EUs strategi for internasjonalt samarbeid innen vitenskap og teknologi | europalov\nMeddelelse fra Kommisjonen til Europaparlamentet og Rådet: Et strategisk europeisk rammeverk for internasjonalt vitenskapelig og teknologisk samarbeid\nRådskonklusjoner vedtatt 2.12.2008\nI denne meddelelse foreslås en strategisk ramme for Europas internationale samarbejde om videnskab og teknologi. Der gøres også rede for de særlige aspekter ved dette samarbejde på det informations- og kommunikationsteknologiske område.\nVed at styrke sin forskningsindsats og femme brugen af ny teknologi kan Europa finde mere effektive svar på nutidens samfundsmæssige udfordringer med færre omkostninger. Det europæiske forskningsrum bør uddybes ved øget integration og grænseoverskridende samordning af forskningsinvesteringerne og -aktiviteterne, da det vil styrke Europas konkurrenceevne og evne til at tiltrække investeringer i forskning og innovation. Gøres der en indsats for at fremme europæisk informations- og kommunikationsteknologi på globalt plan som en vigtig drivkraft for socioøkonomisk vækst, vil det også bidrage til målene for vækst og beskæftigelse . Denne udbygning af det europæiske forskningsrum i dybden bør gå hånd i hånd med en udbygning i bredden gennem øget samarbejde med internationale partnere. Det centrale strategiske mål for internationalt samarbejde om videnskab og teknologi og universel adgang til informations- og kommunikationsteknologi.\nGlobaliseringen tager stadig større fart, og det påvirker den måde, vi producerer, deler og bruger viden på. De store globale udfordringer fra klimaændringer, fattigdom, smitsomme sygdomme, trusler mod energi-, fødevare- og vandforsyningen og mod borgernes sikkerhed, netsikkerhed og den digitale kløft gør det klart, at et effektivt globalt samarbejde om videnskab og teknologi er nødvendigt for at fremme en bæredygtig udvikling.\nDet syvende rammeprogram (RP7) afspejler dette behov ved at lukke op for tredjelandes deltagelse og ved at indføre en række nye instrumenter til fremme af internationalt samarbejde. RP7 repræsenterer dog kun en lille del af forskningen i Europa, for de fleste investeringer foretages af medlemsstaterne. Kun ved et styrket partnerskab mellem medlemsstaterne og Det Europæiske Fællesskab (EF) kan Europas internationale samarbejde om videnskab og teknologi bidrage effektivt til stabilitet, sikkerhed og velstand i verden . Der kræves også bedre samarbejde for at fremme Europas politiske mål og udbredelsen af europæisk teknologi på globalt plan. I denne meddelelse opstilles der en europæisk ramme for internationalt samarbejde om videnskab og teknologi til støtte for strategien, baseret på et nyt langsigtet partnerskab mellem medlemsstaterne og EF. Den indeholder også forslag om, hvordan samarbejdsinstrumenterne med strategiske partnere kan forbedres. Hovedmålet er at bidrage til bæredygtig udvikling på globalt plan og fremme videnskabelig og teknologisk topkvalitet i Europa, hvad der i stigende grad er en forudsætning for den økonomiske konkurrenceevne, nu hvor EU's virksomheder møder voksende konkurrence fra vækstøkonomierne.\nDen europæiske ramme, der foreslås her, består af en række centrale principper, der ligger til grund for strategien, og af retningslinjer for handling. De foranstaltninger, der vil blive iværksat inden for rammen, vil være til nytte for Europas offentlige og private aktører i deres forbindelser med partnere og konkurrenter andre steder i verden. Den foreslåede ramme vil bidrage til den frie bevægelighed for viden - "EU's femte frihed" – og til Europas videnskabelige og teknologiske profil på verdensplan samt til udbredelsen af europæisk knowhow på det informations- og kommunikationsteknologiske område. Den vil sætte det europæiske forskningsrum på verdenskortet som et område, hvor andre er velkomne, og øge Europas konkurrenceevne i den globale økonomi.\nInden for denne ramme vil der blive gjort en indsats for at:\n• styrke samordningen af medlemsstaternes og EF's indsats for at styrke det strategiske samarbejde om videnskab og teknologi og dialogen om informationssamfundet med partnere i hele verden\n• skabe yderligere synergieffekter mellem de offentlige myndigheder, erhvervslivet og civilsamfundet, så EU's indsats på disse områder får større slagkraft\n• lette adgangen til viden, ressourcer og markeder på verdensplan\n• påvirke den globale videnskabs- og teknologidagsorden positivt ved at samle en kritisk masse af ressourcer og ved at fremhæve de demokratiske værdier i det globale informationssamfund, navnlig ytringsfriheden og retten til informationsadgang \n• forbedre rammebetingelserne for international forskning og fremme den europæiske konvergensmodel til effektivisering af informationssamfundspolitikken\n• gøre det lettere for Europas forskere og universiteter at arbejde sammen med de bedste forskere og udnytte den bedste forskningsinfrastruktur i verden\n• styrke den europæiske industris stilling globalt inden for elektronisk kommunikation og andre avancerede teknologier.\nMed denne meddelelse følger Kommissionen op på Rådets konklusioner fra februar 2008. Den er det ene af Kommissionens fem initiativer efter den offentlige debat om fremtiden for det europæiske forskningsrum  og globaliseringen af informationssamfundet . Den følger også op på konklusionerne af verdenstopmødet i 2005 om informationssamfundet (WSIS)  .\n EU tegner sig for over 15 % af verdenshandelen med varer og tjenester på det informations- og kommunikationsteknologiske område. Disse varer tegner sig også for en betydelig andel af den samlede handel mellem EU og dets økonomiske partnere. De dækker således 10,2 % af den samlede vareeksport til tredjelande og 14,4 % af den samlede import herfra.\n Nye perspektiver på det europæiske forskningsrum (KOM(2007)161 af 4.4.2007).\n I sin meddelelse af 27.4.2006 - "Mod et globalt partnerskab i informationssamfundet" – opfordrede Kommissionen erhvervslivet til at opstille adfærdskodekser for at forhindre misbrug af informations- og kommunikationsteknologi som middel til at indskrænke ytringsfriheden. Denne opfordring er endnu ikke blevet fulgt.\n SEK(2008) 430 af 2.4.2008.\n Der blev afholdt en offentlig høring om EU's strategi for internationalt samarbejde om informations- og kommunikationsteknologi mellem den 18. juni og den 1. oktober 2007.\n I sin beslutning om informationssamfundet (2004/2204) opfordrer Parlamentet "EU og dets medlemsstater til at betragte WSIS som en drivkraft for samarbejde inden for de traditionelle geografisk eller historisk betingede rammer (…) såvel som for nye former for samarbejde med udviklingslande". I sin beslutning om Internet Governance Forum (B6-/2008) opfordrer Parlamentet "de relevante EUinstitutioner til at tage hensyn til Tunis-dagsordenen i deres lovgivningsarbejde".


Blogindlæg: Fylder din kærestesorg for meget i dit liv? Kan du ikke rigtig komme videre i dit liv? Så - GoMentor\nFylder din kærestesorg for meget i dit liv? Kan du ikke rigtig komme videre i dit liv? Så\nSkrevet d. 5-11-2019 16:47:26 af Mo Elisabeth Hansen - Psykoterapeut, Parterapeut, Terapeut, Mentor, Stressterapeut, Familieterapeut/-rådgiver, Coach, Psykoanalytiker\nHvordan foregår en behandling for kærestesorg hos mig?\nBehandling af kærestesorg kan handle om, bare at finde et sted hvor det er ok, at kærestesorgen fylder. Sammen kan vi gå ind i kærestesorgens følelser i stedet for at gå uden om dem.\nKærestesorgen kan nemlig nogle gange være for overvældende til, at man tør lade den fylde og mærke den, når man er alene.\nFordi kærlighed har forbindelse til alle de dybe, menneskelige følelser som angsten for at miste, frygten for aldrig finde kærligheden igen, vreden over, at bruddet er sket og sorgen over de knuste drømme, kan den være skræmmende og gøre en sårbar.\nJeg tilbyder et rum, hvor der er plads til at mærke kærestesorgen, hvor vi sammen reflekterer over alle de elementer, din kærestesorg indeholder, hvor vi sammen i fred og ro kan bearbejde alle de sorgfyldte følelser.\nMan kan sige, at du i et forløb hos mig kommer til at lære din kærestesorg at kende, på en måde hvor du også bliver bedre til at håndtere den.\nI vores samfund gælder det om at virke stærk og succesfuld, og derfor kan det godt føles lidt taberagtigt at indrømme, at man befinder sig i en slags kærlighedsfiasko. Du har måske prøvet at skjule dine følelser indtil nu og er gået videre med oprejst pande. Men på denne måde du forråder dig selv og ofte fører denne strategi bare til, at du føler dig fuldstændig ensom og ikke oplever at nogen forstår dig. Måske har du brug for hjælp med at indrømme og se i øjnene, at du sørger, at du har det skidt, at du føler dig skrøbelig. Hos mig er det helt ok at græde igennem, at hulke, rase og forbande. Det er faktisk normalt, at have hævntanker og rasende fantasier om alle de måder, du vil gøre din eks ondt på, og da jeg ved af erfaring, at der er langt fra tanke til handling, vil der være stor sandsynlighed for, at hvis du åbner op og står ved at du føler jalousi, had og hævngerrighed, vil disse følelser opløses – i stedet for at forgifte dig. Når du er færdig med dit forløb hos mig, vil kærestesorgen fylde mindre i din hverdag og dit funktionsniveau vil være væsentligt bedre. Du vil stadig kunne mærke savnet, men på en mere afbalanceret måde, hvor du også har plads til at rumme de gode ting i dit liv.\nKærestesorg er ikke kun for teenagere.\nVoksne i alle aldre kan blive ramt, når kærligheden brister.\nFølelserne kan være stærke og næsten ubærlige og man kan ikke handle sig ud af dem.\nI Wikipedia står der at: kærestesorger er en emotionel tilstand, som historisk set er blevet betragtet som en psykisk sygdom, som fremkommer af de intense forandringer af følelser, der forekommer ved forelskelse. I gamle dage så man besættelse som det første symptom på kærestesorger.\nNår man har kærestesorg, føler man ofte mange triste følelser samtidig, såsom opgivelse, savn, meningsløshed, angst, ensomhed og vrede.\nKærestesorg kan være en kompliceret proces, med både fysiologiske, følelsesmæssige, sociale og tankemæssige udtryk og reaktioner. Tidligere mente man, at sorg forløb kronologisk i fastlagte faser, at sorgprocessen var nogenlunde ens for alle. I dag ved vi, at sorg opleves mere forskellig fra person til person både i intensitet og kompleksitet, men også alt efter hvordan relationen var til den, man har mistet, hvilke erfaringer man har gjort sig i forhold til det at miste tidligere, hvordan ens aktuelle livssituation ser ud etc. Dog kan man stadig se, at de basale reaktioner i en sorgproces er nogenlunde ens på tværs af tab og omstændigheder.\nDe forskellige sorgfaser Mennesker sørger over brud på hver deres måde, men alligevel kan man tale om sorgfaser. Disse faser gennemleves ikke fra A til B men mere som en proces, hvor man går ind og ud af de forskellige faser. Det er også derfor, at man ikke kan sørge på en rigtig eller forkert måde, men vender tilbage til de faser i sorgen, der fylder på forskellige tidspunkter i sorgen.\nDenne fase er ofte den første fase i kærestesorgen og er tydeligst, hvis bruddet var uforudsigeligt. Chokfasen kendetegnes ved at personen med kærestesorg ikke kan tænke klart eller opføre sig som normalt. I chokfasen har personen ikke fattet eller accepteret situationen, mange beskriver fasen som en følelse af uvirkelighed. Symptomerne i chokfasen kan være angst, aggressivitet, rastløshed eller manglende empati.\nI reaktionsfasen vil man langsomt begynde at erkende og reagere på kærestesorgen. Betydningen af bruddet begynder at nedfælde sig og derfor vil der oftest her også komme mange følelser i spil. Tristhed, angst, overvældethed og kropslige symptomer er nogle af de reaktioner, mange oplever i denne fase. Selvom fasen hedder ´reaktionsfasen`, er der mange der oplever at blive handlingslammede i denne fase, både fordi kærestesorgen er så overvældende, - i denne fase er netværket virkelig vigtigt, da mange har behov for at tale om bruddet igen og igen - , men også fordi erkendelsen af bruddet kan give en følelse af, at man aldrig kommer videre, at man aldrig vil kunne se fremad igen. I denne fase kan folk omkring personen med kærestesorg, måske godt få lyst til at ruske lidt i personen, da personens adfærd kan opfattes som selvsvingsagtig eller at personen er gået i stå i kærestesorgen, men som pårørende er det bedste du kan gøre at finde accept, omsorg og lytteevne frem.\nI denne fase fortæller mange, at de kan mærke en begyndende glæde og interesse i omverdenen igen. Nogle genoptager gamle interesser og aktiviteter. Der begynder at være små pauser i sorgen, tankemylderet og håbløsheden...\nI nyorienteringsfasen har personen med kærestesorg i stor grad affundet sig med bruddet og begynder at kigge fremad igen. Alt efter hvilke nye belastninger eller hændelser, der vil ske i personen med kærestesorgers liv, kan kærestesorgen vækkes igen eller blive liggende i ´bagagen`. Nyorienteringsfasen beskrives som den sidste fase i sorgreaktionen. Hvornår skal man opsøge terapi for kærestesorg? Kærestesorg tager tid, masser af tid. Kærestesorg varer typisk mellem 6-12 måneder. Selvom følelserne påvirker dig i voldsom grad, kan de hverken kvæles, glemmes eller ændres med viljens magt. Kærestesorg er en udvikling, der skal gennemleves. Uanset om du fokuserer på at genvinde din tabte kærlighed eller prøver at komme videre, så er det bedste du kan gøre, bare at være nøjagtigt der, hvor du er.\nDu må prøve at tillade dig selv at føle alle sine følelser: sorg, angst, vrede, jalousi, misundelse, hævn – det hele. Men nogle gange er det for overvældende, opslidende eller ubærligt at gå med disse følelser alene, og nogle gange rummer ens eget netværk ikke at lytte til dig, selvom du virkelig har brug for det. Andre gange rummer man ikke selv at åbne sig op for sine nærmeste, da de modsatrettede eller grimme følelser man har, kan være for svære at være ærlige omkring overfor dem man er tættest med. Det er her, det kan være en idé at opsøge en professionel, der kan rumme alle dine følelser, der kan give dig den forløsning, det er, at få lov til at mærke sorgen helt dybt nede og dele den med en, der lytter med erfaring og omsorg.\nLæs mere om: Køn og seksualitet Par og familie Selvskade Sorg og tab Krise Stress Personlig udvikling Familieliv Mistet partner Psykosomatiske lidelser HSP, særligt sensitive personer Lavt selvværd Lav selvtillid Dating Eksistentielle problemstillinger Tilknytningsproblemer Selvfølelse Følelsesmæssig intelligens Selvdestruktiv adfærd Psykisk sårbarhed


Tips til at hakke løg / Guyunusa.com\nTips til at hakke løg\nHakke løg er en grundlæggende og væsentlige køkken opgave, som forlader mange mennesker teary-eyed eller frustreret. Da løg er udgangspunkt for mange supper, gryderetter og saucer, er lære at hugge dem effektivt gavnligt. Et par enkle tricks vil gøre en verden til forskel, når hakke løg.\nSkalotteløg har en mere mild smag end løg.\nLøg indeholder stoffer, der forårsager mange mennesker til at græde, når skære dem. Et enzym, der reagerer med det naturlige vand i vores øjne til at forårsage en brændende fornemmelse. Disse enzymer er bremset hvis løg er koldt, så 10 minutter før du planlægger at hugge det op, placere løg i fryser eller køleskab. Det er også nyttigt at skære i roden end sidst.\nSkær løget i halve, bredde-wise (ikke gennem roden) og skræl huden væk fra kødet. Det er vigtigt at fjerne ikke blot de papery yderste lag, men også lag under, fordi det kan være lidt tørt.\nEn sløv kniv er farligere end en skarp kniv.\nMed det afskårne side af løg på skærebrættet, oprette skiver (eller brædder) næsten til roden med en meget skarp kokkens kniv. Sørg for at guffe under fingrene på den hånd, der holder løg så de ikke vil få hakker hvis kniven smutter.\nHakkede frosne løg er fantastisk til brug i supper.\nEfter du har foretaget plankerne, holde din hånd på toppen af løg, skubbe lidt på det med håndfladen. Gøre en eller to horisontale nedskæringer i løg, mod roden. Endelig, Placer kniv spidsen på Skærebrættet og forsigtigt hak løg, vuggende kniv frem og tilbage for at skabe ensartede stykker. Brug den samme teknik på anden halvdelen af løg.\nHvordan til at hakke fødevarer\nTips til dekoration stjerne kager\nTips til Cupcakes\nBue jagt Tips til Whitetail Deer\nTips til de bedste resultater med en BBQ ryger\nHvordan at justere Windage på en bue synet\nHytter eller hytter i Helen, Georgien\nHvordan man gør en Front Flip\nHoteller med spabade i Rio Grand Valley\nHvad er en praksis trup i fodbold?\nHvad der er nødvendigt For rejser til London?\nSådan skær limefrugter i figurer\nForruden trafik love i Minnesota


Shrek-filmene er originale, intertekstuelle fortællinger, som benytter referencer til historier, vi kender i forvejen til at fortælle et helt nyt eventyr med. Derfor er de sjove for både børn og voksne.\nSnart har vi igen mulighed for at hygge os i et unikt eventyrland, når trolden Shrek i denne uge vender tilbage til biograferne i sin fjerde film.\nVi elsker det grønne væsen og dens venner, og det gør vi især, fordi de vender verden på hovedet og sætter den ind i en ny sammenhæng ved at spille på et væld af referencer til andre eventyr og popkultur.\nSammenhængen bliver skabt af intertekstualitet - en teoretisk betegnelse, som blev introduceret af litteraturforskeren Kristeva. Intertekstualitet er, når litteratur, film og medier generelt bruger referencer og citater til andre værker i deres fortælling.\nTo slags intertekstualitet\nFor at kunne analysere intertekstualitet som et funktionelt element i den filmiske fortælling, er det nødvendigt at skelne mellem forskellige typer - som man i forenklet form kan kalde\n(udførligt behandlet i bogen 'Genkendelsens Glæde - intertekstualitet på film').\nEkstern intertekstualitet er, når værker re-medieres som f.eks. en filmatisering - når bog bliver til film (Twilight-serien) eller film bliver til spil (Indiana Jones til Lego) eller spil bliver til film (Tomb Raider). Eller når et bestemt værk eller genre parodieres eller fortolkes som Scary Movie-filmenes parodi på gyserfilm.\nIntern intertekstualitet er, når citater fra andre film eller reference bliver en funktionel del af filmens fortælling, fordi det fortæller os noget om karakteren. Når intertekstualitet er et udbedt virkemiddel ikke bare i animationsfilm, men også Hollywood-blockbusters, så er det, fordi de film og fiktioner, som bliver refereret eller citeret, er velkendte. Men hvordan bruges interne referencer i fortællingen?\nReferencer gør pointen tydelig\nHovedpersonerne i Shrek-filmene er de to venner Æsel og trolden Shrek, som efterhånden har prøvet lidt af hvert. (Foto: DreamWorks)\nEt eksempel på hvad referencer typisk kan bruges til er fra action-adventurefilmen Avatar, hvor kaptajnen proklamerer, da Jake og co. første gang ser Pandoras flyvende bjerge: »Ladies and gentlemen - You're not in Kansas anymore, you're on Pandora«.\nHer refereres til eventyrklassikeren The Wizard of Oz, hvor Dorothy, da hun kommer til eventyrlandet kan konstatere, at hun ikke længere er hjemme i Kansas.\nPå den måde gøres det tydeligt for tilskueren, at her er der tale om to adskilte og, som det skal vise sig, helt uforenelige verdner.\nEkstern intertekstualitet: Shreks parodi\nParodien er grundlæggende en overskridelse og omvending af det, vi kender, ifølge litteraturteoretikeren Mikhail Bakhtin.\nOfte er det finkulturen, som står for skud, men i Shrek er det eventyret og eventyrfigurerne, som bliver parodieret. Velkendte eventyrfigurer får nye roller, og deres (ofte magiske) evner bliver sat på en ny prøve. Den frygtelige drage er en hun-drage, som tilmed forelsker sig i Æsel, og Prins Charming er mest optaget af sit velfriserede hår.\nAfstanden til de klassiske eventyr bliver markeret klart i begyndelsen af den første film, hvor der på typisk Disneyfilm-vis ses en eventyrbog, som åbnes, og der læses højt af en voice-over.\nVed sidste side, hvor prinsen og prinsessen skal forenes, konstaterer voice-over'en tørt: »Like that's ever going to happen«.\nSiden rives ud af bogen, og vi ser Shrek forlade sit udendørs wc. Så er stilen lagt - dette er ikke et eventyr, som vi kender det!\nFor eksempel er den smukke prinsesse en forhekset trold, den onde trold viser sig at være den ridder, som skal give kærlighedskysset, den gode fe er ond, den gamle konge var oprindeligt en frø, som blev kysset, og dronningen kan nikke skaller, som kan bryde borgmure ned.\nI Shrek 3 genfødes eventyrprinsesser som et team af actionkvinder, anført af Fiona og hendes moder, dronningen. Askepot har spidset glasskoen, så den bliver til en dræber-boomerang, Tornerose falder pludseligt i søvn og spænder derved ben for soldaterne og Snehvide foretager et fuglekvidrende frontalangreb sammen med skovens dyr på portvagterne.\nIntern intertekstualitet: Opgøret med det klassiske eventyr\nDet yngre publikum kan med lethed genkende Pinocchio, Kaptajn Klo, Den bestøvlede kat, Robin Hood, Rødhætte, Klokkeblomst, Askepot, Snehvide og Tornerose: Det unikke i Shrek-filmene er netop et opgør med, at eventyrfortællinger er separate universer, men her får de velkendte figurer nye roller, hvorimod de sande helte og heltinder er (næsten) helt deres egne: Shrek og Fiona.\nI Shrek er der flest referencer, som er implicitte. Til gengæld vælges eventyr-figurer og situationer, som netop de fleste kender til. Det gælder dog ikke referencerne til voksenfilm, som en stor del af det yngre publikum ikke vil kunne genkende.\nI Shrek 2 bliver Shrek, Æsel og den bestøvlede kat reddet af Pinocchio og de tre blinde mus med nedhejsning i snor som i actionfilmen Mission Impossible og med det velkendte filmtema på lydsiden. Men i Shrek 2 er operationen udført i en noget mere amatøragtig og low-tech udgave og står dermed i stærk kontrast til det superprofessionelle team i Mission Impossible.\nI Shrek 3 har Shrek mareridt om sin utilstrækkelighed som kommende far, og troldeungens kaskader af grønt gylp er en reference til horrorklassikeren The Excorcist.\nHvis man ikke kender til The Excorsist er det blot en parodisk version af babygylp. Men hvis man kender til The Excorsist, bliver det en mere præcis karakteristik af det dæmoniserede barn, fordi det i horrorfilmen er den djævlebesatte pige, som kaster grønt bræk op.\nPointen med disse referencer er at inkludere populærkulturelle referencer, både for at præcisere fortællingen og for at gøre eventyrverdenen nutidig.\nShrek er et selvbevidst eventyr\nResultatet er, at Shrek er et moderne animationseventyr, som forbinder en fortolkning af de klassiske eventyr og populærkulturelle filmreferencer. Hvor de intertekstuelle referencer måske umiddelbart ville splitte en fortælling ad, er det i Shrek-filmene tværtimod det, der samler den. Og det er, fordi referencerne har bred appel.\nShrek-filmene kræver primært et kendskab til populærkulturen og et elementært kendskab til eventyrfortællingen. På den måde bliver Shrek et selvbevidst eventyr, som inviterer til et sjovt og inkluderende fællesskab for både børn og voksne.\nOm Helle Kannik Haastrup\nHelle Kannik Haastrup er uddannet cand.mag. i Dansk og Film- og Medievidenskab fra Institut for Nordisk Filologi (Københavns Universitet). Hun fik ph.d.-grad ved Institut for Film- og Medievidenskab (Københavns Universitet) og forsker i filmæstetik og populærkultur, digitale medier og tværmedialitet, amerikanske independent film, europæisk film og filmkultur og celebritykultur på tværs af medier.\nHun har siden 2009 været lektor i medievidenskab ved Institut for Kultur og Identitet på Roskilde Universitet (RUC).\nIntertekstualitet (Den Store Danske)\nTrailer til Shrek 4, Shrek Forever After (YouTube)


Danmarks nok flittigste gallerister – appetize.dk\nHjemKulturAalborgDanmarks nok flittigste gallerister\nBETALT ARTIKEL I GALERIE WOLFSEN\n21. juni 2021 Aalborg, Kultur, Kunst, Reklame Kommentarer lukket til Danmarks nok flittigste gallerister\nDet er et galleri, der konstant graver i undergrunden efter endnu flere og nye talentfulde kunstnere og samtidig formår at holde fast i de mere erfarne.\nDu finder Galerie Wolfsen tre steder i Nordjylland, nemlig Aalborg, Skagen og som det nyeste skud på stammen i Blokhus\nGalerie Wolfsen har et godt øje for at finde de kunstneriske talenter, og det betyder, at galleriet har en hel del spændende kunst at byde på; for eksempel malerier, grafik, skulpturer og udstillingsplakater. Udstillingerne udskiftes jævnligt og der er derfor meget at opleve i galleriet på årsplan.\nGalleriet i Aalborg ligger i byens hjerte – tæt på gågaden – og er i to etager. Her findes over 600 m2 fyldt med kunst og der er noget for enhver kunstelsker.\nEn barndom fuld af kunst\nKent Wolfsen, der i over 30 år har været ejer af galleriet, er vokset op med kunst. Hans far Kurt Wolfsen stod bag det velkendte Galleri Inuit i Aalborg centrum. Kurt åbnede sit første galleri i Grønland helt tilbage i 1968, hvorfor lille Kent fik kunstverdenen ind under huden gennem hele barndommen.\nI 2013 fejrede Kent sit 25 års jubilæum som ejer og gallerist i Galerie Wolfsen.\nLivet som gallerist kan være hårdt. Man skal være på dupperne hele tiden og være der, hvor de nye kunsttalenter er. At kunne mærke om en kunstner kan blive en succes er et talent, man har – det kan ikke læres.\nKent sætter en ære i at give både kunstneren og kunstelskeren en god oplevelse. Derfor er hans gallerier også kendt for at være stedet, hvor du kan være heldig at møde kunstnerne face-to-face. Når der er ferniseringer, er kunstnerne ofte til stede, og der er mulighed for en snak over et glas vin.\nI gallerierne i både Aalborg, Skagen og Blokhus er der mulighed for at opleve kunst fra mange forskellige kunstnere, som blandt andre Hans Henrik Fischer, Hendrik Beikirch, den lokale Henrik Godsk, Kirsa Andreasen, Lars Calmar, Lasse Thorst, Mingo, Ole Ahlberg, Peter Skovgaard, Thomas Mau, Tommas Jørgensen, Volkano og mange flere.\nRasmus Ejaas Fisher og Kent Wolfsen\nFor nogle år siden, helt præcis i 2011, mødte Kent den lidt yngre Rasmus, som i dag er hans tro følgesvend og medejer af Galerie Wolfsen. Rasmus Ejaas Fisher er kurator og en gudsbenådet kunstformidler. Han har et kunstnerøje, som er helt fantastisk – og det er både, når der skal opdages ny kunst og kunstnere, og når der skal indrettes med kunst.\nRasmus opsætter og installerer altid udstillingerne i de tre gallerier i Aalborg, Skagen og Blokhus, men han tager også gerne ud til virksomheder og private for at hjælpe med at placere kunsten helt rigtigt. I gamle dage – for et par år siden – skulle kunst altid hænge lige og med en bestemt og korrekt afstand. I dag kigger man på kunstværkerne som en helhed og laver kunstinstallationer bestående af forskellige kunstnere og kunstarter samlet.\nGalleriet i Skagen\nEndnu en afdeling\nI sommeren 2020 åbnede Galerie Wolfsen en afdeling i Skagen. Oprindeligt skulle galleriet blot være der for nogle få måneder, men efter en forrygende sommer fyldt med kunstelskere, kunne galleriet ikke give slip på Skagen.\nPræcis som Galerie Wolfsens andre afdelinger i Aalborg og Blokhus, er galleriet i Skagen også spækket med kunst fra talentfulde kunstnere, og her er der mulighed for at opleve alt fra skulpturer\ntil malerier til udstillingsplakater – blandt andet de populære udstillingsplakater af Ole Ahlberg og Hans Henrik Fischer, som er lavet specielt til Galerie Wolfsen. Galerie Wolfsen i Skagen ligger i gågaden\npå hjørnet lige overfor Rådhusbageren.\nGalleriet i Blokhus | Foto: Torben Agersted\nOg endnu en afdeling\nI foråret 2021 fik Kent og Rasmus mulighed for at åbne et pop-up galleri på torvet i Blokhus. Her er Galerie Wolfsen indbygget som en del af det nyrenoverede Kalstrup Livsstilshus.\nPræcis som Galerie Wolfsens andre afdelinger i Aalborg og Skagen har galleriet i Blokhus sin helt egen atmosfære i ét stort, lyst lokale med masser af plads. I galleriet vises det bedste af det bedste og der er rig mulighed for at blive inspireret til det næste kunstkøb ligegyldigt om det skal være et maleri eller keramik.\nKunsten hos Galerie Wolfsen er mangeartet og repræsenterer flere bevægelser i samtiden. Overordnet kan kunsten placeres i spændet mellem hyper-samtidskunst og det mere klassiske; det meste ligger et stykke fra yderpunkterne.\nGalleriets kunst er af Kent og Rasmus selektivt udvalgt blandt danske og internationale talenter, etablerede stjerner og inviterede gæsteudstillere.\nAalborg: Tiendeladen 6, 9000 Aalborg\nSkagen: Sct. Laurentii Vej 80, 9990 Skagen\nBlokhus: Torvet 3, 9492 Blokhus\nTlf.: +45 98 13 75 66 | www.gw.dk\nI gallerierne i både Aalborg, Skagen og Blokhus er der mulighed for at opleve kunst fra blandt andre Hans Henrik Fischer, Hendrik Beikirch, den lokale Henrik Godsk, Kirsa Andreasen, Lars Calmar, Lasse Thorst, Mingo, Ole Ahlberg, Frank Hollywood, Peter Skovgaard, Morten Lassen, Thomas Mau, Tommas Jørgensen, Volkano og mange flere.


Bil & Motor: Fredericia-værksted er i særklasse til udbedring af karrosseriskader\nFredericia-værksted er i særklasse til udbedring af karrosseriskader\nSkorstensgaard er netop blevet certificeret Eurogarant-skadescenter. Som blot et af fire danske værksteder har de bestået med excellence..Det var en stolt driftsdirektør, Martin Skorstensgaard, der forleden kunne meddele sine ansatte på autoværkstedet Skorstensgaard i Fredericia, at man nu kan skilte med at være Eurogarant Skadescenter. Og endda med bemærkningen "bestået med excellence" som blot fire af de 25 Eurogarant-certificerede karosseriværksteder i Danmark.\n-\tDet er vi selvfølgelig vildt stolte over. Eurogarant-certificeringen er en omfangsrig europæisk kvalitetsstandard, som kræver kontinuerligt arbejde med kvalitet og sikkerhed. Derfor skal der arbejdes målrettet for at få lov til at beholde den. FDM kvalitetskontrollen, der auditerer Eurogarant værksteder, stiller dybdegående krav til kvaliteten, forklarer Martin Skorstensgaard.\nEurogarant-certificeringen er den eneste europæiske certificering der findes inden for reparation af karrosseriskader, der typisk opstår i forbindelse med færdselsuheld. Og baggrund for certificeringen er bogstaveligt talt dødalvorlig. For udføres reparationerne på en trafikskadet bil ikke ordentligt, så sender værkstederne i værste fald bilen og de mennesker der kører i den tilbage på vejen i en dødsfælde, siger Thomas Krebs, der er direktør for Eurogarant Danmark, som udbyder kvalitetscertificeringen.\n-\tEurogarant er en fælles, europæisk certificering, der sikrer, at værkstederne foretager reparationerne efter de anvisninger, som bilproducenterne har opstillet. Certificeringen er lavet for at øge bilisternes sikkerhed og tryghed, når de igen begiver sig ud i trafikken i en bil, der har haft en skade, forklarer Thomas Krebs.\nNår et Eurogarant-værksted har repareret en bil, er forbrugeren sikret de samme rettigheder som hvis reparationen er foretaget på et autoriseret mærkeværksted. Det har en tysk højesteretsdom slået fast i 2010.\n-\tOg derudover yder vi tre års garanti på selve skadesreparationen. Det ville vi ikke kunne, hvis ikke det hele var i orden, pointerer Martin Skorstensgaard.\nHan håber, at han med certificeringen i hus kan styrke det gode samarbejde han i forvejen har med en række af landets forsikringsselskaber.\n-\tMin umiddelbare tanke er i hvert fald, at det her kun kan være til gavn for forsikringskunderne, fordi fokus først og fremmest er på deres sikkerhed. En række crachtests der er lavet med forkert reparerede biler i Tyskland og England har vist, hvor markant sikkerheden i bilens kabine nedsættes, hvis ikke karrosseriskaderne oprettes og laves ordentligt. Derfor ville jeg personligt selv gå til et Eurogarant-værksted hvis jeg fik en skade på min egen bil, siger Martin Skorstensgaard.\ntags: England, højesteret, Danmark, euro, 2010, Tyskland, direktør, bilen, trafikken, forsikringsselskab, FDM, Fredericia, karosseri,


Øko-slik lige til døren | Anbefalinger | scandimom Øko-slik lige til døren – scandimom\n(Det indlæg er lavet i samarbejde med CChobby). Alba er for alvor kommet i en alder, hvor hun elsker\nMed alderen, og måske endnu mere efter jeg blev mor, er jeg begyndt i højere og højere grad at gå op i økologi. Faktisk især når det kommer til frugt og grøntsager, kød er jeg nemlig ikke den helt store forbruger af.\nTil gengæld, som de af jer der kender mig udmærket godt ved, så har jeg altså lidt af en sød tand. En tand Alba i aller højeste grad har arvet. Så spørg lige om vi klappede i vores små hænder, da Økovejen i sidste uge sendte os en hel kasse fyldt med lækre økologiske slik varianter.\nLakridser , chokolade, chips, karameller og endda slikkepinde, alt sammen øko-mærket. Indrømmet, en del af det er allerede fortæret. Men vi forsøger at gemme resten til weekenden.\nAlba er især vild med vingummierne, så helt ærlig bare smager af mere end de sædvanlige fra Netto.\nUdover slik og snacks, så finder du også alverdens andre økologiske varer hos Økovejen. Solcreme, drikkevarer, brød, frugt etc. etc. Sortimentet udvides løbende og der leveres varer 4 dage om ugen.\nTirsdags-tip herfra <3\n(Det indlæg er lavet i samarbejde med CChobby). Alba er for alvor kommet i en alder, hvor hun elsker at være kreativ. Vi giver dukkerne …


1 G e n e r a l f o r s a m l i n g s r e f e r a t År 2009 den 29. april kl. 19,00 afholdtes ordinær generalforsamling i EJERFORENINGEN FRUGTVANGEN i Kulturhuset salen, Flodvej 68. Punkt 1. Valg af dirigent Bestyrelsen foreslog advokat John Jantzen som dirigent, og John Jantzen blev valgt som dirigent. Dirigenten konstaterede, at generalforsamlingen var lovligt indvarslet og beslutningsdygtig. Punkt 2. Beretning fra bestyrelsen om foreningens virke i det forløbne år. Formanden Margrethe Maibøll aflagde beretning. Der henvises til skriftlig beretning, der er vedhæftet nærværende protokollat som bilag. Preben Skovbjerg, lejlighed 36, tilkendegav at der var tale om en flot og udførlig beretning, men han havde gerne set den udsendt før generalforsamlingen, da den nu forelå skriftligt. Preben Skovbjerg opfordrede bestyrelsen til at flytte en uindregistreret bil, der stod parkeret ved blok B. Camilla Schreiner-Frantzen, lejlighed 55, meddelte at bestyrelsen op til flere gange havde kontaktet politiet og anmodet om at den blev flyttet. Det ville være selvtægt selv at flytte bilen, idet den henstod på offentlig vej. Efter nogle få meningsudvekslinger fra salen tilkendegav Camilla Schreiner-Frantzen, at politiet på ny ville blive kontaktet, denne gang skriftligt. Preben Skovbjerg anførte at han, i sin egenskab af formand for bolignettet og i øvrigt mange andre foreninger til stadighed bliver kontaktet af forskellige udbydere med henblik på opsætning af mobilmaster. Det var hans opfattelse, at foreningen på et tidspunkt kunne blive tvunget til at afsætte plads til en mobilmast og det derfor måtte overvejes at indgå en aftale om opsætning af mobilmast, så langt fra bebyggelsen som muligt, medens vi selv har muligheden for at anvise en placering. Der udspandt sig herefter en længere dialog for og imod mobilmaster, samt mulighederne for at sige fra. Dirigenten tilkendegav, at spørgsmålet hørte hjemme under punktet eventuelt, men tillod efter omstændigheder afslutning af debatten vedrørende sendemaster. Vivi Meldgaard, lejlighed 254, anførte at hun havde problemer med ventilationen på badeværelset, idet den gav meget støj. Sven Kruse Andersen, meddelte at der havde været store problemer med ventilationsanlægget. Der havde været problemer med at fremskaffe reservedele, ligesom BJ VVS manden havde svigtet i processen. Det havde været nødvendigt at fremskaffe de oprindelige beregninger for dimensioneringen af anlæggene. En del problemer skyldes også manglende rengøring af udsugningen i lejlighederne samt ulovlig installerede emhætter. Sven Kruse Andersen præciserede, at beboerne under ingen omstændigheder måtte montere motorer direkte på udsugningen, idet sådanne installationer kunne være med til at sprede brand fra den ene lejlighed til den anden. Det er muligt at montere en emhætte med kulfilter, hvor luften fra emhætten ikke går direkte til ventilations anlægget. Jeanette Andersen, lejlighed 211, kunne ikke forstå, at der havde været en tvist om faldstammer, idet vedligeholdelse af faldstammerne er et fællesanliggende i henhold til vedtægterne. Sven Kruse\n2 Andersen anførte at den omhandlende tvist hun henviste til ikke vedrørte faldstammerne som sådan, men det forhold at et toilet var monteret ca. 8 cm fra faldstammen, hvilket havde givet vandskader. Der havde således været tale om en håndværksmæssig fejl, idet toilettet skulle monteres med en tæt overgang mellem toilet og faldstamme. Jan Lundob Fauerby, lejlighed 61, anbefalede at hele byggeriet blev gennemgået af en bygningskonstruktør for at fastsætte hvilke kommende problemer og bygningsudbedringer man kunne forvente. Sven Kruse Andersen meddelte, at bestyrelsen løbende havde kontakt til ingeniør Ove Heede og man afhjalp løbende fejl og mangler, sideløbende med almindelig vedligeholdelse i den takt, der var behov for det. Det var ikke Sven Kruse Andersens og bestyrelsens opfattelse, at omkostningerne ved en yderligere bygningsgennemgang stod mål med den nye viden, der ville tilgå bestyrelsen. Der blev rejst spørgsmål om forsikringsdækning for så vidt angår skjulte rør. Arne Kristensen tilkendegav, at der foreligger forsikring på skjulte rør, men det er altid en afvejning om der skal søges forsikringsdækning ved småskader, idet mange smårørskader uværeligt vil afføde en præmiestigning. Beretningen blev taget til efterretning med klapsalver fra salen. Punkt 3. Forelæggelse af det reviderede regnskab til godkendelse. Revisor Boye Petersen gennemgik regnskabet og fremhævede de væsentlige poster der afveg fra budgettet. På forespørgelse meddelte revisor at de på side 7 anførte ejerforeningsbidrag for 2009 var korrekte, men vandafgifterne var desværre ikke tilrettede. De vil blive udarbejdet en ny side 7 til regnskabet. Henrik Petersen, lejlighed 231, spurgte om beplantningerne nu var afsluttet med de i regnskabet anførte kr ,00. Arne Kristensen meddelte, at beplantning ikke var afsluttet og at der allerede i budgettet var afsat yderligere beløb. Regnskabet blev herefter bragt til afstemning og enstemmigt vedtaget. Punkt 4. Forslag fra bestyrelsen. a) Vedtægtsændring til pgf. 15 Ændringsforslaget vedrørte en tilføjelse til 15, så lydende: Enhver ejerlejligheds ejer er pligtig til at sørge for frie adgangsveje til fælles installationer. Omkostninger ved etablering af adgang til fællesinstallationer i den enkelte lejlighed, afholdes af ejer, herunder nedtagning af køkken eller andre former for hindringer for fri adgang til installationer, genetablering efter endt arbejde afholdes ligeledes af ejerlejlighedens ejer. Omkostninger til afdækning og rengøring i den enkelte lejlighed i forbindelse med arbejde på fællesinstallationer afholdes ligeledes af ejerlejligheds ejer. Der var flere der ønskede ordet og efter flere meningstilkendegivelser om rimeligheden heraf og eventuelle beløbsgrænser, trak bestyrelsen forslaget, med henblik på en nøjere bearbejdning.\n3 b) Vedtægtsændring til pgf. 18 Vedrørende en definition af hvilke hunderacer eller krydsninger heraf, der i henhold til vedtægterne skal betegnes som muskelhunde blev anført: Pitbull, Tosa, Amerikansk Staffordshire, Staffordshire Bull Terrier, Pit Bull Terrier, Bull Terrier og Amerikansk bulldog. Den foreslåede ændring til 18 blev bragt til afstemning og enstemmigt vedtaget. Dirigenten tilkendegav, at der ikke havde deltaget 2/3 af ejerforeningens stemmeberettiget, så en endelig godkendelse ville kræve, at der indkaldes til en ekstraordinær generalforsamling og vedtægtsændringen der bliver godkendt 2/3 flertal. Punkt 5. Forslag fra medlemmer. Der forelå ingen forslag. Punkt 6. Valg af formand. Camilla Schreiner-Frantzen stillede op som kandidat til formandsposten. Dirigenten oplyste, at samtlige nuværende bestyrelsesmedlemmer havde tilkendegivet at de støttede Camilla Schreiner- Frantzens kandidatur. Der var ingen andre forslag og Camilla Schreiner-Frantzen blev valgt med akklamation. Punkt 7. Valg af kasserer. Arne Kristensen genopstillede. Der var ingen andre kandidater og Arne Kristensen blev valgt med akklamation. Punkt 8. Valg af bestyrelse og bestyrelsessuppleanter. Sven Kruse Andersen var på valg og genopstillede. Der var ingen andre kandidater og Sven Kruse Andersen blev valgt med akklamation. Lisbeth Jensen, lejlighed 51 og Karsten Nielsen, lejlighed 161, blev foreslået valgt som bestyrelsessuppleanter. Punkt 9. Valg af administrator. Advokat John Jantzen blev foreslået, og genvalgt med akklamation. Punkt 10. Valg af revisor og revisorsuppleanter. Deloitte ved Boye Petersen blev foreslået og genvalgt. Der valgtes ikke revisorsuppleant. Punkt 11. Eventuelt. Lisbeth Jensen, lejlighed 51, spurgte om man selv måtte ringe til en murer og få ordnet sin altan. Hun havde en stor lunke, der samlede vand på altanen. Sven Kruse Andersen meddelte at terrasserenoveringen skred frem i den orden bestyrelsen fandt det mest trængende og kunne ikke anbefale,\n4 at man foretog reparationer ved egne håndværkere, idet man så kunne imødese at det måske skulle laves om i forbindelse med renoveringen med en ekstra omkostning til følge. Der var imidlertid den mulighed at man via bestyrelsen kunne kontakte den entreprenør, der forestod renoveringen på ejerforeningens vegne og selv lægge betalingen ud. Der ville da være mulighed for at få betalingen refunderet på det tidspunkt foreningen planlagte, at renoveringen skulle finde sted. Sven Kruse Andersen, redegjorde for de aktuelle krav kommunen havde stillet til dagrenovation. Kommunen havde stillet krav om at affaldet ved afhentning skulle placeres mindre end 5 m fra Pærevangen / Blommevangen. Bestyrelsen havde protesteret og indledt en dialog om spørgsmålet. Sven Kruse Andersen meddelte at kravet fra kommunen kunne medføre en lukning af skakterne, og at en sådan lukning ville blive foretaget uden en generalforsamling kunne tage stilling dertil. Manny Bente Hansen, lejlighed 233, spurgte om der skulle fældes yderligere træer ved stisystemet og erstattes med nye træer. Sven Kruse Andersen meddelte, at enhver plantning af nye træer skete omkring efteråret. Der var ikke taget stilling til, hvornår fældning af de eksisterende træer skulle ske. Knud Hansen, lejlighed 181, henstillede til at rengøringspersonalet ikke hængte måtterne op på gelænderne, idet de af og til faldt ned og knækkede. Camilla Schreiner-Frantzen svarede, at rengøringen ikke kunne tilgodese alle beboere. Nogle havde hårde måtter, andre bløde måtter. En beboer supplerede med, at man måske kunne hjælpe rengøringspersonalet ved at beboerne tog måtterne ind de dage, der var gulvvask. På forespørgelse svarede Camilla Schreiner-Frantzen, at der var afsat et snarligt tidspunkt for pudsning af vinduer i indgangspartiet. Der var ingen yderligere der ønskede ordet og generalforsamlingen blev afsluttet kl Som dirigent: Som referent: John Jantzen\n5 Ejerforeningen Frugtvangen Ordinær generalforsamling den 29. april 2009 Bestyrelsens beretning Jeg vil her redegøre for bestyrelsens arbejde siden den ordinære generalforsamling i april 2008: Renovering af blyinddækning: Der er i 2008 renoveret tre blokke D, E og H. Vi forventer, at renovere blok F, J og L i år. Brandvinduer: Under renoveringen viste det sig, at vi er nødt til at udskifte vore brandvinduer, da disse er meget skæve, visse steder så meget, at de er åbne i bunden. Dette giver stort varmetab om vinteren og risiko for vandskader i tagkonstruktionen. Grundet lang leveringstid var det dog kun blok E, der fik nye vinduer i De to øvrige skal have udskiftet vinduerne i år. Dette gøres fra lift. Renovering af terrasser, 1. og 2. sal (kulfiberbånd): Vi har i 2008 renoveret C- lejlighederne i blok K og L, og forventer at lave G og H i år. Terrasser i stueplan: Næsten alle terrasser i blok J, BV 1-5 har fået ny belægning. Der er i alt renoveret 12 terrasser i Den samlede udgift til dette løb op i ca. 1.4 mio., hvilket var godt DKK mere end budgetteret, men da det tidligere år ikke altid har været muligt at lave de planlagte terrasser, og der derved er overskud i kassen, besluttede bestyrelsen at tage af kassen, så vi kunne indhente noget af det forsømte. Sternbrædder: Det skal igen understreges, at det IKKE er tilladt at male de nyopsatte sternbrædder. Et afsnit omhandlende Maling af sternbrædder/tagudhæng er tilføjet i ejerforeningens Info-folder. Andet under renovering: Der er boret huller i sikringsrummene for at forbedre udluftningen i disse rum. Det er meningen, at rummene skal nedvaskes med klorin. Det samme skal ske med pladerne i P-kældrene. Fugning af murværk: Vi har haft nogle vandskader, der skyldes, at fugerne i murværket på gavlene er hårde og har mange sprækker. Samlinger mellem murværk og terrasser især på 1. og 2. sal er mange steder revnede, hvilket giver risiko for vandskader i de lejligheder der ligger ud til disse flader. Problemet er egentlig det samme som i badeværelser. På gavlene er fugerne blot endnu mere udsatte. Vi har skiftet fugerne enkelte steder, men kan se at det er et generelt problem. Ved endegavlene er fugerne mellem tagsten og murværk også ved at forgå flere steder og skal skiftes.\n6 Kort efter sidste ordinære generalforsamling, stod det klart for bestyrelsen, at dette nok er næste opgave, der trænger sig på, og egentligt burde den udføres allerede nu. Bestyrelsen er dog klar over, at en yderligere forhøjelse af fællesudgifterne nok ikke lige er det nemmeste at få igennem på en generalforsamling, så det blev besluttet at se tiden an, og dermed tage de omkostninger der ligger i denne risiko. Ventilation: Ved årsskiftet viste det sig ved en nærmere gennemgang af et nyt ventilationsfirma, at vi havde en del ventilatorer, der var ved at bryde sammen. Disse er nu blevet udskiftet. I forbindelse med udskiftningen opstod en del støj i lejlighederne. Støjen skyldtes, at ventilatoren nu virkede optimalt. Vi har fået foretaget beregninger på ventilatorerne, så de nu er korrekt dimensionerede. Der kan dog stadig være støj i lejlighederne, men denne skyldes manglende rengøring i luftkanalerne til lejlighederne, defekte eller ulovligt installerede emhætter (med motorer). Disse forhold bedes ejerne bringe i orden hurtigst muligt. Varmepumper: Vi har fået monteret to varmepumper, én i fælleshuset og én i materielgården. Denne investering, der beløber sig til ca ,- DKK, regner vi med er hentet hjem igen i løbet af 2 år. I vintermånederne er strømforbruget allerede mere end halveret og udgør en besparelse på ca ,- DKK siden 14. januar. Affald: Vi er blevet pålagt af kommunen, at vores affald ved afhentning skal stå mindre end 5 meter fra offentlig vej. Dette betyder, at vore ansatte fra 1. maj, hvor pålægget træder i kraft, skal bringe affaldet ned for enden af hver blok hver onsdag. Vi har taget kontakt til kommunen, da vi ikke mener, at vi skal stilles anderledes end f.eks. rækkehusområderne. Kommunen påstår, at rækkehusene også skal bringe deres affald til afhentning i en afstand af 5 meter, - vi vil kontrollere, at dette også har sin rigtighed. Ved samme lejlighed fik vi at vide, at kommunen har foretaget opmåling til nyt affaldssystem, der indebærer opstilling af nedgravede affaldscontainere. Foreningen er ikke blevet underrettet i denne forbindelse, hvilket vi finder mærkeligt. Dette affaldssystem vil i øvrigt indebære kildesortering og lukning af vore affaldsskakter. Vi ved endnu ikke om eller hvornår dette system er planlagt taget i brug. Varmt vand: Bestyrelsen har fået installeret nogle bypassventiler, så der kan sættes koldt vand på den varme vandstreng under rengøring af varmebeholderne. Med dette tiltag håber vi at kunne undgå de mange episoder, hvor rust har sat sig fast i målere og vandhaner i forbindelse med lukning af det varme vand. Imidlertid kan der dog stadig være en risiko, hvor det er den enkelte stigestreng, der lukkes. Vandskader: Pga. manglende eftersyn af fuger på badeværelser samt manglende eftersyn og misligholdelse af egne synlige rørinstallationer, har der været en del vandskader. Forsikringen dækker IKKE skader af denne art, og det er ejer selv, der må betale udbedring af skaden hos sig selv samt eventuelle følgeskader, der er opstået hos nabo, genbo eller underbo. Ejerne skal sørge for at efterse og vedligeholde ovennævnte. Dette gælder både på badeværelser samt på altaner og terrasser. Problemer vedr. faldstammer: Det kan være vanskeligt at afgøre, hvor problemet ligger som f.eks. ved forstoppelse af gulvafløb, toilet eller udløb fra vask. Her kan\n7 både fælles- og/eller ejerinstallationer være berørt. Spørgsmålet er, om problemet ligger hos ejer selv eller i den fælles faldstamme, - og hvem skal betale? I første omgang beder vi ejerne selv løse problemet. Hvis dette ikke er muligt, opfordrer vi ejerne til at kontakte Ejerforeningens kontor mhp. at der herfra bestilles håndværkere til at løse opgaven. Når denne er løst, informerer håndværkeren Ejerforeningen om, hvor problemet var, og på det grundlag afgøres det, hvem der skal betale iht. Ejerforeningens vedtægter. Bestyrelsen opfordrer ejerne til at benytte denne fremgangsmåde for derved at sikre, at arbejdet udføres af håndværkere, der i forvejen kender ejendommens installationer. Dermed undgås f.eks. tilkald af flere hold håndværkere, forgæves kørsel og dermed dobbeltregninger. Ejers ansvar: Det er ejers ansvar at kontrollere og få repareret de faste installationer i lejligheden. Boligblokkenes fælles udsugning er sidste år blevet renset, og det skal indskærpes, at ejerne skal rense egne udsugningsrør for støv og lignende, således at udsugning fra badeværelse og køkkenemhætte er optimal, og fugten kan forsvinde fra rummet. Forsikringen dækker ikke skader forårsaget af ejers misligholdelse. Ejerforeningens retssager (kælderrum): Ejerforeningen har stadig to sager i forbindelse med misligholdelse af lejeaftale på kælderrum, hvor der bl.a. var opsat varmeradiator og ekstra loftsbelysning. Det drejer sig om lejlighederne BV 2, st.tv. og PV 16, st.tv. Sagerne er endnu ikke afsluttet, men vi forventer de snart kommer for retten. Hærværk: Nytårsaften 2008/2009 blev de yderste opgangsdøre i Pærevangen 12 og 14 sparket ind, hvorved karmstykkerne på begge døre blev flækket. Desværre havde ingen beboere set eller hørt noget, og det kom til at koste foreningen en ekstraregning på ca DKK for reparation af dørkarme, låse og maling m.v. Beboerklager: Der har i den senere tid været mange beboerklager, dels over støj og svineri dels over naboers og genboers rod på terrasser. Vi vil gerne indskærpe, at beboerne i første omgang forsøger at løse problemerne indbyrdes og evt. ved nattelarm tilkalde politiet, hvis klagerne ignoreres. Dersom en sag skal overgå til administrator, kan en politianmeldelse være dokumentation for de forurettede. Udlicitering (jf. forslag til den ordinære generalforsamling i april 2008): Der blev ved den ordinære generalforsamling nedsat et licitationsudvalg bestående af 2 beboere: Søren Lydolph, Jesper Madsen, samt 2 bestyrelsesmedlemmer: Pia Sørensen og Margrethe Maibøll. Mangel på interesse for sagen fra de nævnte ejeres side er årsag til, at der ikke er sket mere i denne sag. Legeplads: Legepladsen har gennemgået eftersyn og er fundet i forsvarlig stand. Der har været forslag oppe vedr. ny legeplads, men der var ingen BUPL-(sikkerheds) mærkning, så forslaget blev taget af bordet. Fælleshus: Der er udført hovedrengøring af fælleshuset samt udfærdiget arbejdslister over rengøring af huset efter udlejning for at sikre et mere rent og indbydende lokale, da der har været problemer med utilstrækkelig rengøring efter udlejning. Der er indkøbt nyt køkkengrej og ny sofa.\n8 Parkering: Der har været klager over parkering af trailere i P-kældrene. Endnu engang skal det indskærpes, at trailere iflg. ejerforeningens vedtægter ikke må parkeres i P- kældrene. I henhold til Politivedtægten må trailere heller ikke parkeres på offentlig vej. Samtidig skal det indskærpes, at vi hver især må tage hensyn til vore naboer og undlade parkering i midtergangene i P-kældrene. Udlejede holdepladser for campingvogne og trailere: Holdepladserne for campingvogne og trailere er i 2008 blevet renoveret med nye stolper, numre, kæder m.m. Der er nu kun én plads ledig for udlejning tilbage. Maling af P-kældre: Beboerne i blok D har i fællesskab (i alderen fra 10 til 81 år) sidste sommer malet deres P-kælder. Beboere i andre blokke opfordres til samme initiativ. Maling af terrasser/altaner: Der er iværksat en kampagne for at tilskynde ejerne til at male deres terrasser, altaner og fællesområder, og har opfordret til, at maling af terrasser og altaner er færdiggjort 2. juni. Dørskiltning/postkasser: Beboerne anmodes om at rette henvendelse til vicevært mhp ajourføring af postkasseskiltning. Dørskiltning laver ejer selv på ejendomskontoret. Beplantning/beskæringsplan: For at systematisere de ansattes arbejde med beplantning og beskæring, er der udfærdiget en målrettet plan for opgaverne for de kommende år. Ejerforeningen vil i foråret ígangsætte fældning af piletræer i Blommevangen, da træernes rødder infiltrerer rørsystemet. Der vil senere blive plantet nye træer. Ansatte gårdmænd: Jef Andersen ønskede at få nye udfordringer og valgte at sige sit job op pr. 31-mar Som gårdmand og daglig leder har vi pr. 1-april-2009 ansat Thomas Kuster foreløbig på prøve i 3 måneder. Tak til bestyrelsen: Det er med beklagelse, at jeg af personlige årsager må se i øjnene, at jeg ikke kan fortsætte i Ejerforeningens bestyrelse. Det har været en stor glæde for mig at arbejde sammen med den øvrige bestyrelse. Vel, der har været nogle udfordringer undervejs, men det har blot gjort arbejde sjovere og mere interessant. Tak til alle i bestyrelsen for et godt samarbejde og en flot arbejdsindsats.\nG e n e r a l f o r s a m l i n g s r e f e r a t År 2008 den 29. april kl. 19,00 afholdtes ordinær generalforsamling i EJERFORENINGEN FRUGTVANGEN i Kulturhuset salen, Flodvej 68. Formand Helge Dyregaard\nGENERALFORSAMLINGSREFERAT År 2010, den 28. april kl. 19.00 afholdes ordinær generalforsamling i EJERFORENINGEN FRUGTVANGEN i Kulturhussalen, Flodvej 68. Formanden Camilla Schreiner-Frantzen bød velkommen.\nAd 2. Årsberetning. Formanden aflagde følgende årsberetning:\nÅr 2007, den 13. marts kl. 19.00 afholdtes i Copenhagen Europe Center, Vesterbrogade 149, 1620 København V, ordinær generalforsamling i ejerforeningen Platanhusene med følgende dagsorden: Valg af dirigent.


Hvide møbler i det indre (18 billeder): Smukt værelse design |\n12.05.2018 Hvidt interiør 0\nUkonventionelle, lyse, dristigt og modigt ser i alle indvendige hvide møbler. Sættet lavet i denne farve tiltrækker en slags "indre" frihed, en stor plads, harmoni. Men dette valg er en delikat sag, idet man i det mindste forudsætter mindst et grundlæggende kendskab til det stilistiske design af lokaler, som et maksimum - en udsøgt delikat smag. Men intet er umuligt!\n1 Hvide møbler, eller en præcis forståelse af farve\n2 Funktioner hvid, eller i henhold til en eller anden stil i interiøret\n3 Hvid og materialer, eller overholdelse af indvendige stilarter\n3.1 Naturlige stilarter: harmoni af naturen\n3.2 Moderne stilarter som en hyldest til praktisk og funktionalitet\n3.3 Klassisk-historiske stilarter, eller er, hvor man skal spille ud til den hvide\n4 Hvide møbler i interiøret, eller hvordan man laver smukt, smukt, nemt og enkelt\nHvide møbler, eller en præcis forståelse af farve\nBeslutter at vælge dit soveværelse, stue, babysal eller køkkenmøbler i hvidt, tænk på dens mætning, dybde, energi. På trods af at den hvide farve er hvid for alle, hver ejer af rummet, vil designeren "se" i sin egen skygge, hvorfra han vil forfalske og skabe et interiør i et bestemt farveområde.\nDerfor er hvide møbler - det er matfrit og cocktail-mejeri og friskt køligt. Lyt til dine ønsker, værdsæt de kreative muligheder og først efter at få et møbelsæt i hvidt!\nSamtidig er det værd at forstå, om hvide møbler bliver interiørets vigtigste dekorative enhed eller vil være dets ejendommelige komplement, som "dispels" udsigten og fokuserer på andre subtiliteter og elementer. Den første mulighed er ideen om at dekorere værelser i et lille område, så rummet "udvidet", blev voluminøst og "skinnet op" så meget som muligt. Store dele af stuen eller køkkenet kan gøre møbler i hvidfarve en enkelt hel med efterbehandling materialer, tilbehør, belysning. Det er op til dig!\nFunktioner hvid, eller i henhold til en eller anden stil i interiøret\nFlawlessly hvide møbler i interiøret er en klassisk løsning til moderne stilarter, spændende - for historisk, kreativ - for naturligt og nationalt. Men hvid er hvid, derfor ser man på mulighederne, i betragtning af modellerne og serien af hvide soveværelser, køkkener, børnehave eller gange, så glem det ikke hvidt:\nhenviser til enkle, begrænsede og koncise farver. Og for at gøre det interessant, "sprang" i din interiør, ikke ligner en sygehusafdeling, kræver det modsatte, kontrasterende skygge eller tilstrækkelig tilstedeværelse af lyse og volumetriske dekorative elementer og tilbehør;\nkan være blank og mat. Den første idé - ikke den banalitet og ønsket om at udtrykke "ingenting", og en bestemt måde at slå det rum, hvor lidt naturligt lys, som er gennemgangsrum, for eksempel, og gøre det mere ekspressive og den mest iøjnefaldende. Den anden ide er udformningen af innovatørens drøm om et hvidt rum med sine mange nuancer for at hvile lidt på den kreative måde;\nuniversel, fordi den harmonisk kombinerer med farver og nuancer. Det vigtigste her er dit humør og atmosfæren i rummet, som du vil opnå fra et værelse med hvide møbler. Udtrykte nuancer giver fred og ro, pacificering, kan du overveje terracotta og lavendel, lilla og turkis, lyserød og birk. Opret en "omdrejningspunktet for opmærksomhed" vil hjælpe orange og grøn, blå og bordeaux, lilla og chokolade, men sort og grå klassiker vil give en uovertruffen charme og aristokratisk elegance i rummet i en moderne stil;\nkræver pleje. Støv, pletter, pletter på blanke eller matmøbler er uacceptable, så husk behovet for omhyggelig pleje, når du vælger hvide møbler. Kun på denne måde kan et møbelsæt charme, undergrave, underordne!\nHvid og materialer, eller overholdelse af indvendige stilarter\nTrængende hvide møbler til stuen, eller køkken-spisestue eller badeværelse - det er møbler fra visse materialer. Strukturen, tekstur, naturlighed af metal, træ, glas, innovativ plast vil være en af de afgørende indflydelser på den samlede opfattelse af interiøret i denne eller den stil. Her, som i alle vigtige harmoni: Hvis møblerne er lavet i samme stil som historiske epoker - der er masser af dekorative elementer, ikke-trivielle former udskårne ben - efterbehandling materialer skal være glat og "rolig" og omvendt for en enkel og diskret hvide møbler, kan du vælge efterbehandling af forskellige teksturer og teksturer samt opmærksom på tekstiler fremstillet af naturlige stoffer med en tydelig relief-tekstur.\nNaturlige stilarter: harmoni af naturen\nEnkle håndlavede møbler lavet af massivt træ, værdifulde skove, malet hvidt - dette er prerogativet af rustikke, landlige eller etno stil. Imidlertid er et uklanderligt ensartet lag af maling, lak ikke en mulighed for denne sag. Flow og ridser, små chips og synlige mekaniske skader, skraber og endda ruheden af individuelle møbler - dette er den hvide til denne stil.\nDécor muligheder for at skabe en bestemt note er mange, lige fra fantastisk decoupage til maleri med maling til craquelure, skaber en magisk spindelvæv på overfladen. Sidstnævnte mulighed giver mulighed for at "undersøge" et lag spindelvæv af et par toner af møbler, der var "her" til hvide. Denne udsmykning under antikken vil bringe et notat af originalitet, harmoni, lyksalighed og ro på rummet, det vil tilpasse sig en lyrisk og romantisk stemning.\nEn anden fornøjelse ved at vælge møbler til naturlige stilarter er muligheden for at foretrække møbler fra metal. Det er dog ikke en afdæmpet og lakonisk møbler på en metalramme, og af, for eksempel, smedet seng at ramme monumentale og elegant, udsmykkede mønster, mønster og fremragende arbejde af master. Farvningen af metalrammen i hvid er ikke kun en lang og upåklagelig levetid for en smedet\nseng, men også dens harmoniske forening med et lyst rum i stil med øko eller Provence. Et par dekorative elementer af oliven, pink, blå - og stemningen er legende, luksuriøst, tomgang!\nModerne stilarter som en hyldest til praktisk og funktionalitet\nKvalitet hvid lædermøbel - "party" stil loft, minimalisme, højteknologisk, funktionel eller lignende. Hun vil udtrykke respektability og luksus, konsistens og stræben efter excellence. Men en ting er vigtig her - huden skal ikke være overfladisk, men helt farvet i hvid, så mørke pletter (anilinhud) ikke vises gennem porerne. Et sådant møbelsæt vil give harmoni ikke kun på grund af forfining og skjult dynamik, men også på grund af behagelige taktile fornemmelser.\nLæderhvidmøbler er ideelt kombineret med glasborde, med andre møbler, der har en metalbase. Men her er en begrænsning de klassiske nuancer af stål, skifer, hvid og sort, hvis du vil have laconisme, enkelhed og tilbageholdenhed. Foretrækker du den del af kreativitet og fantasi? Til din rådighed er unikt dekoreret bordplader, facader af kommoder, skabe med elementer af decoupage, fusion, maleri.\nLædermøbler vil tjene i lang tid, jævnligt, charmerende og fortryllende med højkvalitetsegenskaber og fremragende udseende. Det eneste krav er regelmæssig vådrensning for at forlænge skønheden i den længst mulige periode.\nKlassisk-historiske stilarter, eller er, hvor man skal spille ud til den hvide\nDet ser ud til, at den hvide møbler ikke er beregnet til den klassiske stil, som er domineret af chokolade og hvede, Brandy og sløv brune og historiske stilarter også iboende nuancer af bordeaux og rød, blå og guld, grøn og hvid .... Det vigtigste - det rigtige valg af skygge, blank eller mat overflade. Og du er forbløffet over det indre, hvor den vigtigste dominerende er hvide møbler.\nHvid i det historiske interiør - mange dekorative "chips", iøjnefaldende former, dekoration og nogle prætentiøse tekstur og tekstur. Men folk i tidligere epoker har fået lov meget!\nHvide møbler i interiøret, eller hvordan man laver smukt, smukt, nemt og enkelt\nMange erhverve hvide møbler til din egen stue eller køkken-alrum, glemmer at tage sig af sin harmoni med dekoration materialer, tekstiler, andre arkitektoniske elementer, såsom søjler, buer, åbninger. Hvis dette skete for dig - det er ligegyldigt, at der vil være tid til velstand, og at gøre interiøret levende og lektigt, ekspressivt og lyst på trods af forekomsten af hvid farve kan være enkel og nem.\nNationale og historiske interiører med hvide møbler vil supplere dekorative elementer. Dette kan være en gammel, dekoreret med flet kurv til at tjene dine forfædre, eller et bord af vin håndlavet i tillæg til den hvide møbler, og lyse puder i forskellige farver og former spredt på alle siddepladser overflader, og selv en almindelig kost!\nMen for at lave en lys levende levende note i et moderne interiør med hvide møbler vil hjælpe en stor plante i et karbad. Den grønne "ven" bliver en del af interiøret, hvor praktisk, koldhed, løsrivelse og funktionalitet kommer først. Det er han, Benjaminens ficus eller monstret, som vil gøre plads til en hel, hyggelig, fantasi, udsøgt på en særlig måde.\nOg du vil forstå, at så simpelt at vælge hvide møbler faktisk er en fin linje mellem stil, raffinement, drev og kreativitet. Eksperimentet er det værd!


Nye Borgerlige vil have ændret forbud\nNye Borgerlige på Bornholm mener, at forbuddet mod at lade kommunalt ansatte udtale sig i arbejdstiden er et indgreb i presse- og ytringsfriheden.\nti 14.11.2017, 06:48\nDet forbud, der i fredags blev udstedt af kommunaldirektøren, mod at kommunens ansatte udtaler sig på og om deres arbejdspladser i arbejdstiden, er faldet mange for brystet. Nu også Nye Borgerlige på Bornholm, der kalder indgrebet for bekymrende.\n- Med udgangspunkt i den seneste tids debat om blandt andet forholdene i ældreplejen på Bornholm, herunder indlæg og holdninger fra den nyligt etablerede SOSU-gruppe om forringede forhold for de ældre på Bornholm og pressens store fokus på området, finder vi det særdeles opsigtsvækkende at kommunaldirektør Peter Loft, bakket op af borgmester Winni Grosbøll i TV2 Bornholms nyhedsindslag d. 11/11 2017 meddeler, at BRK ikke ønsker at medvirke i et aftalt dokumentarindslag med TV2 Bornholm, samt at denne indstilling vil være i kraft for pressen og BRK’s medarbejdere i resten af valgperioden, skriver partiet i en pressemeddelelse.\n- Vi finder BRK’s indblanding i kommunalvalgkampen bekymrende, idet der efter vores opfattelse foreligger et indgreb i presse- og ytringsfriheden i et eller andet omfang, når BRK således nægter pressen lejlighed til at belyse vigtige emner op til valget, ligesom kommunens medarbejdere nægtes retten til at ytre sig (i arbejdstiden) om forhold, som bør have væsentlig interesse for offentligheden, lyder det videre.\n- Vi finder det vigtigt at understrege, at vi i den politiske hverdag naturligvis ikke har anledning til at betvivle hverken kommunaldirektørens eller borgmesterens demokratiske sindelag. Men det er dog bekymrende, set i et demokratisk perspektiv, at den kommunale ledelse, bakket op af den politiske ledelse i form af borgmesteren, vælger at indføre de omtalte restriktioner, netop som der pt. virkelig er fokus på, og behov for, åbenhed om faktuelle forhold, herunder naturligvis ved pressens rimelige adgang til at interviewe kommunale medarbejdere, bl.a. i kommunens ældrepleje, skriver Nye Borgerlige i deres pressemeddelelse.\n- Derfor ønsker vi med denne pressemeddelelse at gøre alle bornholmere opmærksom på, at vi ikke er enige i den beslutning kommunaldirektør Peter Loft har truffet, og at vi i demokratiets ånd ønsker at den skal ændres hurtigst muligt, mener partiet.


Randers Fjord er et paradis for ørredfiskeri, men der er også muligheder få at få både hornfisk, makrel, og laks på krogen. Du kan også fange multer, flere arter fladfisk, sild og muslinger.\nMan skal bruge et lystfisketegn for at fiske med stang i Randers Fjord, når man er mellem 18 og 65 år. Det koster 185 kr. for et årskort.\nHvis man fisker med garn, skal man have et fritidsfiskertegn. Det koster 300 kr. for et år uanset alder på fiskeren.\nKøb et fisketegn.\nHar du en båd på trailer, kan slæbestedet på Udbyhøj Lystbådehavn benyttes mod den beskedne betaling af 40 kr.\nFisker du fra flydering eller pontonbåd, kan der parkeres og søsættes flere steder. Der kan for eksempel søsættes i "hjørnet" - der hvor østmolen møder diget. Ved lav vandstand skal man dog bære flydering eller pontonbåd et stykke for at nå en tilstrækkelig vanddybde. Ved stranden er der også gode muligheder for søsætning, hvis du ønsker at fiske inde i fjorden mod Stenrevet.\nNår du er kommet ud af havnen, kan fiskeriet med fordel påbegyndes ved revet, der ligger lige nord for havneindsejlingen. Efterfølgende kan turen gå til "Bettedybet", som starter lige uden for havnemolen. Her opfordres der til at fiske langs kanterne, til du når den nordligste del af "dybet".\nØnsker du at fiske inde i fjorden, og er vandet stigende, skal du bare flyde med strømmen. Holder du dig i første omgang langs fjordens nordside, vil du passere og kunne affiske en række fine pladser. For eksempel omkring pumpehuset ved Råby Kær og videre ind mod Råby Odde. Har du fortsat tidevandet og tiden med dig, kan en pause på Stenrevet anbefales. Her kan du afvente vandvendingen, inden turen sammen med faldvandet fører dig retur til Udbyhøj.\nFlere muligheder for fiskeri i Randers Fjord\nHer kan Skallehusene nordøst for havnen bruges som base. Herfra kan man gå vestpå til "Bettedybet".\nDer parkeres ved siden af bålpladsen for enden af vejen ved Skallehusene. Herfra er der en frisk tur på ca. 2,8 km, hvor du i det lave vand har alle gode muligheder for at teste de åndbare.\nDer fiskes langs kanten af sejlrenden.\nHusk at det er forbudt at tage ophold på øerne i fuglenes yngletid fra 1. april - 15. juli.\nStenrevet er en af fjordens mest kendte pladser. Er der isfrit, er der hele vinteren og i foråret rigtigt gode muligheder for at møde fiskeeventyret. Vinter og forår er det bedste fiskeri som regel lige efter, at vandet er vendt, og vandstanden er faldende.\nUdover fiskeriet langs kanterne, kan der vades og fiskes både på nord og sydsiden af "revet". Specielt nordsiden er interessant, da bunden her er dækket med store mængder blåmuslinger.\nI Udbyhøj Syd kan der fiskes på begge sider af havnen.\nI faldvand kan det på sydsiden af havnen være særdeles givtigt at kaste fluen ud i det opstuvede vand før "flaskehalsen" mellem de to færgelejer.\nVil du fiske på strækningen ud af fjorden, kan fiskeriet med fordel påbegyndes umiddelbart nord for havnen. Du kan her fiske langs sejlrenden flere kilometer ud i fjorden mod Kattegat.\nVed lavvande kan det også lade sig gøre at affiske sejlrenden på den yderste side "Sækken". Vær dog forsigtigt med at vade for dybt - både for at undgå at skræmme fiskene og for at undgå farlige situationer i den til tider stærke strøm.\nI Mellerup kan du parkere ved det lille færgeleje.\nSkal der vadefiskes, går du syd for færgelejet gennem sivene. Bunden er sandet og nogle steder blød. Selv om der ikke er særligt dybt, er der fra premieren den 16. januar gode chancer for at møde blanke ørreder og nedgængere.\nHar du pontonbåden med, søsættes der bedst fra fjordbredden lige nord for færgelejet. Der kan fiskes i begge retninger. Bedste fiskeri er på mellem 1,5 og 2 meter vand.\nDet brakke vand i området er uden tvivl medvirkende til, at ørrederne i vintermånederne gerne samler sig i området fra Voer og ind mod Grund Fjord, hvor Allingeåen har sit udløb.\nVadefiskeren har gode muligheder langs sejrenden her på sydsiden af fjorden.\nMedbringes pontonbåden, kan man for eksempel udnytte strømmen til at drive med ind i fjorden eller til en tur ud langs Kanaløen.\nSe kort over gode fiskesteder i Randers Fjord.\nSildefiskeriet er som regel muligt fra midten af marts måned til slutningen af maj. Sildene fanges med sildeforfang og er ofte et stort tilløbsstykke. Strækningen ved Kanaløen er det foretrukne sted, men de kan til tider også fanges helt inde i Randers Havn lige ved siden af isbryderen Jens Ove.\nHornfisk kommer i maj måned sammen med foråret og varmen. Millioner af hornfisk kommer til Danmark for at gyde hver eneste sommer. Et stor del af disse fisk gyder også i Randers Fjord. De kan især fanges i den yderste del af fjorden.\nDu kan også finde tips på Brakvand.com, som er en privat side om fiskeri.\n1. marts - 16. november:\nMarts - Maj :\n16. november - 1.marts:\nFredningstid for Laks og Ørred\nSe video om ørredfiskeri\nPå jagt efter makrel og hornfisk


> Faqs > LadyBalance, Spørgsmål & Svar\nFaqs By LadyBalance, Spørgsmål & Svar\nJeg føler mig ofte generet af dårlig lugt lige efter menses. Hvornår og hvordan skal jeg bruge LadyBalance?\n
LadyBalance virker inden for 24 timer, så du kan nøjes med at bruge det i de perioder, hvor du af erfaring mærker dårlig lugt, 1 tablet 1-2 gange per døgn når du oplever dårlig lugt. ½-1 hvis vil vedligeholde den friske lugt. Når du bruger det i længere perioder er der en større sandsynlighed for at lugten ikke kommer igen, hvis du holder op med at bruge LadyBalance.
\nEr det nu helt sikkert at bruge LadyBalance?\n
LadyBalance er lavet af stoffer, som de fleste af os spiser hver dag. Slimhinderne i vagina er ikke meget forskellige fra dem i fordøjelseskanalen, så disse stoffer har været ”testet” på mennesker i århundreder. Jeg har selv brugt det i 8 år uden at bemærke bivirkninger. Visse testkvinder har berettet om en ulempe, som jeg ikke selv har oplevet, nemlig pulveragtigt udflåd. Dette kan styres via doseringen (brug evt. kun ½ tablet) eller ved at bruge tabletten før sengetid.
\nEr LadyBalance sikker for en kvinde som er allergisk over for mælk?\n
Der er to forskellige tilstande hvor voksne har en reduceret tolerance for mælk: laktose intolerance og mælkeprotein-allergi. Laktose-intolerance er den normale tilstand i store dele af verdens befolkning og skyldes, at lactose ikke kan fordøjes i tyndtarmen. Derfor omsættes det af bakterier, som danner luft i maven, ubehag og mavesmerter. LadyBalance er beregnet som næring for mælkesyrebakterierne. Der er ikke noget problem i at bruge LadyBalance for kvinder med laktose - intolerance. Allergi kan føre til livstruende anfald, hvis personen bliver udsat for det stof, som vedkommende er allergisk over for. Det er altid et protein. Selvom LadyBalance fortrinsvis består af mælkesukker,kan det indeholde små mængder af mælkeprotein. Der er ikke tilstrækkelig viden og erfaring til at vide, om dette kan absorberes fra skeden og give allergiske reaktioner. Derfor bør LadyBalance ikke bruges af kvinder som er allergiske for mælkeprotein.
\nEr det rigtigt, at hormonspiral ofte giver infektion med Gardnerella?\n
Jeg har ikke set en ordentlig beskrivelse af årsagen, men det er almindelig kendt at der er en sammenhæng. Bakteriel vaginose er meget påvirkelig af hormon-balancen, så det giver mening at hormonspiralen kan påvirke. Vi ved at for nogle kvinder er det nok med få behandlinger med LadyBalance for at få skubbet balance på plads. Man kan forestille sig at også det omvendte er tilfældet - at hvis en påvirkning skubber dig ud af balance - så finder den ikke selv balancen igen - medmindre du bruger en effektiv behandling.
\nJeg har ikke fået nogen mail med bekræftelse af mit køb på LadyBalance net-butik.\nMail med ordre-bekræftelse bliver af og til fanget i spam-filteret. Venligst check dit spam-filter. Vores kundeservice sparer på forespørgsler om modtagne ordrer, men ikke altid den samme dag.


Rosemunde nu på teenstyle | Læs på teenstyle.dk\nForside / Brands / Rosemunde nu på teenstyle\nDe fleste kender nok bedst brandet Rosemunde for den ikoniske blondekant, vi ser på mange af deres tubetoppe, t-shirts og trøjer. Blondetøjet er nemlig nærmest blevet ikonisk og har fået karakter af tidsløse klassikere. De enkle silketoppe er lækre at have på kroppen, fordi de strækker sig og tilpasser sig kropsformen – og så fås de i mange farver. Lige nu er kollektionsfarverne afdæmpede jord-eller efterårsfarver og douchede nuancer. Se vores udvalg af toppe og trøjer fra Rosemunde her.\nBrandet rosemunde blev grundlagt i 2004. Og deres designfilosofi bygger på elementerne funktionalitet og kvalitet, der er vigtigt for hvert af deres stykker tøj. Tøj fra Rosemunde passer også godt ind i ethvert klædeskab, fordi det både er er enkelt, behageligt, men også rigtig feminint med de fine blondedetaljer og tætte pasform. Toppene kan for eksempel bruges under en kjole, cardigan eller blazer og mikses med alt fra jeans til en fin nederdele.\nRosemunde har en ambition om, at de piger og kvinder, der bruger deres tøj, skal have en følelse af, at være svøbt ind i luksus – hver dag. Derfor er luksuriøse og behagelige materialer som silke, bomuld og kashmir-uld også en del af brandets DNA.\nUdover deres ikoniske modeller gør Rosemunde også noget ud af, at udvikle nye versioner og kombinationer af dem – for at tilpasse dem et internationalt marked. Kjoler, skjorter og detaljerede bluser kan også findes hos Rosemunde. Du kan læse mere om Rosemundes brandrejse her.


En bog om livet som meningen med døden\nTænkende tomater, en dansk borgerkrig og en kærlighedshistorie i århundreder. Det er nogle af Kaspar Colling Nielsens gode historier.\nFoto: Isak Hoffmeyer Fold sammen\nUde i fremtiden sidder der en meget rig jødisk mand og fortæller om gamle dage. Han er, takket være et stamcelleprogram, blevet 475 år gammel. Han har en gammel hund, der kan tale. Han nyder, trods sin høje alder, at deltage i sexorgier med sine jævnaldrende, og han er en god fortæller. I Kaspar Colling Nielsens ret vilde og ret vildt originale nye roman, »Den danske borgerkrig 2018-24«, beretter han om dengang, da danskerne efter finanskrisen mistede tilliden til politikerne, og om hvordan der derefter udbrød krig mellem statsmagten og oprørerne. Manden var selv ung, da det skete. Ung og forelsket. Han skjulte sin rigdom for sin elskede, der var aktivt revolutionær. Sådan her så hendes hverdag ud:\n»De udvalgte sig store villaer, hvor tilfældige rige boede. Brød ind og dræbte dem, for det meste med kniv for ikke at larme. Hun fortalte, hvordan hun i sidste uge havde skåret halsen over på et ældre ægtepar i Vedbæk.«\nBorgerkrigen strukturerer mandens fortælling. Der er et før, et under og et efter blodsudgydelserne. Men der er mere i romanen end som så. Forfatteren til de 17 fantastiske historier i »Mount København«, der udkom for et par år siden, er stadig fuld af historier, og de handler om alt muligt. Hovedpersonen selv solidariserer sig så meget med sin elskede hund, at han laver stylter til armene, så han kan løbe som dén, og betaler for at få en lugtesans i hundeklassen, så han kan lugte på bøffen, om koen var trist, da den døde.\nDer er også en historie, fortalt af en hund, om en hund, der var ejet af en kineser og frygtede at blive spist, for kinesere spiser jo hunde, men som »nøjedes« med at blive mor til hvalpe, der endte som middagsmad for kineseren og hans familie (og hunden selv!) Der er historien om tomaten, der levede sit tomatliv og blev til en flået tomat og udåndede lykkeligt som tilbehør til en god ret med kylling.\nDer er historien om bonden, der hadede dyr, men endte med ufrivilligt at skabe et jordisk naturparadis. Der er mange historier, og det er vildt, som han kan fabulere, Colling, og det er næsten lige så vildt, at disse historier i den store historie ikke anstrenger. Det gør de ikke. De bliver en del af et meningsfuldt flow. Eller som manden i bogen siger et sted: »Når vi fortæller noget til hinanden, er det ikke, fordi historien betyder noget andet, at det er en kode, man skal bryde. Intet betyder noget andet. Der er kun det, der er, og derfor skal det være godt.«\n»Den danske borgerkrig ... « er prunkløs prosa. I passager næsten naivt ligefrem. På den gode måde. Det er en bog – ikke mindst – om dyr, der kan være menneskelige, og om mennesker, der kan være dyriske. Det er desuden en bog om krig og fred, om en kærlighed, der aldrig vil dø, om sex som magt og om, at livet er meningen med døden, ikke omvendt. Og måske er den mere end det, men det er allerede nok, og det er godt nok. Mindst.\nTitel: Den danske borgerkrig 2018-24 Forfatter: Kaspar Colling Nielsen Sider: 224 Pris: 249,95 kr. Forlag: Gyldendal\nAnalytiker om Nordeas udbyttepolitik:\n»Det ser en smule anstrengt ud«\nMette Frederiksen kan godt pakke sin\nfalske benovelse væk. Valgkampen er slut\nAntallet af nye kunder dykker hos streaminggigant\nAntallet af nye kunder\ndykker hos streaminggigant


Esbjerg Vikings skal have ny holdleder - Yesbjerg Esbjerg Vikings skal have ny holdleder - Yesbjerg\nForside Aktuelt Esbjerg Vikings skal have ny holdleder\nIb Pedersen stopper hos Esbjerg Vikings.\nNår Esbjerg Vikings i 2019 tager hul på en ny sæson, bliver det ikke længere med Ib Pedersen som holdleder.\nNår Esbjerg Vikings igen skal jagte sejre på Granly Speedway Arena, bliver det for første gang siden 2011 ikke med Ib Pedersen som holdleder.\nEfter en resultatmæssig skuffende sæson har han valgt at takke nej til tilbuddet om at fortsætte i en anden rolle som sportschef, og dermed siger manden i den velkendte pink polo farvel til Esbjerg Motorsport.\n– Vi har rigtigt meget at takke Ib Pedersen for, og jeg havde meget gerne set ham fortsætte omkring holdet, fordi han har stor viden og erfaring. Vi har dog også valgt, at vi definere vores arbejdsområder lidt skarpere, så vi ikke kunne tilbyde ham at fortsætte som holdleder, og jeg har stor respekt for, at Ib Pedersen vælger at takke nej, fordi han mener, at det er en bedre løsning. Det vidner om en professionel tilgang til tingene, og det er sådan, vi kender ham, siger den nye direktør i Esbjerg Motorsport, Lars Guldager Dyhr, der har taget fat på arbejdet med at forme holdet og staben til den kommende sæson.\n– Vi har haft et turbulent sæson, hvor Ib Pedersen ikke har haft de bedste arbejdsbetingelser, og selvom der selvfølgelig har været for få sejre, så kan vi se, hvor hårdt der er blevet arbejdet. Vi har så også vurderet, at den proces, som blev sat i gang med at involvere Tom Paarup Madsen omkring holdet, har gjort, at han nu er klar til at tage et større ansvar, og det er et naturligt skridt, at vi nu lader ham stå i spidsen for holdet. Vi kommer i første omgang til at tilknytte gode folk med stærke kompetencer omkring ham, der kan hjælpe med de arbejdsopgaver, som vi havde tiltænkt en sportschef, og så vil vi vurdere på sigt, om det giver mening at hente en anden til den post.\nDet vigtigste er, at vi skaber de bedste rammer for sportslig succes, og det er derfor, vi har været grundige i forhold til at snakke tingene igennem, konstaterer Lars Guldager Dyhr, der også takker Ib Pedersen for to mesterskaber og de øvrige medaljer, som han har hjemført til Esbjerg Vikings. De flotte resultater gennem årene er da også noget, som Ib Pedersen stolt tager med sig.\n– Jeg kan se tilbage på min tid hos Esbjerg Vikings med stor glæde, og jeg har samarbejdet med mange gode mennesker. Vi har i forbindelse med sæsonafslutningen haft en god og åben dialog, og selvom jeg godt kunne tænke at fortsætte som holdleder, så kan jeg også godt se, at det er et godt tidspunkt at ryste posen på. Jeg ønsker klubben og alle hernede alt muligt held og lykke, og jeg tror på, at de kommer stærkt ud til den kommende sæson. Der er sat meget godt i værk, og jeg synes, at jeg med sindsro kan sige farvel. Nu tager jeg som udgangspunkt et sabbatår, men jeg er sikker på, at jeg tit vil komme til speedway på Granly Speedway Arena, hvor jeg stadig føler mig meget velkommen.\nTidligere artikelTommy Kenter: En komikers tragiske bekendelser\nNæste artikelEsbjerg Vikings nye holdleder


Camp og kultur | DCU\nCamp og kultur\nNu skal det gøres nemmere at finde den ægte vare på internettet.\nAlt for mange klager over, at der indimellem de seriøse tips og rejseoplevelser fra campist til campist dukker uidentificerede grovheder op på debatsiderne på Campingnettet.\nVi har derfor nu valgt, at give meningerne frit spil på en nyetableret chat-side på DCUs hjemmesider mod at DCUs Moderator med relativ ?hård hånd? vil grovsortere i de indlæg, som bringes på selve debatsiden. Der vil ikke blive taget hensyn til eventuelle misytringer om de dispositioner, der træffes. Indlæg som afvises henvises fremover til chatten.\nDebatsiden vil herefter få navneforandring til ?Mellem campister?.\n-Kald det censurering eller sund fornuft. Ved denne opdeling slipper sagesløse campister for at blive rendt over ende af hadske, uforsonlige og uvedkommende ytringer, siger landsformand Bjarne Jensen. Jeg får mange henvendelser fra specielt nye campister, der har svært ved at forstå, at DCU vil lægge navn til de udgydelser, man også ser på andre hjemmesider. Jeg tror, at de skræmmer campister, som seriøst har brug for reel kontakt med andre campister om deres erfaringer og gode råd, væk.\nNu får de fremover leveret den ægte vare på DCUs officielle portal på nettet, mens personer inden for og uden for DCU kan skrive løs i chat-rummet, tilføjer han. På den måde indfører vi en selektering, som langtfra er lig med censur. Alle kan frit komme til orde det ene eller andet sted.\nDet nye chat-forum findes på forsiden af www.campingnettet.dk og på www.dcu.dk og er markeret af et lille rødt felt. Der bringes udførlig vejledning til dem, som i forvejen ikke er vant til at chatte.\nFind chatten på nettet


Kompromis om raketskjold på topmødet - (MISSILFORSVAR) - Sendt af Danmarks Radio, Orientering 7. juli 2009\nSendt af Danmarks Radio, Orientering 7. juli 2009\nKompromis om raketskjold på topmødet\nUnder topmødet i Moskva blev den europæiske del af USA’s raketskjold, som har vakt heftige russiske protester, kørt ud på et sidespor. For begge præsidenter er problemet, at modstandere i deres egne lande af samarbejde mellem Rusland og USA har engageret sig ideologisk og højlydt i projektet. Men der er flere tegn på, at forhandlerne kan finde en løsning.\nAf JØRGEN DRAGSDAHL\nOp til topmødet i Moskva har USA’s planlagte baser i Europa for missilforsvar spillet en stor rolle i begge parters propaganda. Den russiske præsident Medvedev markerede, at det amerikanske projekt kan blokere en aftale, som skal begrænse atomarsenalerne, og en af præsident Obamas vigtigste rådgivere udelukkede, at baserne kan indgå i en byttehandel.\nDenne dramatiske optakt blev af nogle nyhedsmedier gjort til tegn på, at topmødet kunne blive ramt af fiasko, fordi parterne tilsyneladende var låst fast med uforenelige standpunkter. Men bag erklæringerne ligger en lidt mere kompliceret virkelighed, som bedst er blevet opsummeret af den amerikanske sikkerhedsekspert Pavel Podvig. Det er, skriver han i en blog på internettet, "temmelig klart nu, at Ruslands stærke modstand i forbindelse med missilforsvarets baser i Europa sandsynligvis er det eneste, som kan redde projektet". Uden denne modstand, fortsætter han, er det sandsynligt, at projektet vil dø af egen kraft.\nPavel Podvig mener, at Obama-regeringen nok gerne ser, at projektet, som den har arvet fra Bush-regeringen, lider en stille død, men det er utænkeligt, at man selv åbenlyst dræber det. Missilforsvaret har stadig energiske tilhængere i USA, og der er stor risiko for, at hvis den europæiske del blev opgivet, så kunne tilhængerne blokere en aftale om atomnedrustning. Traktater skal nemlig godkendes med to-tredjedeles flertal i Senatet. Podvig, som er født i Sovjetunionen og har nærkontakt med russiske eksperter, peger desuden på, at der i Rusland er mange, som drager indenrigspolitisk fordel af denne strid med USA. Derfor vil de også gøre alt, hvad de kan, for, at man ikke finder frem til en løsning.\nBaserne i Europa skal ifølge USA’s officielle forklaring beskytte både Nordamerika og Europa imod et raketangreb fra Iran. Projektet består især af en base i Polen for ti såkaldte forsvarsraketter og et radaranlæg i Tjekkiet. Pænt sagt, så er det et meget forudseende projekt, fordi Iran hverken har atomvåben eller et raketarsenal med den nødvendige rækkevidde. Desuden har USA endnu ikke udviklet de raketter, som skal anvendes i forsvaret. Russerne er også meget fremsynede i deres protester. De frygter næppe, at det aktuelle projekt kan rykke magtbalancen. Men de kan med en vis ret hævde, at projektet måske kun er starten på et langt mere omfattende raketskjold.\nI den virkelige verden er det amerikanske raketforsvar meget langt fra både tilhængernes håb og russernes frygt. Projektet er i årevis blevet kritiseret af uafhængige amerikanske eksperter, fordi det af rent teknologiske årsager ikke lever op til reklamen – og næppe nogensinde kan. Kritikken har nu fået en chance, fordi præsident Obamas folk delvist er rekrutteret fra kritikernes rækker og de i øvrigt ikke er bundet af forgængernes engagement. Obama-regeringen har erklæret, at man er for et "effektivt" raketforsvar, som desuden er økonomisk forsvarligt. Det er formuleringer, der kan begrunde nedskæring og udsættelse af projektet. Obama-regeringen har allerede skåret budgettet for det kommende finansår ned med 15 procent og har desuden aflyst en række delprojekter, som var for dyre, for mislykkede og for fantasifulde.\nDen europæiske del af raketforsvaret er i den seneste tid blevet udsat for en noget nær knusende kritik af uafhængige amerikanske eksperter. De har i rapporter med tilsyneladende udførlig teknisk dokumentation påpeget, at især de planlagte radaranlæg er for svage til, at de kan løse den planlagte opgave, og at Iran med meget enkle modtræk kan overvinde forsvaret. Kritikken blev i fredags formuleret i et åbent brev til præsident Obama, der var underskrevet af tyve fremtrædende ingeniører og videnskabsmænd. Mange af dem har tidligere deltaget i våbenprojekter. Ti af dem har modtaget Nobel-prisen i fysik [i].\nI brevet erklærer de, at det planlagte Europa-projekt reelt ikke kan forsvare imod et virkeligt raketangreb, og at det ikke bør gennemføres. Man peger også på, at prisen for det vil være høj – målt i større usikkerhed, politiske omkostninger og økonomiske udgifter. Konkret påpeger man, at hvis projektet gennemføres, vil det undergrave forholdet til Rusland – samarbejde med Rusland er, skriver de tyve forskere, "nøglen til fremgang i forbindelse med en række sikkerhedsspørgsmål, blandt andet atomnedrustning samt blokering af Irans atom- og raketprogrammer".\nUnder topmødet har Medvedev og Obama aftalt, at man fortsat vil diskutere missilforsvarets fremtid. Formelt er man altså stadig uenige. Men der er flere tegn på, at problemerne kan overvindes. I en hensigtserklæring lovede de to præsidenter samarbejde mod en rakettrussel fra f.eks. Iran, og Obama sagde, at når hans regering har afklaret fremtiden for den europæiske del af anti-raket projektet, venter der omfattende forhandlinger med Rusland. Dermed anerkendte han principielt, at russernes indvendinger kan være berettigede.\nRusland har erklæret, at man gerne vil med i et anti-raket projekt, og man har konkret foreslået, at USA inddrager russiske radaranlæg i sit projekt. Obama-regeringen har udvist betydelig interesse for dette forslag, men den russiske betingelse er, at de planlagte baser i Polen og Tjekkiet sløjfes. I den forbindelse er det interessant, at en anonym, angiveligt centralt placeret kilde i Obama-regeringen, har peget på et alternativt anti-raketprojekt, som forskeren Dean Wilkening fra Stanford Universitet i Californien har udviklet. Det vil med baser nærmere Iran imødekomme russiske indvendinger og desuden, hævder han, været mere effektivt. Endelig har den amerikanske forsvarsminister Robert Gates foreslået, at den europæiske del af raketprojektet lægges i en slags mølpose, indtil man ser tegn på, at den iranske trussel bliver virkelig.\nDet er sandsynligt, at Obama-regeringen er meget opmærksom på et politisk argument, der er fremført af den russiske forsker Dmitri Trenin, som er direktør ved den russiske afdeling af det store amerikanske forskningsinstitut, Carnegie Endowment for International Peace. Indtil sidste år hed hans direktør Rose Goettemoeller – hun er i dag USA’s chefforhandler i disse sager. Trenin påpeger, at Ruslands mest hårdnakkede modstandere af samarbejde med USA bygger deres argumentation på et fjendebillede, hvor det amerikanske raketforsvar indtager en helt afgørende plads, fordi det angiveligt skal gøre et overraskende amerikansk atomangreb på Rusland muligt. Hvis USA stopper den europæiske del af raketprojektet, vil man, hævder han, rive tæppet væk under disse anti-amerikanske agitatorer.\nSom ofte før under Den Kolde Krig har modstandere i begge lejre af udvidet samarbejde altså indgået en alliance, hvor de støtter hinanden. Det er denne alliance, som de to præsidenter nu i fællesskab skal bryde op.\nDen omtalte tekniske analyse af missilforsvaret, som Dean Wilkening fra Stanford Universitet, har udarbejdet kan findes på http://www.nezakladnam.cz/files/Wilkening.pdf\nDet faktisk sagte og sendte kan afvige fra manuskriptet.\n[i] Initiativet til brevet er taget af Union of Concerned Scientists, som også bringer teksten på sin hjemmeside, http://www.ucsusa.org/news/press_release/scientists-europe-missile-defense-obama-0258.html\nMå kun citeres med udtrykkelig kildeangivelse. Læs mere om Ophavsret.