kvindens organisme prioriterer udviklingen af barnet, hvilket gør lageret og det nuværende jern er rettet mod fostrets udvikling.\nDiagnosen af jernmangelanæmi er lavet ved hjælp af hemogrammet, hvor hæmoglobinmængden og værdierne af RDW, VCM og HCM, som er indekser til stede i blodtællingen, ud over serumjernet, ferritin, transferrin og mætning transferrin.\nHovedparameteren til bekræftelse af anæmi er hæmoglobin, som i disse tilfælde er:\nMindre end 13, 5 g / dL for nyfødte;\nMindre end 11 g / dL for spædbørn op til 1 år og gravid;\nMindre end 11, 5 g / dL for børn;\nMindre end 12 g / dL for voksne kvinder;\nMindre end 13 g / dL for voksne mænd.\nHvad angår jernrelaterede parametre, bemærkes jernmangelanæmi ved nedsat serumjern og ferritin og øget transferrin og transferrinmætning.\nBehandling for ferroanæmi\nBehandlingen af jernmangelanæmi bør ske i overensstemmelse med årsagen og omfatter normalt anvendelse af 60 mg jerntilskud pr. Dag samt forbrug af jernrige fødevarer som linser, persille, bønner og rødt kød. Sådan laver du en rig jerntænde.\nSpise fødevarer, der er rig på vitamin C, øger absorptionen af jern. Derimod er der nogle fødevarer, der svækker absorptionen af jern, såsom tanninerne og koffein fundet i kaffe og oxalatet i chokolade. Så den bedste dessert til dem, der har anæmi, er en appelsin, og det værste er kaffe og chokolade.\nBehandlingen skal angives af lægen, og ernæringen kan styres af en ernæringsekspert, og det er vigtigt at gentage testene 3 måneder efter påbegyndelse af behandlingen, fordi overskydende jern kan skade leveren.\nHer er hvordan man helbreder jernmangelanæmi i følgende video:\nTags: fyldte sundhed opskrifter oftalmologi sjældne deseraser\nHvad kan forårsage hypoglykæmi\nHvad er hypokalcæmi og hvad kan det forårsage\nCopyright 2022 https://thelightlifeblog.com Jernmangel anæmi: hvad det er, symptomer, diagnose og behandling


Marianna's Studios i Donoussa til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 10 ejendomme i Donoussa.\nDonousa, Cyclades, Donoussa, Donoussa, Grækenland, 84300 - Se på kort\nMere om Marianna's Studios\nMarianna's Studios er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Donoussa; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Donoussa. Dette hotels bedste faciliteter omfatter familieværelse.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda aircondition, altan/terrasse, ventilator, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Marianna's Studios et fremragende valg, når du er i Donoussa.\nAlle slags rejsende (30)Par (13)Rejsende alene (10)Familie med små børn (2)Familie med store børn (2)Gruppe (5)


Grå hår som barn? - Debatten\nDato og tid er 21. apr 2018, 17:37\nGrå hår som barn?\nIndlægaf Dittemus » 9. mar 2018, 11:52\nJeg har den seneste måned opdaget flere grå hår i min datters hår. Hun er 10 år. I aftes så jeg endnu to. Det ene var pigmenteret og "normalt" i de nederste fem cm., men blev så tykt og helt gråt på de resterende 20 cm. Hvad sker der? Er det mon vitaminmangel?\nRe: Grå hår som barn?\nIndlægaf Sophies-mor » 9. mar 2018, 12:14\nMin sorthårede fætter var 100% gråhåret som 25 årig. Det er genetisk.\nSå tænker det er det samme for din datter.\nTænker ikke umiddelbart vitaminmangel.\nIndlægaf ajnaM » 9. mar 2018, 12:16\nMin faster begyndte at farve sit hår som 15-årig, fordi det var synligt gråt. Så det kan ske.\nIndlægaf Nuttede-Nuser » 9. mar 2018, 12:31\nMin frisør fortalte mig at det kan være genetisk men hvis man for eksempel har slået hovedet kan det også lave en grå plet. Jeg har en stribe i nakken der bliver mere og mere hvid på trods af at jeg er mørk håret. Min mor har en hvis stribe samme sted.\nEn bekendt har dog en hvid "plet" samme sted som hun har et ar fra et hul i hovedet.\nIndlægaf Stitch » 9. mar 2018, 12:38\nJeg har haft 4-5 grå hår siden jeg var 2 år gammel. Lægerne ved ikke hvorfor men da det ikke skader eller er tegn på noget farligt, er der intet gjort ved det.\nHar en del flere nu\nIndlægaf Dittemus » 9. mar 2018, 13:04\nAltså vi børn er alle blevet tidligt gråhårede, selvom mine forældre ikke blev det. Jeg er selv lige knap 32 og farver hår hver 3. uge fordi det er gråt, det har jeg gjort i flere år. Alle mine søskende er blevet gråhårede i tyverne. Min niece fik grå hår som 18-årig. Så ja, der ligger noget genetik i det, jeg synes bare at 10 år er liiige tidligt nok. Jeg havde håbet at det ikke ville gå igen hos mine børn så de ikke behøvede at farve hår på samme måde. Jeg læste at det hos børn kunne skyldes noget b-12 mangel, men jeg ved sgu ikke... Det er nok bare mine tarvelige gener der slår igennem igen hos hende.\nIndlægaf Krølle » 9. mar 2018, 14:18\nGrå hår er vist for det meste bare genetik - jeg er ved at få en gro stribe i pandehåret, der sidder nøjagtig samme sted som min mors og mormors.\nJeg er så en af de sære, der elsker gråt hår, så jeg nurser dem og hepper på flere Lan dog godt forstå, at det kan virke voldsomt på en 10-årig, men hvis I ikke behandler det som noget, der er generende, går det nok. Jeg ville i hvert fald ikke begynde på hårfarvnong mv.\nIndlægaf Dittemus » 9. mar 2018, 14:38\nKrølle skrev: Grå hår er vist for det meste bare genetik - jeg er ved at få en gro stribe i pandehåret, der sidder nøjagtig samme sted som min mors og mormors.\nHun får på ingen måde lov til at farve hår nu. Helst aldrig nogensinde, hvis det står til mig.\nIndlægaf Mani » 9. mar 2018, 15:10\nJeg mangler pigment i huden fere steder - også i hovedbunden. Så jeg har haft grå stiber siden barnsben.\nIndlægaf Juki » 9. mar 2018, 15:34\nJeg har almindeligt lysebrunt hår, men har vel siden jeg var teenager indimellem fundet et tykkere mørkt, næsten helt sort, hår på hovedet. Ligesom sådan et kraftigt, sydlandsk hår, men jeg har så vidt vides ingen aner i den retning\nNogle få gange har jeg også fundet et hår uden farve, men selvom det har stået på i 15 år plus/minus så er jeg endnu ikke blevet hverken mørkhåret eller gråhåret.\nIndlægaf Maoam » 9. mar 2018, 17:06\nJuki skrev: Jeg har almindeligt lysebrunt hår, men har vel siden jeg var teenager indimellem fundet et tykkere mørkt, næsten helt sort, hår på hovedet. Ligesom sådan et kraftigt, sydlandsk hår, men jeg har så vidt vides ingen aner i den retning\nJeg har nogle få hår, der er afro krusede. Dengang jeg lige havde opdaget det, pillede jeg dem ud og kiggede uforståeligt på dem. Jeg har glat, mørkebrunt hår og har ikke nogle afrikanere i familien. Min mor er dog sorthåret og har krøller.\nIndlægaf Primerose » 9. mar 2018, 21:03\nJeg har blond hår. Jeg har altid haft mange forskellige farver hårstrå. Hvis man kigger nærmere efter er der både farveløse, helt lyse, brune, kobberfarvede og nogle enkelte der er lidt kraftigere og meget mørke. Da jeg var barn hev jeg også de helt mørke ud, når jeg spottede dem...\nMine frisører har også i mange år kommenteret på at jeg har en del små afro-krølle-hårstrå som gemmer sig under alt det glatte\nOg så har jeg et område på baghovedet hvor min hår de sidste år er begyndt at bølge temmeligt meget. Og jeg har ellers altid haft meget glat hår....\nSpændende hvordan det ender\nIndlægaf Dittemus » 9. mar 2018, 21:10\nDe første par hår jeg så på hendes hoved troede jeg også først bare var lyse hår. Hun havde mellemblond hår som nyfødt/baby. Så blev det brunligt/kobber i et par år og derefter gradvist mørkere med rødt skær. Nu er det mørkebrunt (som jeg også altid har regnet med at hun endte med, vi er mørke) med en lille snert af kobber i sommermånederne.\nMen nej, de er altså grå, hårene.\nNå, pyt. Hun er stadig verdens smukkeste pige jo, lige meget hvor meget og hvor hurtigt det grå bryder frem.\nIndlægaf cola » 10. mar 2018, 05:50\nEr du helt sikker på det er gråt hår og ikke bare håret der forsøger at finde sin farve, min søster skiftet hårfarve frem til hun var omkring 13, hvor det faldt til rå i en leverpostej farvet farve, indtil da havde hun haft, sort, brunt, hvidt og rødt, med eller uden slange krøller.\nIndlægaf Buccaneer » 11. mar 2018, 13:02\nJeg gik i skole med en der begyndte at blive synligt gråhåret fra 10 - 11 års alderen. Så det er vist noget der kan ske. Jeg husker i øvrigt, at jeg syntes, det så ret godt ud Og han blev aldrig drillet med det


Pure Clockradio Siesta Rise S Polar m. FM/DAB/DAB+ - Køb på lomax.dk - Lomax A/S\nPure Clockradio Siesta Rise S Polar med FM/DAB/DAB+\nDenne radio er fremstillet i et stilfuld og kompakt kvalitetsdesign, som levere lyd i høj kvalitet.\nSiesta Rise S er en ny tilføjelse til Pures prisvindende Siesta-serie og kan gøre dine morgener lidt mere behagelige, fordi den kombinerer vigtige vækkeurs funktioner med imponerende lyd og stilfuldt design.\nPure Siesta Rise S er fyldt med en masse funktioner, som du bare ikke kan undvære. Der er f.eks. uret, som stiller sig selv og automatisk stiller om til sommertid, et stort ur display med automatisk dæmpning, så det ikke holder dig vågent om natten, og et USB-stik, der er ideelt til opladning af din mobil, mens du sover. Du kan indstille forskellige alarmer hhv. til hverdage, weekender og andet takket være tre uafhængige tone- eller radioalarmer, og der er også en indstillelig snooze- og sleep-timer.\nDen er designet i et diskret, men stilfuldt og kompakt design, som helt sikkert vil passe på selv de mindste sengeborde. Som alle Pures digitalradioer er Siesta Rise S håndbygget og indstillet af Pures lydeksperter i Storbritannien for at sikre den bedst mulige lyd og fås som standard med hele 3 års garanti.\nRadio: Digital DAB, DAB + og FM-radio


Hvordan til at løse en Pastor - Tips for you - Tipsed.Com\nfå erhverv kommer med så mange titler, som for en præst.Pastor, Prædikant, pastor, ældste, og minister alle kommer til at tænke, når vi først mødes en præst, og vi finder det ubehageligt at tale med ham, når vi ikke ved, hvordan at behandle ham.Heldigvis er der et par tricks, der kan hjælpe.Læs følgende råd til at lære at tage behørigt en præst.\nAdresse en pastor\nOvervej hans alder.En meget ung præst kan ikke være behageligt at blive kaldt pastor John eller pastor Smith.Placering af titlen pastor før hans første eller efternavn kan synes gammeldags og agterstavn til en ung præst.I stedet kan han ønsker at blive kaldt Pastor John eller pastor Smith.\nOvervej hans pålydende værdi.Du ville ikke kalde en Døberen eller luthersk præst Fader.Titlen på Faderen er for det meste forbeholdt katolske præster.En præst fra en anden tro, kan være meget ubehageligt at blive kaldt far, fordi Bibelen siger, "Call ingen på jorden din far;du har men en Fader i himlen "(Matt 23: 9). Det samme gælder om titlen som\nældste.Ministrene fra den presbyterianske tro kaldes almindeligvis ældste og andre ministre kan ikke være behageligt får denne titel.\nOvervej din bekendtskab med ham.Hvis du har sat dig selv blandt hans menighed, det måske i orden at behandle ham ved hans fornavn og titel. (Pastor John eller pastor John) Hvis du aldrig har siddet blandt sin menighed, han bør behandles af hans efternavn og titel.(Pastor Smith eller pastor Smith)\nOvervej hans personlighed.En hæk eller barsk minister kan være mere komfortabel bærer den fornemme titel af pastor eller ældste, mens en mere afslappet minister måske ønsker at blive kaldt Pastor eller Preacher.\nOvervej hans placering.En landdistrikterne minister ønsker måske at blive kaldt Preacher eller Brother, mens andre kan gøre indsigelse mod disse grove kanter titler.\nNår alt andet mislykkes, så spørg ham!Der er intet galt med at spørge en præst, hvordan han ønsker at blive behandlet.Chancerne er, at han er blevet spurgt før, og han vil ikke tage lovovertrædelse på dine spørgsmål.\nfat altid ham med respekt.En præst er en mand, der har viet sit liv til Gud.Han råder folk på de bedste dage af deres liv, og på de værste dage af deres liv, og mange mennesker er afhængige af ham hverdagen for åndelig råd og vejledning.Uanset om du kalder ham far, pastor, Prædikant, minister, pastor, ældste, eller Brother, altid behandle ham med en titel, før hans navn som et tegn på din respekt for ham og hans profession.Selv hvis du ikke deler i sin tro, bør du altid behandle ham med respekt.\nStudenterrådet Plakat Ideer til 5. klasse


Du kan ansøge om tilskud til indkøb af privat uvildig rådgivning til at hjælpe med digitale omstilling eller til at styrke dit online salg.\nRådgivningen kan bestå af afdækning af potentialet for investering i n y teknologi og hjælp til at sikre en effektiv implementering af ny digital teknologi.\nFå overblik over de vigtigste regler for e-handel til andre EUlande, herunder forbrugerregler, markedsførings-regler, forbrugerregler, markedsføringsregler, cookiereger samt krav til selve produktet.\nHar du ambitioner om at styrke din virksomheds vækst og konkurrenceevne gennem digital omstilling eller styrket e-handel?\nI SMV:Digital kan du søge om et tilskud på 25.000 kr. til en privat rådgiver, der kan hjælpe dig med at realisere dine digitale ambitioner.\nDu er altid velkommen til at kontakte salg@vkdata.dk med dine spørgsmål, eller udfylde nedenstående formular for at høre mere om SMV:Digital.\nAnnonce Banner DBS1431 Direct Email Facebook FlexEDI Flexfone kunde Google Adwords Inlet Lead Fastbase LF Lead LinkedIn LinkedIn Linkedin Ads Medlemskort Nisus Solutions Nisus Solutions Odoo Lead OpenSystems Phone SDGS - VKDATAs 17 verdensmål Sønderjyske Markedsplads Telefon Twitter VK DATA ApS VK DATA ApS VK DATA - Norge VK DATA - Odoo Solutions Website WinKompas.dk - Fleksibelt og driftsikkert økonomisystem https://vkdata.dk/page/kontakt https://vkdata.dk/smvdigital


EUR-Lex - 32006D0597 - DA\n2006/597/EF: Kommissionens beslutning af 4. august 2006 om opstilling af en liste over regioner, der er berettiget til støtte fra strukturfondene under målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse efter den særlige overgangsstøtteordning i perioden 2007-2013 (meddelt under nummer K(2006) 3480)\nEUT L 243af 6.9.2006, s. 49–50 (ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV)\nEUT L 142M af 5.6.2007, s. 30–31 (MT)\nbulgarsk specialudgave: kapitel 14 bind 02 s. 139 - 140\nrumænsk specialudgave: kapitel 14 bind 02 s. 139 - 140\nSpecialudgave på kroatisk kapitel 14 bind 003 s. 30 - 31\nom opstilling af en liste over regioner, der er berettiget til støtte fra strukturfondene under målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse efter den særlige overgangsstøtteordning i perioden 2007-2013\n(meddelt under nummer K(2006) 3480)\nunder henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999 , særlig artikel 8, stk. 4, og\n(1) I henhold til artikel 3, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 1083/2006 går målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse ud på at styrke regionernes konkurrenceevne og tiltrækningskraft.\n(2) Ifølge artikel 8, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1083/2006 er de regioner på NUTS II-niveau, der er berettiget til fuldgyldig status som mål 1-region i 2006 i henhold til artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene , hvis nominelle BNP-niveau pr. indbygger, målt og beregnet i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1083/2006, nu overstiger 75 % af BNP-gennemsnittet for EU-15, berettiget til støtte fra strukturfondene under målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse efter en særlig overgangsstøtteordning.\n(3) I henhold til artikel 8, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1083/2006 er også Cypern i 2007-2013 berettiget til overgangsstøtte i lighed med de regioner, der er nævnt i samme stykkes første afsnit.\nDe regioner, der er berettiget til støtte fra strukturfondene under målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse efter den særlige overgangsstøtteordning, jf. artikel 8, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1083/2006, er opført på listen i bilaget til denne beslutning.\n EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1198/2006 (EUT L 223 af 15.8.2006, s. 1).\nListe over NUTS II-regioner, der er berettiget til støtte fra strukturfondene under målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse efter den særlige overgangsstøtteordning i perioden 1. januar 2007 til 31. december 2013


°HOTEL POLSKI KRAKÓW 3* (Polen) - fra DKK 706 | iBOOKED\nHoteller i Carpathians - Poland ›\nHotel Polski - Kraków\nUl. Pijarska 17, Kraków, Polen, 31-015 vis kort\nDet 3-stjernede komfortable Polski hotel tilbyder en luksus-indkvartering inden for rækkevidde af Wawel Domkirke, som er omkring 15 minutters gang. Bygningen blev renoveret i 2010.\nWawel er omkring 15 minutters gåtur væk. 10 minutter fra centrum af Kraków.\nDette hotel er placeret i Grzegórzki-kvarteret, som er kendt for et slot, museer og monumenter.\n20 minutters kørsel fra J. Paul Ii Balice Intl lufthavn og 5 minutters gang fra Galleri Jan Fejkiel togstation.\nDer er 57 værelser hvoriblandt lejlighed med 1 soveværelse, deluxe-dobbeltværelse og dobbeltværelse på Hotel Polski, hvor gæsterne kan nyde en vidunderlig udsigt over haven og gøre brug af gratis Wi-Fi, en personlig værdiboks, et køleskab, en sofa og et skrivebord. Dekoreret i varm farvet design med opvarmet gulv, omfatter værelserne private badeværelser, som er udstyret med et badekar, en bruser og en hårtørrer.\nOm morgenen serveres en morgenmadsbuffet i spisesalen. Gæsterne kan nyde polsk køkkenet på The Mexican, der ligger ret tæt på ejendommen.\nBehandlingsfaciliteter på stedet omfatter fuld kropsmassage, refleksmassage og hovedbundsmassage.\nOffentlig parkering er mulig i nærheden for PLN 80 pr. dag.\nUl. Pijarska 17, Kraków, Polen, 31-015\nFlorianska Restaurant (mad: Polsk)\nPolishHOTEL AWARDSHighly RecommendedKrakówHotel Polski\nBedste 3-stjernede hoteller i Polen\nHotel Polski Beliggenhed\nKrakóws bymure100 m\nSt. Florians kirke100 m\nKrakóws portbefæstning100 m\nSukiennice - klædehallen300 m\nZoologisk have300 m\nJulius Slowacki teater100 m\nMuseum of Ancient Art40 m\nJomfru Maria Kirke 490 m\nCzartoryski Palace Museum80 m\nThe Mexican40 m\nAdresse: Florianska Street\nRestauracja Stodola 4760 m\n86% synes godt om dette, baseret på 75 anmeldelser\nJama Michalika70 m\nTelefon: +4812 422 15 61\nAdresse: Florianska 43 st., 1st Floor\nAdresse: 38 Ulica Florianska\nBerry Apartments Kraków\nP&J Tourist Apartments Kraków\nHotel Polski Anmeldelser\nGæsteanmeldelser indsendes af vores kunder efter deres ophold på Hotel Polski\nVærelserne var meget flotte. Personalet var søde. Dog mangler der i allerhøjeste grad airconition på værelserne\nSuper god kontakt til hotellet, meget hjælpsomme, værelser OK, rigtig god beliggenhed.\nSengene meget bløde og morgenmaden ikke noget at skrive hjem om\nRart værelse, behageligt personale.\nVed norgenbuffenten var der altid knaphed på brød, yoghurt, pålæg, varme retter. Skulle næsten altid bede om at der blev fyldt op. Der er mulighed for at bestille varme retter, men oplysningerne om dette er meget sparsomme.\nStort værelse, god plads. Flinkt personale, god beliggenhed. Pænt og nydeligt, skønt ikke nyt.\nBedste beligenhed,meget venlig service, fantastisk morgenmad, flot og afslappende atmosfera, super rent\nPerfekt hotel, med fantastisk City-beliggenhed i Krakow.\nDejligt stort værelse. Hotellet har en central beliggenhed. Godt, hjælpsomt personale.\nVi fik et værelse ud mod "Strøj-gaden". Der var meget uro hele natten igennem. Værelset var godt, men afsindigt varmt, så man skulle have vinduerne åbne. Der var ikke air-con. Eller lignende på værelset. Mht. Til morgenmad, da skal man ikke møde op for sent, da der så ikke er plads til at sidde ned.\nHotellet har en super beliggenhed midt mellem galleria Krakowska og torvet. Morgenmaden var rigtig god og betjeningen udemærket. Hotellet var rent og pænt.\nFremragende hotel, som vi gerne vil besøge igen. En stor fordel, at den ligger lige i centrum, hvor gaden myldrer af musik og kunst til salg. Den var indenfor ligesom vi havde drømt om: alle rummende var smukke og vores soveværelse også med fine blomstrede gardiner og sengetæpper. Jeg gik efter et hotel, der kunne minde mig om Jugendstil og drømmene blev indfriet til fulde. Det bedste morgenbord, vi fik på vores rejse, hvor vi boede på 5 andre hoteller. ´Vores søn på 26 var med og også for et ungt menneske var det fantastisk.\nPænt,ordentligt og hyggeligt hotel med fremragende beliggenhed. Udmærket betjening. Dårligt udnyttet potentiale for at sidde udendørs.\nSuper beliggenhed, venlige og søde personaler dejlig afslappet stemning\nLækkert, rent, gammeldags kvalitet. Lige I det historiske centrum, stor værelse med kreativ udsmykningen. Fra før hotelkæderne tog over.\nDet var plingeling\nEN - Hotel Polski - Krakow\nDE - Hotel Polski - Krakau\nES - Hotel Polski - Cracovia\nIT - Hotel Polski - Cracovia\nNL - Hotel Polski - Krakau\nSV - Hotel Polski - Krasków\nPL - Hotel Polski - Krasków


Derfor kan tiden ikke gå baglæns – Ekstra Bladet\nlige nu Skræmmende brev: Prisstigning på 99,8 procent 19 minutter siden Små, irriterende knopper på armene? Her er eksperternes bedste råd 19 minutter siden Stor test: Her de bedste hovedtelefoner 10 minutter siden Love-game: Fra ydmygende nedtur til harmoni lige nu Hareides store frygt: - Det er en skummel tanke lige nu Skræmmende brev: Prisstigning på 99,8 procent\nOnsdag d. 20. feb. 2013 - kl. 06:37 0\nDerfor kan tiden ikke gå baglæns\nHvorfor er det nu lige, at tiden kun bevæger sig i én retning - fremad?\nTid er en abstrakt størrelse, som kan være svær at forstå.\nVi mærker ikke, at tiden går, men hvis vi ser på babybilleder af os selv, er det tydeligt, at tiden er gået og har gjort os ældre.\nMen hvorfor er det, at tiden kun bevæger sig i én retning - fremad?\nDet får du svar på i en spændende video fra BBC, som du kan se hos Videnskab.dk her\nHer forklarer den karismatiske professor i fysik fra University of Manchester, Brian Cox, hvordan man kan bruge et sandslot til at forstå fysikkens love bag tidens gang.\nFor at forstå, hvorfor tiden kun bevæger sig i én retning, bruger fysikerne et begreb, som de kalder ’entropi’. Entropi er et mål for, hvor meget uorden eller tilfældighed, der er i et system: Høj entropi er et udtryk for stor uorden, mens lav entropi er et udtryk for stor orden.\nSom du kan se i videoen, har en stor bunke sand f.eks. høj entropi, fordi man kan arrangere sandkornene i bunken på milliarder af måder, uden at bunken ændrer form.\nLæs også hos Videnskab.dk: Derfor føles hjemturen altid kortere\nEller forklaret på en mere humoristisk måde: 'You can't unscramble eggs'\nMen hvis man derimod bygger et sandslot, skaber man pludselig orden. Selv om sandslottet består af nogenlunde samme antal sandkorn som bunken, kan man pludselig ikke røre ved det uden at ødelægge det og dermed fjerne den fine orden. Derfor har sandslottet lav entropi.\nForestil dig så, at du efterlod sandslottet. Hvad tror du, der ville ske med dets form?\nLæs også hos Videnskab.dk: Derfor går tiden langsommere, når du er bange\nI princippet er der intet i fysikkens love, der siger, at vinden ikke ville kunne nedbryde dit sandslot og anbringe det i nøjagtig samme form et andet sted. Der er bare ekstremt lille sandsynlighed for det. Derimod er det langt mere sandsynligt, at sandslottet med tiden smuldrer og bliver til en uformelig sandbunke.\nDen kendsgerning kan bruges til at forstå, hvorfor entropien altid bliver større - der er ganske enkelt langt større sandsynlighed for det.\nAlting bevæger sig fra orden til uorden, og hændelser kan ikke spoles tilbage. Dette gælder også i universet. Da universet blev født under Big Bang for 13,7 mia. år siden, herskede der en stor grad af orden. Men universet bliver hele tiden mere og mere komplekst og uordentligt.\nDet betyder, at der er forskel på fortiden og fremtiden, og derfor får tidens gang én retning.\nSe også: Hvorfor får man gåsehud af bestemte lyde?\nSe også: Pokkers: Penis falder af efter sex


Rolf om danskerne: Han kan tage trøjen - TV 2\nRolf om danskerne: Han kan tage trøjen\n25. jun. 2012, 09:51\nMatti Breschel og Chris Anker Sørensen Foto: Scanpix\nTeam Saxo Banks danske klatre-knøs Chris Anker Sørensen ser ud til at få friere hænder, end han er vant til at have i Tour de France, fordi holdet stiller op uden den karantæneramte kaptajn Alberto Contador.\n"Jeg håber, at Chris Anker, med det frie spil han formentlig får, med lidt held og dygtighed kan være med i kampen om den prikkede bjergtrøje. Men han skal lige løfte sig et niveau mere. Det kræver, at han kommer ud på nogle lange, hårde togter på bjergetaperne fra starten. Men han kan gå efter den trøje," vurderer TV 2 Sportens cykelekspert Rolf Sørensen.\n"Der er en reel mulighed for, at han kan tage bjergtrøjen. Hvis han går efter det, så tror jeg, at han kommer i top tre-fem stykker i bjergkonkurrencen, men det er spørgsmålet, om der er et par stykker, der er for skarpe for ham. Hans situation er jo den, at der er nogle af de ryttere, der kører efter bjergtrøjen, der er lidt skarpere og hurtige, når de kommer frem til toppen af et bjerg."\n"Men han bliver formentlig meget synlig, og han skal tage initiativet og prøve selv. Nogle gange skal det være lidt hovedkulds, fordi han har svært ved at sidde med de to bedste, når de kører opad til slut."\nSynlighed frem for alt for Chris Anker\nVigtigst for den danske bjergged, der ifølge Rolf Sørensen må ses som outsider til at tage den samlede sejr i bjerg-konkurrencen, er det at vise det danske og Team Saxo Banks flag mest muligt frem i løbet af de tre uger på en franske landeveje.\n"Jeg håber, at han i år kan bruge sin kræfter rigtigt. Sidste år brugte han mange kræfter på at passe på Contador i vind og på flad vej, og det er for hårdt for ham. Da manglede han de kræfter, da det gik op af. "\n"I klassementet kan det godt være, at han kan blive nummer 15-17 stykker sammenlagt, men det lægger man ikke rigtig mærke til, så han må hellere tage nogle chancer, synes jeg. Køre efter en etapesejr og køre efter den prikkede trøje. Sidde derude en hel dag og så gå ned med støvlerne på, når det ikke bliver til noget. Men det er altså mere værd," vurderer Rolf Sørensen.\n"Den prikkede trøje er selvfølgelig utrolig prestigefyldt, men den kan også gøre, at man sætter sig i en situation, hvor man ikke kan køre efter en etapesejr, fordi han så skal bruge kræfterne på nogle andre tidspunkter."


Klimaudspil sætter gang i grøn omstilling og økonomi | CSR.dk\nKlimaudspil sætter gang i grøn omstilling og økonomi\nChefkonsulent Mette Skak-Nielsen\nRegeringens klimaudspil er et vigtigt bidrag til at nå Danmarks ambitiøse klimamål og samtidig skabe vækst og arbejdspladser, mener Lederne.\n- Vi deler regeringens vision om, at Danmark skal være et grønt foregangsland. Derfor bakker vi op om udspillet. Vi forventer, at det bliver nødvendigt at udvikle nye teknologier og løsninger for at kunne etablere energi-øer, udnytte grønne brændstoffer bedre, og optimere lagring af CO2. Det bør føre til tusindvis af nye grønne job og øget eksport af både grøn strøm og klimateknologi i en krisetid, hvor især de danske eksportvirksomheder er hårdt ramt, siger chefkonsulent hos Lederne, Mette Skak-Nielsen.\nLederne ser positivt på, at regeringen vil give både virksomheder og private økonomiske incitamenter til at investere i grøn varme. Det skal ske gennem både tilskud og afgiftslettelser.\n- Det er rigtig set af regeringen at kvittere med et kontant tilskud til de danskere, der vælger at skifte fra oliefyr til varmepumpe eller fjernvarme. Varmepumper er en klimavenlig men el-krævende teknologi. Derfor giver det mening, at regeringen også vil lette på elvarme-afgiften. Det vil både gavne klimaet og sætte gang i hjulene hos håndværkere og leverandører, siger Mette Skak-Nielsen.\nLederne støtter også ideen om, at så meget overskudsvarme som muligt fra virksomhederne skal udnyttes.\n- Derfor er vi glade for, at regeringen vil fremme udnyttelse af overskudsvarme, så overskudsvarme fra fx datacentre og supermarkedskæder ikke bare bruges til at fyre for fuglene, siger hun.\nTags: Ledernes Hovedorganisation, Grøn omstilling, Bæredygtig økonomi, Grøn økonomi, Klimaudspil


Køb Linkin Park Bandmerch online nu | EMP Linkin Park shop\nI alt 21 Varer\nBomber Jacket Linkin Park Bomberjakke\nOne More Light Linkin Park Hættetrøje\nLogo Linkin Park Cap\nMeteora Red Linkin Park Hættetrøje med lynlås\nArcher Linkin Park Hættetrøje\nkr 449.95 kr 379.95\nMeteora Red Linkin Park T-shirt\nAtomic Age Linkin Park Flag\nHybrid Theory Linkin Park CD Jewelcase\nMeteora Linkin Park CD Jewelcase\nRecharged Linkin Park CD Jewelcase\nLiving Things Linkin Park T-shirt\nLive in Texas Linkin Park CD Jewelcase\nMinutes to midnight Linkin Park CD Jewelcase\nLiving Things Linkin Park CD Jewelcase\nLinkin Park er en vigtig og førende del af nu-metalbevægelsen og havde sit klimaks allerede før århundredeskiftet. Med uforlignelig lyd blev crossover og rap-metal den største ungdomsbevægelse, som den alternative rockscene nogensinde havde set. Denne nyudviklede nu-metalmusik behandlede spørgsmål som frustration, fortvivlelse, frygt og marginalisering af teenagere, og det er netop det, der rørte de unge på det tidspunkt. Bands som Limp Bizkit, Papa Roach og Linkin Park overtog musikscenen inden for kort tid.\nLinkin Parks historie\nBandet blev grundlagt af tre unge Californianere i 1996, ligesom nu-metalbevægelsen begyndte at tage form. Inspireret af et Anthrax-show besluttede de at danne deres eget band og begyndte at arbejde under navnet "Xero". Efter komplikationer med at ændre deres navn til Hybrid Theory besluttede de endelig at kalde sig Linkin Park, et ordspil på Lincoln Park i Santa Monica. Med mange andre parker med samme navn i USA blev bandet ofte betragtet som lokale, hvilket gjorde det nemmere at booke koncerter i de tidlige år.\nHvad gør LP så specielle?\nBandet var i spidsen for nu-metalbevægelsen på grund af deres unikke lyd. De er virkelig et flagskib i deres genre med to rappere og råbe vokalister samt hip-hop indflydelse og elementer fra en talentfuld DJ. De formår at skifte stil over tid, og blæse deres publikum omkuld med atmosfæriske videoer og forvrængede guitarriffs.\nKombinationen af deres lyd og indhold solgte til platin og bandet vandt flere Grammys. Drengene gjorde springet fra ungdomsbevægelse til etableret rockband og var i stand til at fylde koncertsteder og trække publikum som hovednavn på flere store festivaler. Linkin Park var på lige fod med genrernes bedste og kan endda prale af samarbejde med Jay-Z og Rick Rubin.\nLinkin Park albums - et band, der fortsætter med at udvikle sig\nDette nu-metalband begyndte med albummet "Hybrid Theory" i 1998, med titlen fra deres tidligere navn. DJ Hahns samples sørgede for, at lytterne ikke kunne få sangene ud af hovedet flere dage efter at have lyttet til musikken. Subtile sangtekster og unikke stemmer blev tilføjet til musikken af Mike Shinoda og Chester Bennington, der skabte en uforlignelig atmosfære.\n"Hybrid Theory" landede bandet en 5. plads på Billboard Charts og de vandt endda en Grammy med sangen "Crawling". Efter at være blevet tildelt Best Hard Rock Performance, havde bandet tilstrækkelig bekræftelse på, at de var på vej i den rigtige retning. Sange som "One Step Closer", "Points of Authority" og "Papercut" er stadig bangers selv i dag!\nDrevet af den positive modtagelse, udgav de tre år senere, i 2002, albummet "Meteora", som blev et af de mest succesrige album i alternativ rockhistorie. Det omfatter legendariske sange, som "Somewhere I Belong" og "Numb". Herefter tog bandet en ny retning og fyldte koncertsale med en lidt poppet, dog stadig tung, lyd, der kan høres på albummet "Minutes to Midnight" (2005) og "A Thousand Suns" (2008). Deres koncert "Road to Revolution: Live at Milton Keynes" er et klart eksempel på denne succes.\nBandet fortsatte ufortrødent og udviklede en mere elektronisk lyd med "Living Things" (2011-2013), og salgstallene fortsatte med at stige, før de fem gik tilbage til deres nu-metalrødder med deres næste album "The Hunting Party" i 2013. "One More Light" (2017) har endnu flere sange, der vandt fans med en alsidig lyd. Singlen "Heavy" viste netop, hvordan Linkin Park helt ændrede stil fra sang til sang. Og det er derfor, vi elsker dem! Hvert album har en anden og særlig lyd.\nChester Bennington ender sit liv\nDet syntes at gå godt for Linkin Park, men bag kulisserne, især for Chester, løb det af sporet. Han talte ofte om hans alvorlige depression, men hverken hans musik eller sit hjemmeliv kunne bekæmpe det indre pres. Den 20. juli 2017 tog Chester Bennington sit eget liv, og samme år gjorde hans medmusiker og tætte ven, Chris Cornell fra Soundgarden, det samme. Chesters død har givet utallige fans mulighed for at få hjælp, mens de går igennem vanskelige perioder i livet.\nEMP Linkin Park webshop\nSelvom Chester Bennington ikke længere er hos os, vil hans musikalske legende fortsætte for evigt, med milepæle som "Hybrid Theory" og "Meteora", der har formet os alle på vigtige måder. Så det er ikke underligt, at du kan finde disse album og mange flere hos EMP.\nKom i humør til nu-metal med vores utallige Linkin Park t-shirts, trøjer og meget mere. Kom et skridt nærmere!\nVil du have mere? Tjek Bring Me The Horizon, Avenged Sevenfold eller koRn.


Spisesteder | Boruperhverv\nAnne på Sporet er en stemningsfyldt udendørs streetfood cafe, som ligger centralt på Borup Station.\nFamilie og børnevenlig restaurant på Hovedgaden i Borup.\nVælg fra vores store menu med italienske retter eller fra vores store udvalg af pizzaer\nBIBIANA er et madhus, som repræsenterer et sundere alternativ til din fastfood. Vi tilsigter, at skabe et måltid der giver værdi for dig og din familie.\nBedste´s Pandekage hus har åben fra påske torsdag til søndag\n12:00 - 17:30 og i skolernes ferier hver dag 12:00 - 17:30\nVelkommen til Flamingo Pizza\nFlamingo Pizza, er et familie pizzaria med rødder helt tilbage til 2001. Vi har altid friske vare og frisklavet hjemmelavet pizzadej, klar til din bestilling.\nVores kebab er med vores helt egen opskrift og vi giver altid en venlig service.\nSpis godt og billigt hos os, eller tag det med hjem!\nHyggeligt værtshus midt på Hovedgaden.\nSamlingssted for gode venner.


Landsbyudvalget har på baggrund af de indsendte ansøgninger fremsendt forslag til fordeling af midler til projekter i landsbyerne til Kultur- og Fritidsudvalgets behandling. Kultur- og Fritidsudvalget godkendte Landsbyudvalgets indstilling om fordeling af 789.381 kr. samt at der iværksættes en ansøgningsrunde to med restbeløbet på 210.619 kr.\nSe Kultur- og Fritidsudvalgets behandling af sagen samt oversigt over bevilligede midler på Kultur- og Fritidsudvalgets dagsorden til mødet den 6. maj 2020, pkt. 53. Der kan forventes svar på ansøgningerne medio maj måned.\nSå er der nyt om mulighederne for at søge støtte fra energistyrelsens bredbåndspulje - læs mere om bredbåndspuljen.\nHar I spørgsmål til bredbåndspuljen er I velkommen til at kontakte Jacob Helenius på mail jask@vesthimmerland.dk.\nKør med plustur i Vesthimmerland\nLæs mere om plustur i Vesthimmerland


SOMMERLIG UGE | SpotOn Media\nDMI lover sommerlig uge med høje temperaturer –\nVi står overfor en dejlig, sommerlig uge, hvor det bliver decideret lummert tirsdag og onsdag. Det fortæller vagthavende meteorolog ved Danmarks Meteorologiske Institut (DMI) Erik Hansen.\n– I dag får vi nogen eller en del sol. I eftermiddag kan der komme en enkelt byge i Nordvestjylland, men ellers bliver det fint og tørt, siger han tidligt mandag morgen.\nTemperaturerne mandag kommer til at ligge på mellem 20 og 23 grader. Tirsdag stiger temperaturerne til 20-25 grader og i de sydøstlige egne op til 27 grader. Ifølge DMI er definitionen på en meteorologisk sommerdag, at temperaturen et eller andet sted i landet kommer over 25 grader.\n– Onsdag ser også rigtig fin og faktisk lidt lummervarm ud. Temperaturerne vil ligge på 20-25 grader, men i syd og øst kan temperaturen nå op på 28 grader. Igen får vi nogen eller en del sol, men i løbet af eftermiddagen kan der komme nogle skyer ind over det jyske, siger Erik Hansen.\n– Måske kan der også komme noget regn og torden i Vestjylland, tilføjer han.\nEn koldfront breder sig østover i løbet af onsdag aften og natten til torsdag, hvorfor torsdag kan starte lidt skyet i de østlige egne.\n– Men ellers bliver det pænt i løbet af dagen og med mere tålelige temperaturer på mellem 20 og 23 grader. Igen kommer der nogen eller en del sol, siger meteorologen.\nFredag spår DMI tørvej og temperaturer på omkring 20 grader og uden ret meget vind. Fredag er samtidig årets længste dag, der også kaldes sommersolhverv.


ma 27-11-17 09:00-16:00\nti 28-11-17 09:00-16:00\nInklusiv kursusmateriale - herunder bogen "Psykisk førstehjælp" samt certifikat fra Psykiatrifonden. Plus den nye bog til pårørende "Tæt på krise og sygdom". Fuld forplejning: Frokost, frugt, kage, drikkevarer. Kurset afvikles over to dage i tidsrummet 9.00 - 16.00 Pris: 3650 kr. plus moms. Overnatning er ikke inklusiv.


Det er ikke en undervisningsteori | Information\nDet er ikke en undervisningsteori\nHoward Gardners succesridt i den pædagogiske verden er kommet bag på ham. Hans mener ikke, hans teori handler om undervisning\nFor nylig erfarede den amerikanske psykolog Howard Gardner, at mere end 2.500 forskere og undervisere havde været forsamlet i Kina. Her havde de med udgangspunkt i knapt 200 forskellige skriftlige bidrag diskuteret Gardners teori. Selv var han ikke inviteret til at argumentere for sin teori om, at mennesket ikke bare har en logisk/matematisk og en sproglig intelligens, men måske hele ni forskellige intelligenser. Med andre ord: Howard Gardner har som videnskabsmand opnået den sjældne kaliber, at andre videnskabsmænd diskuterer hans tankegods  uden at hovedpersonen selv behøver at bidrage.\nI dag bliver teorien om de mange intelligenser brugt i mere end 20 lande, men Howard Gardner har intet overblik over, hvem der egentlig bruger hans teori til hvad. Den er fortolket i utallige bøger og retninger, og danske tilhængere har givet den sin egen hjemmeside.\nInformation har vist, at teorien er gået sin sejrsgang fra kommunen til kommune og fra skole til skole i Danmark. Det var Howard Gardner ikke klar over, selv om han godt vidste, at de Nordeuropæiske lande har blåstemplet hans arbejde.\n»Måske er danskere  som andre skandinaver  interesseret i nye ideer inden for psykologi og undervisning. Danskerne er åbne over for progressive ideer, og de anerkender menneskets individualitet. Men det er rene spekulationer. Jeg ved ikke, om det er derfor de bruger teorien,« forklarer Howard Gardner.\nIkke en undervisningsteori\nKernen i hans arbejde er, at intelligensen er lokaliseret forskellige steder i hjernen. Gardners pointe er, at alle disse centre i hjernen kan udvikles; både det musiske, det sproglige, det rumlige, det personlige og så videre. Teorien er positiv. Den gør op med forestillingen om, at intelligens primært er arvelig. Intelligens kan derimod udvikles, mener Gardner. Og han har flere gange påpeget, at kulturer er med til at fremme og undertrykke forskellige former for intelligens.\nDisse erkendelser gjorde han i en periode på fem-seks år, hvor han som psykolog arbejdede med almindelige og talentfulde børn, samtidig med, at han arbejdede med voksne med hjerneskadede.\n»Påstanden om at mennesket kun havde én intelligens kunne\nikke forklare de mange forskellige mønstre af intellektuelle styrker og svagheder, som jeg iagttog hver uge,« forklarer Howard Gardner.\nDet siger sig selv, at der er meget langt fra dette arbejde til klasseværelset i Odense, Gentofte eller Billund, hvor skolefolk, lokalpolitikere og forvaltere har ophøjet Gardners teori til et element i skolepolitikken. Og uden at Howard Gardner bliver direkte uhøflig lader han skinne igennem, at han ikke vil tages til indtægt for, hvorfor hans arbejde bliver brugt, eller hvordan det bliver brugt. Det er ham tværtimod magtpåliggende at understrege, at han faktisk aldrig har skrevet en teori om læring. Han har derimod skrevet en teori om, hvordan hjernen er organiseret, og hvordan den kan udvikles.\n»Andre har trukket på min teori til mange praktiske undervisnings-eksperimenter, nogle af dem bifalder jeg meget. Men denne praksis udspringer ikke direkte fra teorien,« forklarer Howard Gardner.\nLærere skal være åbne\nTrods den store anerkendelse, eller som en oplagt reaktion på den, har en række skeptikere gennem Information kritiseret måden, Howard Gardners teori bliver brugt på. De har påpeget, at teorien kan blive en sovepude. Lærerne kan forfalde til at lokalisere, hvilke specielle talenter den enkelte elev har  og så udelukkende stimulere dem. På den måde løber undervisningen meget lettere, og forældre får indtrykket af, at netop deres barn er helt specielt. Men, siger skeptikerne, disse børn kan risikere at mangle helt basale færdigheder, som ikke er blevet udviklet, fordi lærerne aldrig har givet børnene et modspil.\nIgen melder Gardner hus forbi.\n»Teorien siger intet om, at man skal fokusere på enten styrker eller svagheder. Det er en overbygning lavet af undervisere. Jeg siger altid: Lad være med at fortælle mig, hvad du gør; fortæl mig i stedet hvorfor du gør det. Og sådan ville jeg også spørge en underviser: Hvorfor fokuserer du på styrkerne eller svaghederne. Hvad er fordele og ulemper ved et sådant fokus? siger Howard Gardner.\n En kritiker formulerer det således: Bare du finder det enkelte barns lille verdensmesterskab, så er alt godt.\n»Jeg er enig i, at en sådan brug ikke er tilstrækkelig. Men det kan være et nødvendigt første skridt. Hvis ikke vi kan gøre børn interesseret i læring, så bliver hele udfordringen uoverstigelig. Hvis man lokaliserer barnets stærke sider, kan det ofte hjælpe med at engagere barnet i en bredere indlæring.«\nHoward Gardner er modstander af, at danske kommuner ligefrem skriver hans arbejde ind i skolepolitikken, som grundlaget for hvordan skolen skal undervise børnene. Men selv om han forstår de lærere, der protesterer over, at blive pålagt et bestemt syn på undervisning, så mener han stadigvæk, at hans teori kan være en hjælp.\n»Lærere skal være åbne og lytte til personer, som har grunde til at anbefale en undervisning baseret på teorien om de mange intelligenser. Det kan måske hjælpe dem med at tackle et vanskeligt problem.«


Udgivet den 13.05.2019 af thai 4 you hillerød thai massage i roskilde\nHillerød i flere. Massage med mutti!, melelahkan. Og i sin thai massage klinik i Fiolgade i Helsingør, kan hun hjælpe dig med at lindre smerter, eller gener, fra blandt andet muskler som er ømme, smerter i hovedet, følelsen af at være stresset, skader fra idræt, problemer med kredsløb, manglende overskud af energi. Thaimassagen er udviklet til at helbrede de muskel- og rygproblemer som bønderne fik ved det hårde arbejde i rismarken. Argan olie,Argan sæbe, shampoo med argan olie, creme med argan, mask.\nThai 4 you hillerød thai massage i roskilde - Dansk\nKig ind til Nice, thai, massage på Ro's Torv og får dig en lækker massage, hos Nice. Read more: Helsingør: Wat Pho, thai i Fiolgade. Vi tilbyder også oliemassage, som er meget behageligt og giver vores massører bedre mulighed for en mere dybdegående behandling af ømme muskler og sener. Hillerød 1 kasse tip top i, hillerød., Super god Service og dejlig betjening, kommer helt sikkert igen. Så er det tid til velfortjent velvære.\nThai 4 you hillerød thai massage i roskilde - Porno\nNøgne kroppe hvo intet vover intet vinder 359\nSwingerclub philipsburg geile leggings Græsted : 53336749, se de øvrige sider for mere information. Så bliver vores Far forkælet 3, jeg glæder mig;- knokler. Og ja, her er hvad du tilbydes: Traditionel thai massage, thai olie thai massage og Hoved, skuldre, og nakke massage. Thai, massage tilbyder vi traditionel thaimassage, den traditionelle thaimassage, er brugt af buddhistiske munke gennem årtusinder. Jump to, press alt / to open this menu. Super godt service, see More, posts about Bangkok Terapi og, thai. Du kan bestille tid her: Tlf Åbningstider: Klikken har åbent alle dage fra.\nThai 4 you hillerød thai massage i roskilde 762\nMassage middelfart intim massage bornholm 886\nthai 4 you hillerød thai massage i roskilde siger:\n13.05.2019 kl 19:30\nFørst var det Meena, som stod. Nancy og Meena har indført et. Og ja, her er hvad du.\nthai 4 you hillerød thai massage i roskilde på Thai 4 you hillerød thai massage i roskilde