Download "Virksomhedsplan 2001 2003"\n1 Virksomhedsplan Februar 2002\n2 Indholdsfortegnelse 1 SKOLENS PROFIL 3 2 SKOLENS MÅLSÆTNING MÅLSÆTNING FOR UNDERVISNINGSDELEN MÅLSÆTNING FOR SFO EN 5 3 INDSATSOMRÅDER FÆLLES SELVSTYRENDE TEAM HOLDDANNELSE VIKARDÆKNING SPECIAL- OG 2-SPROGSUNDERVISNING LEG/LÆRING BARNET I CENTRUM PÆDAGOGISK SERVICECENTER (BIBLIOTEK) SKOLE/HJEM SAMARBEJDE UTILPASSEDE BØRN OG UNGE/SOCIAL TRÆNING OG KOMPETENCEUDVIKLING BØRN KOST OG MOTION IDRÆTSOMRÅDET KOST 12 4 INDSATSOMRÅDE UNDERVISNINGSDEL ÅRSPLANER IKT-LÆRINGSPLAN LOKAL LÆSEPLAN INTERNATIONALISERING/E.N.I.S INDSATSOMRÅDE FRITIDSDEL PERSONALEUDVIKLING INDRETNING STUER FORÆLDREMØDER INTEGRATION AF DE 2-SPROGEDE BØRN AKTIVITETER MODTAGELSE AF BØRNEHAVEKLASSEBØRN UDSLUSNING AF 3. KLASSER 23 6 SKOLEN I TAL PERSONALE TID/RESURSER SKOLENS BUDGET SFO ENS BUDGET 28\n3 Parkskolen Høje Taastrup Kommune side 3 1 Skolens profil Parkskolen er beliggende i den østlige del af Taastrup Kommune, 700 meter fra Taastrup station, midt i et blandet boligkvarter bestående af etagebyggeri på den ene side og villakvarter på den anden side af skolen. Skolen består af et samlet etageareal på m2 på Parkvej 76, tæt ved Taastrup svømmehal og idrætscenter. Skolen har gennem årene arbejdet meget med udvikling af skolen, lige fra vores 10 punkts program med Ivan Hauser i 1991/1992 til Røsnæs kurserne i 1998, 1999 og Indimellem disse punkter har skolen arbejdet med indskoling (Barnet i Centrum samarbejde mellem lærere og pædagoger), Mål og Med (skole hjem samarbejde), IT, internationalisering, læseindsatsplan, teamdannelse, skoleudvikling (de regionale konsulenter), assertion, 10. klasse struktur, projektarbejdsformen, featureuger, teamuger, traditioner (bl.a. gammel elevfest) og meget andet. Senest er hele skolen overgået til selvstyrende teams (en ny anderledes og spændende organisationsform). Skolen har kort sagt udviklet sig på fundamentet af en solidt forankret dansk folkeskole. Parkskolen er i 2001 kendetegnet ved en klar kurs, et godt image, stor lokal respekt med de særheder og specialiteter, som en god folkeskole er kendetegnet ved. En kvalitetsbevidst skole med gode traditioner, en dygtig engageret medarbejderskare, interesserede forældre og på den baggrund også et stort udviklingspotentiale. Parkskolen er en to-spors skole fra klassetrin, med 2 børnehaveklasser har 2 specialklasser, en børnehaveklasse og en 1. klasse har en SkoleFritidsOrdning (SFO) med ca. 190 børn, fordelt på 2 afdelinger har ca. 65 medarbejdere bestående af lærere, pædagoger, pædagogmedhjælpere, HKpersonale samt teknisk servicemedarbejdere har en ledelse, bestående af skoleleder, afdelingsleder 1 (souschef), afdelingsleder 2, SFOleder samt teknisk serviceleder. Skolen har: 24 klasselokaler, herunder specielle klasselokaler til specialklasser samt en række faglokaler et mediatek, bestående af multimedieværksted, bibliotek med 6 pc er med Internet-adgang og to edb-lokaler med 24 arbejdspladser med Internet-adgang i hver. 3 idrætssale 1 festsal med scenefaciliteter samt mulighed for filmforevisning på stort lærred. Myretuen er Parkskolens fritidstilbud for elever der går i kl.. SFO en er fysisk adskilt i to afdelinger, men arbejder som én SFO med fælles målsætning og regler, samt aktiviteter og ture på tværs. I afd. 1 findes Rød og Blå stue på 30-gangen og Orange og Turkis stue på 40-gangen og i afd. 2 Grøn, Lilla og Gul stue. På hver stue er der 2 voksne og ca. 30 børn i alle aldre. Undtaget herfra er dog Gul stue, der er et specialtilbud til børn med særlige behov, hvorfor der her er væsentlig færre børn. Morgenåbning foregår altid fælles i afd. 2.\n4 Parkskolen Høje Taastrup Kommune side 4 2 Skolens målsætning 2.1 for undervisningsdelen Med baggrund i, at skolens aktiviteter berører mange børn og forældre i området, skal Parkskolen som kommunal folkeskole give eleverne mulighed for faglig og personlig udvikling og gennem kontakt med forældrene skabe sammenhold om skolens virke. Eleverne tilbydes aktiverende undervisning, som styrker deres faglige viden og kunnen og medvirker til at selvstændiggøre dem som individer samtidig med, at de lærer at arbejde på et demokratisk grundlag. Eleverne skal opnå forståelse for, at frihed under ansvar er en forudsætning for dette mål. Eleverne skal inddrages i skolens arbejde så meget som muligt, således at selvansvarligheden øges. For lærerne skal Parkskolen være en god og udviklende arbejdsplads, der giver den enkelte lærer mulighed for på eget initiativ og i samarbejde med andre ansatte, at aktivere eleverne til at nå fastlagte mål, samt motivere og støtte både svage og dygtige elever. Skolen vil endvidere fortsat arbejde for at styrke undervisningsniveauet gennem en stadig udvikling af skolen, blandt andet gennem tværfaglig undervisning og projektorienterede emnearbejder. I forhold til forældrene skabes en aktiv og åben kontakt mellem skole og forældre på alle områder for at opnå større fælles interesse og ansvar for skolens virke. Parkskolen ønsker til alle tider at være åben overfor elever, forældre og det øvrige samfund. en er udarbejdet af skolebestyrelsen.\n5 Parkskolen Høje Taastrup Kommune side for SFO en Mål: Det primære formål med vores pædagogiske arbejde i Myretuen er, at støtte børnenes generelle udvikling. Tryghed, trivsel og tillid, ser vi som et fundament og en betingelse for en positiv udvikling. Vores overordnede mål er at støtte børnenes udvikling af: Selvværd Selvstændighed Ansvarlighed Vi ønsker således at styrke børnene i at kunne indgå i forpligtende fællesskaber, samt styrke deres forudsætninger for indlæring i skoletiden. Midler til at nå ovenstående: Som voksne vælger vi aktiviteter udfra børnenes ønsker og behov, med det formål at nå de overordnede mål. Vi tager udgangspunkt i det enkelte barns niveau. Vi vægter i dagligdagen fællesskab, ligeværdighed og plads til personlighed højt. Medbestemmelse og selvforvaltning er ligeledes væsentlige nøglebegreber for os. Generelt gør vi ikke tingene for børnene, men hjælper dem til at lære selv at gøre. Vi ønsker at inspirere børnene til at udvide deres horisont og stimulere deres kreativitet, for herigennem at gøre dem bedre til at forstå og dermed respektere andres forskelligheder, samt finde ud af hvad netop de er gode til og har det godt med. Vi vil til stadighed arbejde på at højne vores faglige niveau. Vi er meget opmærksomme på at vi som voksne er forbilleder og i vores adfærd fremstår som eksempler overfor børnene. Eksempler på hvordan vi praktisk kan arbejde frem mod vores mål: Ikke løse konflikter for børnene, men hjælpe dem til at lære selv at løse dem. Ikke binde børns snørebånd, men lære dem hvordan, gerne ved hjælp af andre børn Vi holder samling på stuerne dagligt, tager på ture sammen og laver fælles aktiviteter. Vi forsøger at inddrage alle børn i sociale aktiviteter. Vi er særligt opmærksomme på de børn som vi oplever er meget for sig selv. Lære dem at sige til og fra, samt respektere andres behov og egne. Anerkende barnet for den han/hun er, uden at fokusere på en præstation. Vi holder café hvor de børn der ønsker det, deltager i at forberede og afvikle arrangementet. Vi har til daglig fri frugt. Børnene ved bedst selv hvornår de er sultne. Vi lægger vægt på metodefrihed for at udnytte den styrke der ligger i vores forskelligheder. Dette selvfølgelig med udgangspunkt i vores mål og midler. Vedr. fortolkning af begreber, se bilag 1.\n6 Parkskolen Høje Taastrup Kommune side 6 3 Indsatsområder fælles 3.1 Selvstyrende team Parkskolen har fået mulighed for i en 2-årig forsøgsperiode at organisere arbejdet i selvstyrende teams. Ledelsens har i samarbejde med lærerne samt indskolingspædagogerne dannet 11 funktionsdygtige teams, et omkring hver årgang. Udgangspunktet for dannelsen af årgangsteamene har været: Faglig bredde (det humanistiske, det naturvidenskabelige, det praktisk-/musiske) Personlige ønsker (kærlighedsprincippet) Menneskelig bredde (alder, erfaring, køn, interesser osv.) Alle lærere er tilknyttet et team og to af lærerne er tilknyttet to teams. Derudover er der en del lærere som er lånt ud (lånelærere) til andre teams i få timer hver uge. Denne lånelærer-ordning er faglig nødvendig men skal begrænses mest muligt, da den begrænser fleksibiliteten både i de teams som skal låne en lærer og hos de som låner læreren ud. Arbejdet med de selvstyrende teams, er en hel ny organisationsform i folkeskolen og derfor en meget omfattende og meget omfangsrigt indsatsområde. Vi har derfor udvalgt nogle få delområder inden for dette indsatsområde som vi vil fokusere på i år: Holddannelse/special- og tosprogsundervisning Vikardækning af planlagt fravær. er Etablering af holddannelser. Kompetent specialundervisning i samarbejde med de enkelte afdelinger. Kompetent 2-sprogsundervisning i samarbejde med de enkelte afdelinger. Bedre vikardækning. Evaluering i forhold til skoleafdelingen/kommunen. Holddannelser, specialundervisning og 2-sprogsundervisning er det centrale i forbindelse med TeamUdviklingsSamtaler. Omlægning af timeressourcer i forbindelse med langtidssygdom, jobskift, kurser o.lign Holddannelse 50% af timerne til specialundervisning- og tosprogsundervisning er lagt ud i teamene som ekstra lærerressourcer.\n7 Parkskolen Høje Taastrup Kommune side 7 Skal styrke muligheden for holddannelse. Holddannelse skal fremgå af klassernes arbejdsplaner/skemaer og årsplaner. Periodevis redegørelse for anvendelsen. Ovenstående medtages i forbindelse med TeamUdviklingsSamtaler Vikardækning Ca. 50% af timerne til vikardækning er lagt ud i teamene som ekstra lærerresurser. Teamet dækker, i størst mulig omfang, selv ved planlagt fravær samt ved 2. sygedag og frem, dog ikke ved langtidssygdom. Teamet orienteres om deres pligter i forbindelse med fravær dvs. hvilke ting som er indeholdt i den ressource som er udlagt til det enkelte team. Skal ske på Afdelingsmøder, TeamUdviklingsSamtaler samt teammøder Special- og 2-sprogsundervisning I forbindelse med indførelsen af de selvstyrende teams er en stor del af special- og 2- sprogsundervisningen blevet lagt ud i teamene. Det har betydet at der ikke alle steder er uddannede/kompetente lærere til at varetage undervisningen. At få klarlagt hvordan vi laver den bedst mulige special- og 2-sprogsundervisning under de selvstyrende teams. Få indført eventuelle justeringer/ændringer med skolestarten 02. Følgende spørgsmål skal afklares: Skal der efteruddannes i stor stil? eller skal undervisningen omorganiseres, eksempelvis så den ligger som en afdelingsopgave? Spørgsmålene afklares i ledelsen i samarbejde med de relevante koordinatorere, skolens psykolog samt kommunens læsekonsulent. Forslag fremlægges i Pædagogisk Råd inden sommerferien 02.\n8 Parkskolen Høje Taastrup Kommune side Leg/læring Barnet i centrum Samarbejdet mellem lærere og pædagoger er etableret. Kombinationsgange på 1. og 2 årgang er etableret(når svamperenoveringen er færdig!). er Fælles planlægning mellem pædagoger og lærere. Rollefordeling mellem lærere og pædagoger skal tydeliggøres (Teamsamarbejde). Unødig ventetid begrænses. Ledelsen og de enkelte team skal skabe rum for mødevirksomhed. Der skal laves møder med udgangspunkt i samarbejde. F.eks. arbejde konkret med nogle af de forslag som der blev fremlagt på Røsnæs i foråret 2001 Der skal startes diskussioner om rollefordeling og kompetence udnyttelse. Der evalueres løbende på afdeling 1 s møder, SFO ens personalemøder samt teammøder. Pædagogisk Råd orienteres årligt.\n9 Parkskolen Høje Taastrup Kommune side Pædagogisk Servicecenter (bibliotek) Der er nedsat en arbejdsgruppe som skal fremlægge forslag til en fornyelse af Pædagogisk Servicecenter. At skolebiblioteket rummer et bredt og tidssvarende udvalg af undervisningsmidler der kan fastholde og udvikle elevernes interesser og lyst til læring gennem hele skoleforløbet. At der er adgang til at bruge skolebiblioteket i hele skolens åbningstid At skolebiblioteket også lokalemæssigt udvikles til at løse opgaven som pædagogisk service og mediecenter. At skolebiblioteket kommer til at spille en central rolle i udviklingen af arbejdet med medier og IKT. At skolebiblioteket spiller en central rolle i registrering og administration af alle skolens undervisningsmidler. At skolebiblioteket indgår i nye samarbejdsformer med folkebiblioteket(minibib med SFO som eks.) Arbejdsgruppen skal i foråret 2002 fremlægge forslag som så skal diskuteres i LUG, afdelingerne samt på PR.\n10 Parkskolen Høje Taastrup Kommune side Skole/Hjem samarbejde Efter indførelse af selvstyrende teams har det vist sig at der er behov for forbedring og udvikling af skole/hjemsamarbejdet. Kontaktforældrenes rolle er uklar og udefineret. Der leves ikke op til tidligere udarbejdet kontaktforældrefolder (1991). Skolens elevevaluerings materiale Mål og Med opleves af de fleste lærere som mangelfuld. At forbedre kommunikationen mellem skole og forældre såvel fra lærerne som fra ledelsen. Det er skolens målsætning at informere i et omfang så flest mulige er tilfredse. At engagere og samarbejde med kontaktforældrene omkring forældremøder og sociale problemer i klassen At udarbejde et nyt og bedre materiale (mål og med) til evaluering af den enkelte elev. At få diskuteret den oprindelige kontaktforældre folder og enten få den tilrettet eller effektueret. Vi ønsker at give nye forældre i børnehaveklassen mere præcise informationer om hvad vi forventer af forældrene og deres barn. Klasselæreren informerer via kontaktbog, brev, telefonisk og/eller til Mål og Med møder forældrene om ændringer i den enkelte elevs adfærd, faglige og sociale færdigheder i negativ retning,. Teamet informerer via brev og/eller forældremøder forældrene om klassens faglige og sociale mål og eventuelle problemer af kollektiv art. Ledelsens opgave er generel skoleinformation og større ændringer i de enkelte klasser. Skolebestyrelsen reviderer i samarbejde med LUG, pjecen om kontaktforældrenes opgaver og lærerne og kontaktforældrene implementerer tankerne i denne pjece. Skolebestyrelsen orienteres om vores ønske og enkelte klasser får lov at afprøve nye former for samtaleark. De enkelte teams erfaringer skal danne grundlag for udarbejdelsen af en ny Mål og Med. Skolebestyrelsen tager initiativ til arbejdet med kontaktforældre folderen. På baggrund af det eksisterende arbejde i SFO en startes arbejde i afd. 1 om hvad vi skal forvente af kommende elever og forældre. Arbejdet skal udmunde i information til forældrene inden skolestart 03. Skolebestyrelsen laver en undersøgelse af forældrenes tilfredshed med skolens information niveau på alle niveauer.\n11 Parkskolen Høje Taastrup Kommune side Utilpassede børn og unge/social træning og kompetenceudvikling Årsplanerne bærer tydelig præg af at mange teams ikke får lavet mål og planer for dette arbejde. Yderligere foregår der heller intet koordineret arbejde indenfor dette felt. Der er dog ingen tvivl om der bliver arbejdet med området når behovet melder sig. Trin for Trin er blevet indkøbt til indskolingen. Trin for Trin er et undervisningsprogram der støtter børn i udviklingen af sociale kompetencer. Skabe trivsel og tryghed for elever på Parkskolen. Udarbejdelse af en social som skal sikre et koordineret arbejde. Der skal arbejdes med og dannes grundlag for en reel elevmedindflydelse og elevmedansvar. På baggrund af erfaringerne med Trin for Trin skal der tages stilling til hvordan arbejdet skal foregå på mellemtrinnet og i udskolingen. LUG nedsætter en arbejdsgruppe inden sommerferien 02. Der skal arbejdes med Trin for Trin fra børnehaveklassen til og med 3. klasse.\n12 Parkskolen Høje Taastrup Kommune side Børn kost og motion Idrætsområdet Parkskolen har 3 gymnastiksale, en festsal og adgang til TIK s haller. Idræt opfattes af elever og lærere som et lavstatusfag. I afdeling 3 er der mange elever som udebliver eller ikke deltager aktivt. Det er Parkskolens målsætning, at Idrætsundervisningen bliver opkvalificeret og bliver en del af Parkskolens kultur. Ved nyansættelse bør liniefag i Idræt prioriteres højt. Der skal laves en lokal læseplan for faget Idræt, hvilket bliver en del af Idrætfagudvalgets arbejde, som der skal afsættes tid til. Der skal skabes en interesse for at dyrke skolesport. Der vælges og prioriteres 2-3 sportsgrene. Der skal nedsættes en arbejdsgruppe som skal arbejde med forslag til at strukturere idrætsundervisningen anderledes. Det kan f.eks. være morgenløb, for én eller flere afdelinger, idræt på tværs af afdelinger valgfrit afhængigt af interesser eller sæsonopdelt idræt Kost I sensommeren fik vi del i Sundhedsstyrelsens kostpulje: kr. om året i 3 år. Fysiske faciliteter: Parkskolen er ikke i besiddelse af ét eller flere lokaler som umiddelbart kan omdannes til en form for kantine. Parkskolen har flere små rum som kan benyttes om udleveringssted for mad samt bruges til oprettelse af en skolebod. Det er vores målsætning at eleverne får bedre og mere sunde kostvaner. Det er hensigten at få belyst elevernes kostvaner, indrette vores kosttilbud efter elevernes reelle behov samt informere om sund kost. Kostprojektet skal være bæredygtigt dvs. det skal kunne fortsætte efter den periode hvor vi får tilskud til projektet. På kort sigt skal der indrettes to rum til brug for kostprojektet. Et til udlevering af frugt/boller samt et rum til skolebod. PÅ længere sigt skal der arbejdes med indretning af kantineforhold. Trin : Der etableres en indkøbs- og tilmeldingsordning hvor det er muligt for eleverne at købe boller, frugt og juice. Trin : Der evalueres på erfaringerne med trin 1. og der etableres en skolebod. Der vil blive mulighed for løssalg af drikkevarer, frugt, brød, lune snacks m.m.\n13 Parkskolen Høje Taastrup Kommune side 13 Trin : Der evalueres på trin 1. og 2. Der arbejdes med en fortsættelse af kostprojektet på trods af at tilskuddet falder bort. Der træffes afgørelse om hvorvidt der skal etableres kantineforhold.\n14 Parkskolen Høje Taastrup Kommune side 14 4 Indsatsområde undervisningsdel 4.1 Årsplaner Alle klasseteam har udarbejdet årsplaner Årsplanerne er blevet udleveret til forældre og ledelse. Skabe årsplaner der tager udgangspunkt i skolens virksomhedsplan og derved dens indsatsområder. Årsplanerne skal indeholde en aktivitetskalender, samt en beskrivelse af de faglige, sociale og pædagogiske mål for hele elevgruppen. Årsplanen som helhed skal være tilgængelig for skoleledelsen og hele det selvstyrende team. Relevante dele skal offentliggøres for elever og forældre. De relevante dele danner grundlag for dialogen med elever og forældre om undervisningens form og indhold. Hele årsplanen danner grundlag for første teamsamtale med ledelsen. Der afholdes 2 TeamUdviklingsSamtaler om året. Der arbejdes med at gøre årsplanerne til et styrings- og planlægningsredskab i teamene. Der arbejdes med de af ledelsen fastsatte krav til årsplanerne jf. skoleaftalen. Alle teams vil få en skriftlig tilbagemelding fra ledelsen på årsplanarbejdet. Årsplanen og den skriftlige tilbagemelding fra ledelsen vil blive evalueret til den første teamsamtale. I løbet af efteråret 02 skal indholds- og formkravet diskuteres i afdelingerne, med henblik på at øge ejerskabet. Der skal endvidere findes en form at informere forældrene på. Ovenstående baserer sig på den beskrivelse af årplaner der er lavet i vores skoleaftale.\n15 Parkskolen Høje Taastrup Kommune side IKT-læringsplan lokal læseplan Der er udarbejdet oplæg til IKT for hele skolen. Kommunen har udarbejdet retningslinier på IKT området. Integrere IKT en i undervisningen på alle klassetrin Lærerne skal opkvalificeres til brugen af IKT ved bl.a. kursusvirksomhed. IKT ens synlighed i undervisningen evalueres på første teamsamtale i skoleåret Til TeamUdviklingsSamtalen evalueres teamets IKT planer som de er beskrevet i teamets årsplan.\n16 Parkskolen Høje Taastrup Kommune side Internationalisering/E.N.I.S. Skolen er af undervisningsministeriet udpeget til E.N.I.S.-skole. European Network of Innovative Schools er et program under det Europæiske skolenet, der sigter på at lade specielt IKT-involverede skoler med kraftig pædagogisk udvikling gå foran i at vise vejen for, hvordan man integrerer IKT i den daglige undervisning i et samspil med pædagogisk dialog. Skolen skal være i front med udnyttelsen af IKT i undervisningen og skal sammen med 499 andre uddannelsesinstitutioner i Europa være lokomotiv for den pædagogiske IKT-udvikling indenfor undervisningssektoren såvel i Danmark som i Europa. At skabe mulighed for at skolens elever og medarbejdere samarbejder med andre EU-lande samt kommunens venskabsbyer. Via Internet at kommunikere med elever og kollegaer fra andre lande. Via elevudveksling at skabe en større fælles forståelse for det fælles Europa samt den verden vi lever i. At tilslutte sig internationale organisationer, der arbejder for den mellemfolkelige forståelse og samarbejde. At ansøge EU om støttemidler til projekter, der fremmer vores målsætning. At skabe teknologisk mulighed for Internetadgang og anden elektronisk adgang til international kommunikation. Ledelsesmæssigt støtte og deltage i det internationale samarbejde bl.a. ved besøg i andre lande samt besøg fra andre lande. Endvidere deltage i sammenhænge, der støtter vores målsætning. Skabe muligheder både lokalt, men også kommunalt, for elevbesøg i andre lande gennem økonomiske rammer og tilskud, der fremmer vores målsætning. Evaluering på afdelingsmøde maj/juni Evaluering på afdelingsmøde maj/juni 2003.\n17 Parkskolen Høje Taastrup Kommune side 17 5 Indsatsområde fritidsdel 5.1 Personaleudvikling Pædagogiske diskussioner og dialog, mulighed for kurser, oplæg til kollegial supervision, fagbibliotek + tidsskrifter. At vi er praktikinstitution giver os bl.a. en føling med nyt på det pædagogiske område. Generelt: Til stadighed højne vores faglige niveau, og følge med i nyt på de pædagogiske og psykologiske områder. Specifikt: Implementere Kollegial supervision som metode. Kunne spørge til hinandens praksis, så det holdes på et fagligt plan og ikke opfattes som personligt angreb. MUS. Øve os i kollegial supervision, evt. få bistand udefra. Kurser. Arrangere foredrag. Pædagogisk debat på personalemøder. Bruge vores fagbibliotek. Personaledag/weekend. Socialt samvær for at skabe tryghed. Runde dagen af sammen når det er muligt, fremfor at skynde sig ud af døren hver dag. At kunne spørge til hinandens praksis kræver tillid til hinanden, såvel som kendskab til assertive kommunikationsformer, herunder jeg-budskaber. Færdigheder heri (personlige kvalifikationer) vil vi opnå gennem midler som bøger, foredrag, kursus og dialog. Løbende tage op om vi bruger kollegial supervision, og om vi kan være ærlige og åbne omkring at diskutere vores praksis, uden at nogle skal føle sig angrebet, men på en måde så vi skaber udvikling. At vi indbyrdes anbefaler hinanden ny litteratur vi er stødt på, tager emner op der udspringer af ny tænkning på området, er tegn på at vi følger med i en udvikling.\n18 Parkskolen Høje Taastrup Kommune side Indretning stuer Stuerne er i dag indrettet med hårde møbler, hvilket betyder stol og bordplads til godt 30 børn. Denne indretning levner meget lidt gulvplads, samt nærmest ingen plads til bløde møbler. Indretningen begrænser legemulighederne, og lægger meget lidt op til mere afslappet fritid. Aktiviteterne på stuerne i dag, begrænser sig hovedsageligt til hvad man kan sidde ved et bord og lave. En mere fritidspræget indretning med mere fleksible anvendelsesmuligheder. Nogle rum der klart signalerer: Her handler det om fritid. I forbindelse med indretningen af stuerne skal der udarbejdes en plan så man så vidt muligt køber møbler der passer sammen. Færre høje borde, men siddemuligheder for alle, f.eks. ved taburetter der kan stables og sættes væk efter behov. Bløde møbler som f.eks. sofagruppe eller madras på gulvet. Hyggekroge f.eks. ved reoler eller afskærmning der deler rummet op. Maling og indretning af smårum som f.eks. Oranges lille, hvor et gammelt bord med vask ønskes fjernet. Planen kræver nogle nyindkøb, der ønskes fordelt med 30-gangen i indeværende år, og 40-gangen + afd. 2 i 2002, evt Indkøb til 30-gangen vil naturligt hænge sammen med indflytning fra pavillonerne. Vi laver Før og nu fotos af alle stuer. En vurdering af om der foregår mere alsidige fritidsaktiviteter på stuerne. En lytten til om børn og forældre oplever stuerne mere indbydne end tidligere.\n19 Parkskolen Høje Taastrup Kommune side Forældremøder Forældremøderne i Myretuen afvikles meget traditionelt, med fælles information, valg til forældreråd, samt afslutning stuevis. Vi mener det er meget lidt man her som forældre får med hjem, som man ikke kan opnå ved blot at have en rimelig f.eks. ugentlig kontakt til os, og ved at læse hvad vi sender ud, f.eks. Myrenyt. At nå frem til en mere spændende form, der gør det mere attraktivt som forældre, at bruge sin aftentid sammen med os, således at vi kan opnå større fremmøde her og større engagement. Arrangere foredrag og debatoplæg om emner relevant for Myretuen og vores brugere. F.eks. om aktuel pædagogik, samfundsforhold, udviklingspsykologi, eller holdninger til relevante emner. En gang om året vil vi arrangere os med en foredragsholder udefra. Forældrerådet ønskes inddraget i planlægning og afholdelse af møderne. Tilbagemelding fra forældre og forældreråd om hvorvidt man synes møderne har fået et mere spændende indhold. En vurdering i forældreråd og personalegruppe af, om tiltagene kommer til udtryk i bedre dialog forældre/personale om livet i Myretuen. Vurdering af om flere deltager i forældremøderne. Evaluering foretages efter hvert forældremøde, første gang forår 2002.\n20 Parkskolen Høje Taastrup Kommune side Integration af de 2-sprogede børn De deltager aktivt i vores ture ud af huset De deltager i aktiviteter som f.eks. boldspil, svømning, rytmik og bevægelse. Spontane aktiviteter for de 2-sprogede børn. Nogle, især 2-sprogede drenge, isolerer sig i grupper fra de øvrige børn og voksne. at skabe trivsel og tryghed, sproglig, social og følelsesmæssig udvikling af 2-sprogede børn i SFO Myretuen at gruppen af 2-sprogede ikke isolerer sig, men blander sig med de øvrige børn, uden skelen til etniske baggrund. Flere ture med de 2-sprogede, specielt hvis det har noget med danske traditioner og kultur at gøre. Specielt projekt, hvor børnene laver en planche med fx. et landskab eller lignende, forskellige figurer, dyr og ting ( hvor man kan sætte dem forskellige steder på planchen ) og selv laver historier og fortællinger. Flere sprog- og legeaktiviteter, f.eks. lave dukketeater og lave historier, bruge lyd- bøger. Bruge PC programmer, f.eks. Den talende bog og andre. Sørge for at de 2-sprogedes forældre, efter behov og hvis muligt, får brev på eget sprog om arrangementer i SFO /skolen. F.eks.: åbent hus før jul, sommer festen, forældremøder. Arrangere en aften med f.eks. tyrkisk mad og musik, eventuelt ved indvielse af 30- gangen Efterhånden efter et stykke tid snakke med de 2-sprogede børn om, hvordan det er at gå i SFO, om de kan lide at være i SFO, om de kan lide de voksne. Vurdere om deres danske sprog udvikler sig og om de udvikler sig socialt og blander sig med andre. Snakke med deres forældre. Evaluering maj/juni Evaluering maj/juni 2003.\n21 Parkskolen Høje Taastrup Kommune side Aktiviteter Mht. de planlagte faste aktiviteter, har vi en ny aktivitet hver dag. Programmet for disse aktiviteter gælder typisk en måned ad gangen. En aktivitetsform der er en blanding af hvordan det er nu, og så nogle længerevarende forløb, hvor børnene får tid til at fordybe sig i nogle bestemte emner. Det kunne f.eks. være at vi tog en hel uge med et maleprojekt. Andre projektemner kunne være: Sund mad. Sport, papirklip, natur eller træværksted. Vi skal på baggrund af vores målsætning tage udgangspunkt i børnenes interesser, ligesom vi ønsker at inspirere børnene til at prøve noget nyt. Der nedsættes en projektgruppe til hvert projekt. Forløbets emne og længde planlægges, med bevidsthed om mål og målgruppe. Muligheden for en gæstepædagog udefra, tages med i betragtning. Formålet er ny inspiration og viden. Der skal evalueres efter hvert projekt. Der kan f.eks. skrives logbog.\n22 Parkskolen Høje Taastrup Kommune side Modtagelse af børnehaveklassebørn Mangelfuld kontakt til nye forældre om morgenen. Flere børn var ikke krydset ind. Ringe opmærksomhed omkring forældrene når de hentede deres børn om eftermiddagen. Hvis der endelig var, var det tilfældig tilbagemelding. På børnenes gaderober manglede der billeder. At børn og forældre føler sig trygge og velkomne når de starter i myretuen. At forældrene kan få en tilbagemelding omkring deres barns dag. Når de nye børn starter skal der være en garderobe med et billede klar til hvert enkelt barn. Billederne tages til indskolingscaféen. Vi skal blive bedre til at orientere forældrene om dagligdagen i myretuen. At vi er imødekomne, f.eks. i afleveringssituationen, at rejse sig op, sige hej og virke interesseret i lige netop deres familie. I afhentningssituationen at fortælle hvordan dagen er gået og vide hvor børnene er. At der hver dag i sommerferien, en uge ad gangen, er to voksne fast afsat til at følge de nye børn. Disse to voksne går på tur uge for uge, alt efter arbejdsskemaet. Med jævne mellemrum (et par gange om måneden) samles børnene, så vi kan snakke med dem om hvordan de trives. Efter sommerferien august september evaluerer personalet på et personalemøde. Forældre og børn høres. Evaluering første gang, august september 2002.\n23 Parkskolen Høje Taastrup Kommune side Udslusning af 3. klasser Dialog med klubberne om overflytning og besøg i klubberne. Fordybelsesrummet (nr. 54) kun for 3. klasser. Visse ture og arrangementer kun for 3.kl. Gradvist mere ansvar for at gøre dem klar til klub. Forberede børnene på klubstart. I samarbejde med klubberne skabe tryghed for overgang til klub for både børn og forældre. Markere en afslutning på SFO livet, så 4 år ikke bare ebber ud uden afrunding. Give gradvist større ansvar omkring gå hjem tid : Inddrage forældrene i at lave aftaler med børnene omkring selv at styre hvad tid de selv må gå hjem. F.eks. mellem kl. 15 og 16, eller selv bestemme. Løbende dialog med klubberne. I januar afholde informationsmøde for forældre til 3. klasser, om udslusning og klubstart. Invitere klubberne hertil. Evt. indrage personale fra klubberne i aktiviteter her. Besøge klubberne i foråret, med og uden SFO personale. Efter nytår ture/aktiviteter kun for 3. kl. Fortsat kun 3. kl i nr. 54. Afslutningsfest for at markere SFO tiden er slut. De pædagoger der er med i 3. årgang kan evt. være trådholdere i udslusningen. Feed back fra børn, forældre og klubber, i relation til målene. Første gang sommeren 2002, anden gang sommeren efter.


Alle har erfaringer med den fysiske atmosfære. Atmosfæren er total afgørende for menneskets og andre levende væseners livsvilkår her på jorden. Atmosfærens kompleksitet er kendt og accepteret og de mange forskellige faktorer der – i naturen – påvirker atmosfæren.\nDer foregår langt mere imellem mennesker, end vi er bevidste om og sætter ord på. Men erkendelsen af, hvordan vi påvirker og bliver påvirket af atmosfæren imellem os, er underkendt. Alt, hvad der foregår imellem mennesker skaber atmosfære, og alt hvad der foregår inde i mennesker skaber atmosfære.\nAtmosfære har samme kendetegn som f.eks. en musikoplevelse, smagen af et måltid, en svømmetur i havet. Man må have en konkret erfaring, for at vide hvad det er. Ellers forbliver det et abstrakt begreb.\nAtmosfæren er noget der fornemmes, og for at finde ud af hvad det konkret er, der fornemmes, må der søges information fra sanserne: Hvad ser jeg? Hvad hører jeg? Hvad mærker jeg?\nMennesker har tilsyneladende nogle stærke mekanismer og/eller svækkede sanser som kan medføre, at vi\nikke opfatter det, vi ser\nikke siger det, vi tænker\nikke gør det, vi siger\nikke ser det, vi gør\nDette er meget iøjefaldende, når man sidder som observerende deltager på andres møder. Vi har erfaret, at det er meget uvant og nogle gang forbundet med usikkerhed eller frygt at se, høre og mærke det, der sker – eller ikke sker – og sige det højt. Det paradoksale er, at ved ikke at sige noget, skabes mange flere problemer end der undgås.\nMennesker registrerer måske atmosfærens signaler forskelligt, men det er vores erfaring at alle, ved at træne sanserne, kan registrere atmosfæren bevidst. Det er vores erfaring, at de allerfleste ved, hvad vi taler om, når vi taler om at mærke atmosfærens signaler.\nAlle har oplevet, hvor hurtigt atmosfæren i et rum kan skifte. Den kan skifte fra en åben og venlig atmosfære til en mere lukket og tung. Hvor tonen mellem deltagerne i starten er munter og let, kan den på et splitsekund blive afløst af en mere skarp tone. Det går ofte så stærkt, at man dårligt kan fatte, hvad der skete, men man kan mærke det. Atmosfæren er en afspejling af, hvad der sker her og nu på kryds og tværs mellem de mennesker, der er i rummet. Det er et dynamisk billede, som kun kan opfanges ved at bruge sanserne. Vi kan ikke tænke os til atmosfæren.\nAtmosfæren mellem os er der hele tiden, ligegyldigt om den registreres eller ej. Atmosfæren afspejler, at vi er forbundet med hinanden. Hvis vi sidder til et møde og nogle af deltagerne er mere optaget af at besvare sms’er, eller tænke over hvad der skal købes ind, påvirker det alle til mødet. Det er en illusion, når vi ofte forsvarer os med, at vi da hører efter, og ikke forstyrrer nogen, når vi sidder i vore egne tanker. Det kan mærkes i atmosfæren, om vi er nærværende, og om vi er i kontakt med hinanden. Men ofte er det fremmed for deltagerne til et møde at gøre hinanden opmærksom på, at man mærker, at den anden er ”ikke-nærværende”. Man kan sige, at vi på en måde ”smitter” hinanden, ikke bare med det vi siger eller ikke siger, men med de følelser der opstår mellem os.\nHvad er det for signaler atmosfæren indeholder?\nHvad er det vi registrerer, når vi taler om, at atmosfæren er god eller dårlig, om vi er på bølgelænge? Først og fremmest registrerer vi de bølger eller energier, der er mellem os, og som alle udsender. Vores signaler interfererer – dvs. vi påvirker og påvirkes af hinanden.\nVI BLIVER PåVIRKET AF DE RUM VI ER I Prøv at forestille dig, at du går en tur på en solrig dag, ude i en forårsgrøn bøgeskov, hvordan de høje træer, lyset, stilheden fornemmes. Mærk, hvad der sker med dit åndedræt og dine tanker. Prøv nu at skifte billedet ud med et billede fra en storby du kender godt, hvor du kommer gående ned ad gaden, hvor der er masser af trafikstøj og os, menneskemylder, travlhed. Hvordan påvirker det dit åndedræt og dine tanker.\nEnergifeltet afspejler vore kvaliteter og den tilstand, vi er i – om vi er stressede, urolige, glade etc. Selvom disse signaler er ubevidste, kan de opfanges og aflæses. Når vi registrerer atmosfæren og skiftene i denne, undersøger vi hvilke informationer, der ligger i signalerne mellem os.\nAtmosfære er et metafysisk område, hvor primært det at referere til erfaring giver mening. De fleste mennesker har oplevet situationer eller set film, f.eks. psykologiske dramaer hvor de sidder ude på stolekanten, fordi de er så opslugte af, hvad der foregår. I formidlingen af begrebet atmosfære på møder, har vi ofte refereret til et afsnit i TV-serien Matador6. Men alle har oplevet møder eller familiesammenkomster, hvor det der sker mellem deltagerne, mærkes som tydelige reaktioner i hele kroppen. Det kan være, at man får ondt i maven, bliver urolig, træt, eller på anden måde føler sig ubehageligt tilpas. Det kan også være, at man opdager, at man ikke kan koncentrere sig, at det er svært at være tilstede.\nPå det konstruktive møde kan signalerne være, at man føler sig oplivet, let, kompetent, energisk… Når det er så vigtigt at arbejde med atmosfære, er det fordi, der i denne signaludveksling er en lang række informationer, som vores logiske jeg ikke har mulighed for at opfatte, uden hjælp fra sanserne. Derfor bliver man ofte begrænset til at reagere irritabelt og lukket på det, der har påvirket én. En tilstrækkelig grad af nærvær og åbenhed er afgørende for, at man ikke bare mærker, at man påvirkes og reagerer emotionelt, men også opdager, hvad man mærker.\nAtmosfære og sanserne\nAtmosfærens dynamik udfordrer vores evne til at opfange, hvad den indeholder. Der er brug for en form for højhastighedsforbindelse mellem dem, der er i rummet, for at få et reelt og levende billede af, hvad der foregår - i modsætning til den langsommere modus, som en tolkning repræsenterer. Sanserne er fra naturens side netop udviklet til at kunne registrere egenskaber og tilstande i omverdenen og i organismen selv, som en hjælp og et fundament for stillingtagen, der er så reel som muligt.\nI VORES KULTUR sætter vi vores lid til fortolkende tanker og såkaldt rationelle filtre, og danner vore konklusioner på baggrund af det. Men hvis man ikke ”sanser” før man ”samler”, bliver det, man samler, det, der er i bevidsthedens pulterkammer.\nAt arbejde med atmosfæren på møder handler især om to forhold:\nAt udvikle samspillet og skabe ordentlige ”livsbetingelser” i møderne.\nAt bruge sine sanser for at udvikle og bevare et levende forhold til os selv og til andre, og få erfaring med, hvordan man benytter (inkorporerer) og udtrykker de sansebaserede observationer i samspillet med andre.\nOvenstående er et uddrag af bogen "Atmosfære på møder" (2009), der nu er udgået. Bogen var skrevet med udgangspunkt i et udviklingsprojekt, som OPUS gennemførte i årene 2005-2009.


Om at inkludere elever i udeskole | skoven-i-skolen.dk\nNederst er en række øvelser, som kan ruste eleverne til udeskole\nNogle elever har svært ved udeskole. De er bekymrede over det usikre, her svært ved at leve med at omgivelserne er uberegnelige og at undervisningen må justeres.\nMåske handler udeskole mest om at give eleverne gode forudsætninger for at lære. Hvis de er nysgerrige, aktive, medskabende og gode ved hinanden, når de er i udeskole, så er der gode betingelser for læring.\nNogle elever har svært ved udeskole. De er bekymrede over det usikre, her svært ved at leve med at omgivelserne er uberegnelige og at undervisningen må justeres. Måske ændres undervisningen efter vejret, af og til sker der uforudsete hændelser og ofte skal eleven forholde sig til nye mennesker. Læreren har et stort ansvar for at klæde eleverne på til at håndtere det uforudsigelige i udeskole.\nEn typisk situation er, at vi i udeskole skal besøge en lokal person for fx, at høre om biavl, opdræt af grise eller lokalhistorie. Nogle børn har brug for at vænne sig til en ny voksen. De vil gerne ses, måske vil de være sikre på at den voksne vil lytte, hvis de vil spørge om noget eller måske vil de bare vide, hvornår den voksne stopper med at tale. Læreren kender jo sine elever, men det gør eksperten, som de besøger, ikke. Hvad kan læreren så gøre?\nDet vigtigste er at tage en snak med de elever, som synes at det vanskeligt. Det kan være for at give eleven et billede af, hvad der skal foregå eller for at fortælle hvem eksperten er. Måske har eleven mødt en lignende person eller har nogle meninger om hvad der vil ske.\nLæreren kan også forberede den lokale ekspert på betydningen af at hilse specielt på de elever, som har brug for det. Opmærksomhed på at den meget kontaktsøgende elev lige skal høres og alt så er ok.\nDilemmaet med at skabe en undervisningssituation ud af besøget ved at tilrettelægge for meget, kan være at noget af det autentiske forsvinder. Besøget på autoværkstedet med mekanikerens fascination af motorlyd og store motorer skal jo ikke ødelægges af at læreren tilrettelægger det hele.\nStart med få steder\nI udeskole bruger vi mange forskellige lokaliteter. Ofte vil vi i de mindre klasser vende tilbage til det samme område uge efter uge og udnytte at eleverne lærer området at kende og føler sig godt tilpas. Lidt lige som en hønseflok, som man køber. I begyndelsen vil hønsene blive tæt ved foder og soveplads. Langsomt bevæger de sig længere og længere væk – til sidst helt ud på vejen og over til naboen.\nMange børn har det på samme måde. I begyndelsen bliver de i nærheden af bålet, shelteret eller bænken i parken - det kan jo have sine fordele, at vi lettere kan holde styr på dem! Men i nogle undervisningssituationer vil vi gerne have elever til at være undersøgende og nysgerrige og opsøge de steder, hvor de bedre kan arbejde med det faglige. For nogle elever kan være svært, hvis de ikke tør. Eller hvis de ikke ved hvor man må gå. Eller hvor man må kigge hen.\nI ”Vejnoveller” (se Charlotte og Ulriks blog), hvor eleverne skal iagttage et hus og bruge det som inspiration til skrivning, kan det være grænseoverskridende at stille sig op og kigge på et hus. Hvad mon de tænker om os, de som bor der? Kommer de ud og spørger, hvad vi laver?\nLærerens udfordring er at undervise eleverne i at til at turde overskride grænser, som de naturligt har. Det kan hjælpe nogle elever, at læreren går en tur i omegnen og fortæller om miljøerne, om uskrevne færdselsregler og hvem som bor i husene. Eller introducerer eleverne til landmanden, viceværten eller skovfogeden. Både utrygge og meget foretagsomme elever kan også i begyndelsen have brug for at være i nærheden af læreren, som så kan hjælpe dem.\nDet er jo ikke bare det problematiske ved uforudsigeligheden, som vi skal holde fast i. Det uforudsigelige ved udeskole har en række kvaliteter, hvis læreren ruster eleverne til at håndtere det. Her kan en gennemtænkt forberedelse og organisering hjælpe. Trine Hyllested (”Når læreren tager skolen ud af skolen”, 2007) opsummerer lærerens opgave for en positiv læringsproces i udeskole:\nFormulering af forforståelserne for ekskursionen er et vigtigt udgangspunkt\nEt klart defineret formål med ekskursionen er vigtigt\nEt selvstændigt elevvalg omkring opgaver på ekskursionen kan fremme læringsprocessen\nEleverne skal selv have kontrol med hvad og hvordan, de kan lære på ekskursionen\nDer skal foretages en opfølgning af ekskursionen, og eleverne kan evt. formidle til de andre elever, hvad det er de har fået ud af ekskursionen.\nDet vigtige er dialogen og den sammenhæng, som læreren giver eleverne mulighed for at sætte deres oplevelser på ekskursionen ind i.\nDet leder til nogle små øvelser som læreren kan give eleverne. Øvelserne kan være med til at sikre, at udeskole er for alle:\nLad eleverne gå området igennem for at finde gode hjørner, buske, bænke eller græspletter som kan bruges til gruppearbejde. Lad dem være medskabende – ”Find et godt sted, hvor I kan finde forskellige sten” eller ”Find stedet, hvor børnene i bogen mødte heksen”\nVed ankomsten til lokaliteten udleverer læreren et kort over området og lader eleverne udpege fixpunkter – højen, toilettet, ruten vi skal gå eller samlingspunktet. Eller lad eleverne kigge på streetview, satellitbillede eller andet kort hjemme på skolen før udeskoledagen.\nEleverne kan beskrive museet eller troldeskoven før turen. Skriftligt, i rundkredsen eller på en tegning. Her arbejder de med forventninger og skaber måske en fælles forforståelse for det som de vil møde.\nElever laver opgaver\nGiv ikke eleverne færdige opgaver, men bed dem selv om at lave opgaver til hinanden eller til nogle mindre elever fra skolen. Måske skal de have ledetråde til de faglige mål eller til, hvornår en opgave er på det rigtige niveau – sandsynligvis er de allerede gode til det.\nHvordan stiller man det gode spørgsmål. Lad eleverne øve sig i at stille spørgsmål til hinanden, til lærere og ansatte på skolen eller ved at formulere dem skriftligt. Vi tager nogle gange det for en selvfølge, at børn er spørgelystne og impulsive, men der er plads til flere spørgende elever og til bedre spørgsmål.


Semesterhus - Marielyst , Danmark - K15720 | Novasol\nHem / Europa / Danmark / Falster / Marielyst / K15720\nTæt ved strand og indkøb, på en naturskøn grund ligger dette pænt indrettede feriehus. Det er udstyret med mange faciliteter som f.eks. spabad, sauna og solarium, hvor mange dejlige timer kan tilbringes. Fra stuen er der i øvrigt udgang til den store delvist overdækkede og afskærmede terrasse.\nNärmaste ort: 11 km ( Nykøbing F )


Vinduer med ny stil - idenyt\nTænk nyt, når du skal vælge vinduer ved ombygning. Det kan give meget flotte resultater.\nNår du skal renovere, ombygge eller bygge til dit hus, er det tid til at tænke ikke alene praktisk, men i høj grad også kreativt, og det gælder ikke mindst vinduerne. Gennem flere årtier har vi været vænnet til, at vinduerne ikke skulle være for store af hensyn til varmen. Ny teknisk udvikling har nu gjort det muligt med større vinduesarealer uden at sprænge varmebudgettet.\nI det hele taget er der ingen grund til at tænke for traditionelt, når det gælder vinduer, selvom du selvfølgelig stadig skal tage hensyn til helheden i husets udseende.\nNye vinduer ved ombygning\nBevarer du de eksisterende vindueshuller ved udskiftning af vinduerne, vil de nye selvsagt være af samme størrelse som de gamle, men udvider du vindueshullerne, giver det plads til større vinduer evt. med andre proportioner end de gamle.\nEt typisk eksempel er at isætte store vindues- eller dørpartier således, at du får åbnet huset op ud mod haven. Og hvem siger, at vinduer behøver at være firkantede? Runde vinduer kan fx være en spændende tilføjelse med maritime overtoner, og trekantede vinduer i gavlen giver lys og udsigt til en tagetage, hvor loftet er ført til kip.\nFormålet er klart: De nye vinduer er en vigtig del af en ombygning, der kan forvandle en kedelig og lukket facade, og indvendig vil flere, større eller anderledes vinduer give mere lys og en helt anden rumoplevelse inden døre.\nBegge dele skal tilgodeses – udvendigt skal de nye vinduer indgå harmonisk i facaden, men samtidig skal vinduet også give den bedst mulige oplevelse og funktion indefra. Rent byggeteknisk er der også nogle ting, der skal gå op i en højere enhed, så til den slags projekter skal du absolut tage fagfolk med på råd. Udvalget af vinduer er meget stort, og det vil i mange tilfælde være muligt at finde et standardproduceret vindue, der kan opfylde kravene.\nNye skrappe regler for isolering\nDe skrappe isoleringsregler i bygningsreglementet skal tages med i betragtning, når du bygger om. Ved udskiftning af vinduerne på en hel facade skal de leve op til de nyeste krav, og piller du ved en ydervæg eller taget, er det også muligt, at der skal leves op til krav om øget isoleringstykkelse, hvis det kan betale sig rent økonomisk. Ved tilbygninger kan du enten vælge at opfylde kravene til isoleringsevnen for de enkelte bygningsdele, eller du kan vælge at overholde en såkaldt maksimal energiramme for tilbygningen.\nAlt i alt vil det være en god idé at vende projektet med Teknisk Forvaltning i kommunen.\nMere lys fra taget\nFesten behøver ikke at slutte ved facaderne, også taget kan forsynes med vinduer, der tilfører huset nye kvaliteter. Ud over traditionelle ovenlysvinduer, som kan fås standard i mange størrelser, kan man også overveje vinduer i gavlen, glaskviste og rytterlys, som er et ovenlysvindue, der sidder helt oppe i tagryggen. Rytterlys er typisk lange og giver et meget flot lysindfald, men da de kræver ændringer i taget, udføres de normalt efter mål og i forbindelse med tagrenoveringer.


DC-System - DC Paneler\nDC-System har et bredt udvalg af produkter\nHos DC-System har vi et bredt sortiment indenfor paneler. Det betyder at uanset behov, står vi klar med en løsning. Som kerneområde leverer vi panelløsninger til kølerum, fryserum, industribyggeri og landbrugsbyggeri.\nVores DC-Thermopaneler henvender sig til byggebranchen, da løsningerne egner sig specielt godt til boligområdet.\nMed vores DC-isoleringspaneler er løsningerne mange. Panelerne produceres efter individuelle ønsker og behov. Hvad angår overfladen på panelerne kunne det være stålplader, glasfiber, cementbundne spånplader, gipsplader, træplader, plader forberedt til puds etc. – det er stort set kun fantasien, der sætter grænsen.\nPanelerne produceres i tykkelser mellem 60 mm og 250 mm, og i længder op til 12,3 m.\nNår det kommer til brugen af DC-isoleringspanelerne, opnår kunden en del fordele. I byggeriet er isoleringen naturligvis af vigtig karakter, og med disse løsninger opnår man netop et produkt med en høj isoleringsevne, der fungerer og som er holdbart. Panelerne har enormt høj styrke og stabilitet, som gør at man erhverver sig et produkt, der er solidt og sikkert.\nNår det kommer til udseendet, opnår man med DC-isoleringspaneler nye højder for, hvad man kan bruge isoleringspaneler til. Man kan nemlig opnå en slankere konstruktion ved en mindre vægtykkelse, som kommer til at syne pænere. Overfladerne på panelerne er desuden rengøringsvenlige, som gør det nemt at holde hygiejnen i orden.\nDerudover er der rent praktisk indbygget dampspærre i panelet, som vil forhindre svamp og fugt i at brede sig i konstruktionerne. Montering af panelerne er både hurtig og nem, og det er takket være vores excentriske låse, som er indstøbt i panelerne.\nDerudover er bæredygtighed vigtigt for os hos DC-System, og det betyder at vores isoleringspaneler opfylder alle energikrav og har PUR-isolering, som betyder at materialerne på den mest effektive måde afleder varme.\nHar du spørgsmål til vores produkter, er du velkommen til at kontakte os på telefon +45 98 62 42 00 eller på e-mail: info@dc-system.dk til en uforpligtende samtale.


Buzz Lightyear Poncho Håndklæde Med Hætte - 2-5 År → Køb billigt her - Gucca.dk\nBuzz Lightyear Poncho Håndklæde Med Hætte - 2-5 År\nVis dig frem som den strandløve du er, med dette super fine poncho-strandhåndklæde med Buzz Lightyear Toy Story design på. Dette håndklæde er perfekt til både strandturen om sommeren eller... Læs mere.\nVis dig frem som den strandløve du er, med dette super fine poncho-strandhåndklæde med Buzz Lightyear Toy Story design på.\nDette håndklæde er perfekt til både strandturen om sommeren eller på ferien, lektionen i svømmehallen eller bare efter badeturen derhjemme.\nCa. mål: 50 x 115 cm\nNår man handler online er sikkerheden uhyre vigtig, og det er naturligvis noget, Gucca vægter højt. Vores løsning for online betaling er godkendt af NETS, hvilket fungerer som den overvejende garanti for sikkerheden bag din Internetbetaling. Så online køb og betaling hos Gucca.dk er forbundet med fuld sikkerhed.\nDer er ingen indskrænkninger i din returret. Vi tilbyder 30 dages returret på alle varer. Med andre ord er det ensbetydende med, at hvis du af en eller flere grunde ikke måtte ønske at beholde din vare, så send blot varen retur til os, og vi refunderer dine penge. Før du vælger at returnere varen til os, er det en en god ide, hvis du forinden kontakter os.\nVi er klar over, at du er utålmodighed efter at få dit produkt, og vi har derfor skruet op for leveringshastigheden, så produktet kommer sikkert og hurtigt frem til dig. Helt konkret sender vi din vare indenfor 1-2 hverdage, såfremt varen er på lager. Bemærk, at du altid kan få den præcise lagerstatus på det individuelle produkt. I tvivl om lagerstatus og/eller leveringstiden? Så tøv ikke med at kontakte os.\nDer er adskillige muligheder for betaling, når du køber hos Gucca, og du vælger naturligvis selv, hvordan du vil betale. Her kan du benytte netop den betalingsform, der passer lige til dig. Sikkerheden er den samme, uanset hvilken betalingsform du vælger. Se alle vores betalingsmuligheder ved at klikke på linket. Husk på, at når du gør brug af betalingskort, trækker vi først pengene den dag vi afsender din vare.\nOpstår der tvivl eller spørgsmål til Gucca.dk, så tag fat i os. Vores kundeservice er åben for henvendelser alle hverdage imellem kl. 10-15, og vi er parat til at yde dig den assistance, du har behov for, med godt humør og et smil på læben.\nNår du køber hos Gucca.dk, har du altid mulighed for at følge forsendelsen. Når købet er færdiggjort, kan du efterfølgende besøge din personlige ordreside. Du kan følge med i, hvornår vi afsender din forsendelse, på ordresiden. Når varen forlader vores lager og er på vej, modtager du en e-mail med leveringsinformation fra os.\nHåndklæde, Håndklæder, Buzz Lightyear Poncho Håndklæde Med Hætte, Legetøj\nDin anmeldelse af Buzz Lightyear Poncho Håndklæde Med Hætte - 2-5 År\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_diverse path__forside path__legetøj path__diverse path__diverse path__toystory path__buzzlightyearponchohåndklædemedhætte25år


15 418 annonser akkurat nå!\nLeie per måned: 10 200 DKK\nDepositum/Innskudd: 30 600 DKK\nNy og indbydende fireværelses lejlighed\nLejligheden har et dejligt stort køkken-alrum, hvor køkkenet er centralt placeret. Her er køkkenø, hvor I kan samles om madlavningen, og rummet er gennemlyst med store vinduespartier i begge ender af rummet.\nDet lyse og stilfulde badeværelse er indrettet med god og rummelig bruseniche og toilet samt en praktisk vaskesøjle, hvor du både finder vaskemaskine og tørretumbler.\nSoveværelse og værelser\nLejligheden indeholder et dejligt og lyst soveværelse og yderligere to gode værelser, som er oplagte til enten børneværelser, kontor eller gæsteværelse. Alle værelserne har faste garderobeskabe med god plads til opbevaring af tøj, legesager, bøger og diverse.\nDenne lejlighed har en dejlig stor altan med direkte udgang fra køkken-alrummet. Her er god plads til at indrette et hyggeligt uderum, og mulighederne er mange for at drikke morgenkaffen i solen eller nyde de lune sommeraftenener.


Ses Margalides Villa i Mallorca til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMARGALIDES , N 8, Arta, Mallorca, Spanien, 7759 - Se på kort\nMere om Ses Margalides Villa\nNår du besøger Mallorca vil du rigtigt føle dig hjemme på Ses Margalides Villa, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra kan gæster nyde nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder denne ejendom nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på Ses Margalides Villa sikrer gæster et behageligt ophold. Gæsterne kan nyde stedets værdiboks og andre faciliteter.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder tøjstativ, egen indgang, håndklæder, ikke-rygerværelser, TV, der hjælper gæster med at få ny energi efter en lang dag. Desuden sikrer ejendommens væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Ses Margalides Villa er det eneste sted du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Mallorca.


DI Videnrådgiverne: Sæt en stopper for unfair offentlig konkurrence - Foreningen af Rådgivende Ingeniører FRI\nDI: Sæt en stopper for unfair offentlig konkurrence\nDI Videnrådgiverne: Sæt en stopper for unfair offentlig konkurrence\nErhvervs- og Vækstministeriet har igangsat en analyse af, hvordan offentlige myndigheders aktiviteter kan påvirke konkurrencen på private markeder. DI Videnrådgiverne kommenterer og vurderer analysen i en pressemeddelelse.\nErhvervs- og vækstminister, Henrik Sass Larsen, udtaler i Erhvervs- og Vækstministeriets pressemeddelelse:\n"Det er vigtigt, at offentlige myndigheders aktiviteter ikke skader private virksomheders muligheder for at konkurrere på et marked. En effektiv konkurrence er en central drivkraft for væksten i dansk økonomi."\nSom svar skriver DI Videnrådgiverne:\n"Når stat, regioner og kommuner udfører opgaver, der lige så godt kunne udføres af private virksomheder, bør det ske på lige vilkår. DI er derfor tilfreds med, at Erhvervs- og Vækstminister Henrik Sass Larsen har bedt Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen om at analysere, hvor stort problemet er med offentlige konkurrenceforvridende opgaver."\n- Virksomhederne bliver udsat for unfair konkurrence, når det offentlige konkurrerer på ulige vilkår. Det har konsekvenser for de private virksomheder. Når de går glip af offentlige opgaver herhjemme, får de heller ikke den ekspertise, der skal til for at klare sig i konkurrencen på eksportmarkederne. Derved går Danmark glip af både velfærd og eksportkroner, siger branchedirektør Henriette Søltoft, DI.\nDI Videnrådgivernes pressemeddelelse\nSidst opdateret 07-05-2015 af Tine Lautrup Christensen


Lux Wood flytter og får fire gange så meget plads | Ugeavisen Vejle | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Ugeavisen Vejle - Lux Wood flytter og får fire gange så meget plads\nDanny Agerup glæder sig til at vise virksomhedens nye showroom frem. Og lige til det sidste er der gang i hammer, søm og maling, inden der i weekenden 30. august og 1. september er åbent hus. Foto: Christina Møgelvang Mosegaard\nLux Wood flytter og får fire gange så meget plads\nHos Vejlevirksomheden Lux Wood står det ikke stille, endda heller ikke hen over sommeren. Tværtimod. Ordrerne har rullet ind, og de er netop flyttet fra Uhrhøj til Knud Højgårdsvej, hvor de har fået fire gange så mange kvadratmeter at boltre sig på.\nVejle: Danny Agerup, der er indehaver af virksomheden Lux Wood er en meget glad mand i denne tid. Også selvom han ikke har holdt nogen særlig sommerferie i år. Det har der nemlig ikke været tid til. Ordrer har der været flere af end nogensinde, og så har det stået på istandsættelse og indflytning til noget nyt og større.\nVirksomheden, der oprindeligt startede med produktion af unikke spiseborde og senere har tilføjet flere møbler såsom stole, reoler og vægbeklædninger - altsammen kælet om til den mindste detalje - har indtil nu holdt til på Hover Kirkevej i Uhrhøj. Men nu er den flyttet til Knud Højgårdsvej 10 i Vejle. Og kvadratmeterne er nu blevet firdoblet.\n- Vi havde simpelthen brug for mere plads til både at kunne producere mere og have et større showroom, fortæller Danny Agerup.\nGennem hele sommeren har han knoklet med at istandsætte de i alt 450 nye kvadratmeter, hvoraf størstedelen har været et høloft med blandt andet en gammel silo der skulle tages ned.\nHøloftet er nu blevet til et 250 kvadratmeter stort showroom, og herudover er der blandt andet blevet plads til et ny smedjeområde, et værkstedsområde og et lager.\nVi havde simpelthen brug for mere plads til både at kunne producere mere og have et større showroom.\nDanny Agerup, indehaver af Lux Wood\nLørdag 31. august og søndag 1. september er derfor nogle helt særlige dage for Danny Agerup og Bjarne Poulsen. Her holder Lux Wood åbent hus på Knud Højgårdsvej 10, og de vil byde alle, der har lyst til at kigge forbi, velkomne mellem klokken 11 og 17.\nIndtil for nyligt har det været sådan, at man udelukkende har kunnet bestille sit drømmemøbel hos Lux Wood, men som noget helt nyt kan man nu også vælge mellem et udvalg af færdiglavede borde, der har fået deres helt eget område i showroomet, og tage dem med hjem.\nOg konceptet har udviklet sig endnu mere hos Lux Wood.\n- Vi er også begyndt at forhandle nogle fede lamper fra lampenwelt.dk og nogle herlige citatplakater. Så med alt det vi har nu, kan man nærmest kalde os for et bolighus efterhånden, konstaterer Danny Agerup.\nI showroomet, hvor man ellers kun kan komme efter aftale, finder man også lammeskind, reoler, spækbrætter og meget mere til.\nMed de to gutter står intet stille. Begge brænder konstant for at udvikle nyt og gøre tingene bedre. Og noget tyder på, at andre også har fundet ud af det. I hvert tilfælde, når man ser på den store fremgang, virksomheden har haft inden for kort tid.\nOg i forlængelse af det med at udvikle sig har Danny Agerup netop været på Campus i Vejle, hvor han har præsenteret sin virksomhed for en klasse, der til gengæld udarbejder fire opgaver omhandlende blandt andet markedsføring af Lux Wood.\n- Det er da rigtigt spændende, hvad de finder frem til på Campus. Måske er det noget, jeg kan bruge fremover, lyder det fra Danny Agerup, imens han er i fuld gang med at rette udstillingen til i det nye showroom. Men det skal tage sig godt ud, nu når der snart kommer potentielle kunder.


Forstoppelse efter operation. Forstoppelse: Sådan kommer hård afføring til livs\nSite map Forstoppelse: Sådan kommer du af med hård mave En mindre mængde efter optages i blodet men udskilles igen via nyrerne. Regnestykket ser sådan ud: Med afføringen udskilles ca. Loppefrøskaller Naturlægemiddel. Forfattere Jakob W. Obstipation eller diaré ses også ved stenose i tarmen. I stedet for at tvinge væske i de gamle må sygeplejersken handle ud fra den operation og situation, patienten er i, og ikke forudsætte en virkelighed, der ikke er til stede. Det svarer stort set til det vand, som dannes ved forstoppelse af kulhydrater, fedt og æggehvidestoffer. Akut forstoppelse er oftest kort- varigt og uskadeligt o Du har fornemmelsen af ikke at være tømt, efter at du har været på toilettet. eller operation. Midler med. Er du forstoppet, så kan afføringsmidler hjælpe dig med at få gang i sagerne igen . Du tager magnesium ved sovetid, da det virker efter timer. En mindre.\nFORSTOPPELSE EFTER OPERATION - nam nam slik frederiksberg. Afføringsmidler mod forstoppelse\nForstoppelse efter operation, naturisk historisk museum Hvad giver forstoppelse?\nFødsel ved kejsersnit er en udbredt operation verden over. Efter et kejsersnit er der nogle helt almindelige hensyn, der skal tages — det har hospitalet helt styr på at informere dig om. Du skal hovedsageligt forholde dig som efter enhver anden operation, nemlig i ro og med fokus på at give syningen og din krop den ro til at hele, som den har brug for. Forstoppelse er hård afføring, der er svær at komme af med, eller når der går For mange vil det betyde afføring efter morgenmaden, der stimulerer tarmens. 2. jul Forstoppelse (obstipation) er en tilstand, hvor du har svært ved at komme af fx lavt stofskifte og sukkersyge eller efter operationer i bughulen. Den vigtigste behandling ved forstoppelse er at indarbejde faste afføringsvaner. Gå på toilettet, når du føler trang til afføring, hold ikke igen. Har du ingen rytme i tømningerne, skal dette indøves. Gå på toilettet (uanset hvornår) på et bestemt tidspunkt efter et måltid – for eksempel efter morgenmad. Langvarig sengeleje efter operationen skaber også en opbremsning af kropsfunktioner, yderligere komplicerende forhold i tarmen. Tidlig aktivitet efter operation har mange fordele: reduktion af risikoen for blodpropper, smertelindring og genoprettelse af kroppens funktioner-ikke mindst som tarmen. simone danmarks næste topmodel Af Dennis Raahave, overlæge dr. Forstoppelse er en forstyrrelse af tyktarmens funktion, efter medfører operation afføring, som det er vanskeligt at komme af med og forstoppelse kommer med flere dages mellemrum. Til sammenligning er den normale passagetid cirka 24 timer, svarende til en daglig afføring.\n2. jul Forstoppelse (obstipation) er en tilstand, hvor du har svært ved at komme af fx lavt stofskifte og sukkersyge eller efter operationer i bughulen. Forstoppelse er træg, hård eller sjælden afføring og rammer ca. Gør du det konsekvent dag efter dag, vil tarmen begynde at samarbejde, og den eller hvis der er brug for at tømme tarmen inden en tarmundersøgelse eller operation. Sådan slipper du af med din forstoppelse efter kejsersnit. 5 gode råd til at slippe Fødsel ved kejsersnit er en udbredt operation verden over. Danmark ligger i. Forstoppelse er træg, hård eller sjælden afføring og rammer ca. Gør du det konsekvent dag efter dag, vil tarmen begynde at samarbejde, og den eller hvis der er brug for at tømme tarmen inden en tarmundersøgelse eller operation. Sådan slipper du af med din forstoppelse efter kejsersnit. 5 gode råd til at slippe Fødsel ved kejsersnit er en udbredt operation verden over. Danmark ligger i. maj Lider du af forstoppelse og hård mave? Se hvad du kan Forstoppelse: Sådan kommer hård afføring til livs. Hvis du Drik urtete efter maden. feb Forstoppelse er træg, hård og sjælden afføring. Det er Hvad er forstoppelse? Gør du det konsekvent dag efter dag, vil tarmen begynde at. Ved en søgning på ''Medline'' efter generelle artikler om dataindsamling, årsager, analyse og . Det er den effekt, man udnytter til tarmrensning før operation. tarm, kan give forstoppelse. Depres-sion kan føre til, at din trang til afføring undertrykkes. HvornÅr er der tale oM Forstoppelse? o Du har afføring mindre end to gange om ugen. o Du skal presse unormalt meget for at få tømt tarmen. o Du har fornemmelsen af ikke at være tømt, efter .\nFORSTOPPELSE EFTER OPERATION - gravid på kobberspiral. Afføringsmidler mod forstoppelse\nForstoppelse er symptomgivende træg, hård eller sjælden afføring. Problemet er mere omfattende hos ældre mennesker. Afføringsvaner er individuelle. Nogle mennesker har afføring flere gange om dagen — andre tre eller fire gange om ugen.\nRegulering af tarmfunktionen ved obstipation, diaré og afføringsinkontinens forstoppelse efter operation Behandling af forstoppelse. Langt de fleste tilfælde af forstoppelse kan behandles med kostomlægning til fiberholdig kost, øget væskeindtag og motion. Det er vigtigt at vide, at virkningen af øget fiberindhold i kosten først slår fuldt igennem efter mindst en måneds kostændring. Hvorfor får man forstoppelse? Hos mange mennesker kan man ikke pege på klare årsager til forstoppelse. De hyppigste årsager til forstoppelse er uregelmæssige afføringsvaner, fiberfattig kost, for lidt fysisk aktivitet, misbrug af afføringsmidler og irritabel tarm. Ved nyopstået forstoppelse er det vigtigt at udelukke andre sygdomme.\nForstoppelse eller uregelmæssig afføring er et almindeligt problem. Sygdom kan være årsag til eller forværre en forstoppelse eller forårsage, at tarmene.\nForstoppelse frozen kostume voksen\nForstoppelse er træg, hård eller sjælden afføring og rammer ca. Gør du det konsekvent dag efter dag, vil tarmen begynde at samarbejde, og den eller hvis der er brug for at tømme tarmen inden en tarmundersøgelse eller operation. Ved en søgning på ''Medline'' efter generelle artikler om dataindsamling, årsager, analyse og . Det er den effekt, man udnytter til tarmrensning før operation. maj Lider du af forstoppelse og hård mave? Se hvad du kan Forstoppelse: Sådan kommer hård afføring til livs. Hvis du Drik urtete efter maden. Du kan se flere midler mod forstoppelse her. Herudover findes der naturlægemidlerne Husk og Thea Go, som er godkendt af Lægemiddelstyrelsen til behandling af forstoppelse.. Diagnostisering af forstoppelse. Indledningsvis vil din læge tage udgangspunkt i din sygdomshistorik, en fysisk undersøgelse samt om du tager medicin – og i så fald hvilken medicin.\nForstoppelse efter operation, telecharger jeux ds gratuit sans inscription Hvad giver forstoppelse?\nDet handler operation at finde glæden og styrken i de ting du kan, og så bruge kræfterne der. Om slidgigt, efter livsstils betydning for helbredelse, forstoppelse til den og tiden efter Forstoppelse obstipation er en tilstand, hvor du har svært ved at komme af med afføringen. Typisk har du afføring to eller færre gange om ugen, hård eller knoldet afføring, skal trykke meget for at komme af med afføringen eller føler, du ikke er fuldstændig tømt operation forbindelse med afføring. Efter viser sig forstoppelse og fremmest ved, at du sjældent skal på toilettet.\nForstoppelse hos hunde kaldes også hård mave eller konstipation og opstår, når føden passerer for langsomt (eller helt blokeres) i tarmsystemet. Selvom diarre generelt forekommer hyppigere end forstoppelse, er forstoppelse fortsat en forholdsvis hyppig tilstand hos hunde. Der kan være mange årsager til forstoppelse hos hunde. Gode råd ved forstoppelse. Du kan selv gøre en del for at forebygge forstoppelse: Drik rigeligt med væske. Gerne op til 1,5 liter vand i løbet af en dag. Spis fiberrig mad, som fx rugbrød, gryn, grønt og frugt. Vær fysisk aktiv i mindst en halv time dagligt. Det forstærker tarmens bevægelser. Gå på toilettet, når afføringstrangen Author: Ved Apotekerforeningens Farmaceuter. Svær forstoppelse efter rygoperation Spørgsmål. Kære Netdoktor. Min far, blev for tre en halv uge siden opereret for diskusprolaps. Der gik hul på en nervesæk, og nerverne blev blottet. Det har resulteret i følelsesløshed fra livet og ned. Han er nu på et genoptræningscenter. Problemet er den enorme forstoppelse han har. Hvad er forstoppelse\nbehandle forstoppelse efter operationen\nSiguiente: Erhvervsret eksamensform b » »\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Forstoppelse efter operation asmoothulin.se


Indsigt: Landsstyrets Politisk-Økonomiske Beretning 2000 - Øvrige initiativer\n4.1 Sundhedspolitiske udfordringer\n4.4 Sektorprogrammet for renovering\n4.5 Trimning af Hjemmestyrets organisation\nI dette kapitel præsenteres en række fokus områder som tilsammen danner de væsentlige forudsætninger for omprioriteringsmulighederne i Forslag til Finanslov for 2001.\nSundhedsområdet står overfor markante udfordringer, såfremt de senere års udgiftsvækst skal stoppes og Landstinget skal have mulighed for at prioritere midler til andre sektorer. Landskassen har årligt en udgift til erhvervsområdet og infrastrukturydelser på cirka 600 mio. kr. i direkte eller indirekte tilskud. Anlægs- og Renoveringsområdet er med hjemmestyrets øgede indsats samt statens tilførte midler kraftigt forøget og indsatsen bør også fremover fastholdes.\nEndelig har Landsstyret sat fokus på Hjemmestyrets egen organisation med henblik på effektivisering og rationalisering af administrationen.\nSundhedsvæsenets ydelser er i dag efterspørgselssbestemte, hvilket indebærer at sundhedsvæsenet stort set leverer de ydelser, som efterspørges af befolkningen. Bevillingerne til Sundhedsvæsenet har, som følge af at aktivitetsniveauet er styret af efterspørgslen, løbende måtte øges væsentligt udover hvad den generelle pris- og lønudvikling har kunne berettige.\nDet forventes at der i de kommende år fortsat være en stigning i efterspørgslen efter sundhedsydelser og dermed et stadigt stigende pres på øget aktivitetsniveau. Dette skyldes flere forhold og blandt de vigtigste kan fremhæves:\nBefolkningens alderssammensætning ændres idet både andelen og antallet af ældre forøges. Der bliver således en stigning i aldersrelaterede sygdomme. Herudover medfører et forholdsvis stort alkohol- og tobaksforbrug stadig flere livsstilssygdomme. Samlet vil disse forhold medføre en ændret udbudsprofil på sundhedsydelserne i forhold til det gældende udbud.\nNy teknologi og ny viden indebærer at stadig flere sygdomme kan behandles. Kombineret med at befolkningen bliver mere bevidst om, hvilke behandlingsmuligheder som tilbydes i andre lande, stiger krav og forventninger til sundhedsvæsnet.\nDet dog ikke kun den stigende efterspørgsel som udgør udfordringen, da selv en konstant efterspørgsel vil medføre, at presset på sundhedsudgifterne øges.\nHovedårsagen hertil er manglen på uddannet personale og deraf følgende anvendelse af vikarbureauer. Alene udgifterne til vikarbureauer steg fra 6,7 mio. kr. i 1998 til 14,4 mio. kr. i 1999. Derudover ansættes vikarer på almindelige overenskomstmæssige vilkår. Lønningerne til de sidstnævnte er naturligvis ikke større end til fastansatte, men der er en lang række følgeomkostninger til begge typer af vikarer, som er langt højere end for fastansatte. Dette er udgifter i forbindelse med til- og fratrædelsesrejser, bohave-flytning/møbleringsafgift, annoncering, vakantindkvartering mv.\nManglen på personale og benyttelse af vikarer betyder endvidere, at der må ske flere overførsler af patienter fra sundhedsdistrikter til DIH, og fra DIH til Rigshospitalet. Omkostningen ved patienttransporter internt i Grønland er steget fra 17,5 mio. kr. i 1998 til 21,1 mio. kr. i 1999. Udgifterne til patienttransporter til Danmark er derimod ikke steget meget, i det udgiften var 13,6 mio. kr. i 1998 og 13,8 mio. kr. i 1999.\nPrioritering af sundhedsvæsenets opgaver må tage udgangspunkt i, at den ramme som Landstinget fastsætter på Finansloven skal anvendes på en måde, så den gør mest mulig sundhedsmæssig gavn.\nBehovet for prioritering bliver mindre, hvis sundhedsvæsenet anvender de allerede givne bevillinger på den mest effektive måde. Det er på denne baggrund, man skal se Landsstyrets planer om regionalisering samt arbejdet med sundhedsreformen.\nDet overordnede formål med sundhedsreformen er, at der skabes mere sundhed for de givne midler. Foruden at forventningerne til udbuddet af sundhedsydelser skal tilpasses det faktiske udbud, skal en bedre anvendelse af eksisterende ressourcer sikres med efterfølgende rationaliseringsgevinster til følge.\nForbedringer opnås ved at undersøge nuværende problemområder og give forslag til nye løsninger samt implementering heraf. Dette indebærer f.eks. en afdækning af samfundets sygdomsbyrde, således at de vigtigste sundhedsmæssige problemer bliver synlige. En sundhedsreform skal således tilvejebringe et forbedret prioriteringsgrundlag til det politiske niveau. Herudover skal arbejdet med sundhedsreformen give forslag til forbedring af rekrutterings situationen, samt at igangsætte udvikling af værktøjer til en bedre økonomistyring på området, således at bevilgede ressourcer udnyttes bedst muligt.\nDa sundhedsvæsenet er efterspørgselsstyret er det vigtigt, at der prioriteres. Prioriteringer kan foretages efter flere kriterier, som alle vil stille Landstinget overfor etiske overvejelser. Prioritering er vigtig, da sundhedsvæsnet ellers vil lægge beslag på en større og større del af de offentlig midler således, at der ikke er råd til at opprioritere andre områder f.eks. uddannelsesområdet.\nSom led i Grønlands Hjemmestyres fortsatte bestræbelser på at forbedre rammebetingelserne for det private initiativ og samtidig begrænse og forbedre udnyttelsen af hjemmestyrets erhvervstilskud vil der i dette afsnit blive skitseret forslag til politiske initiativer. Det er landsstyrets vurdering, at de foreslåede initiativer vil afhjælpe nogle af de begrænsninger, der i dag hæmmer en dynamisk erhvervsudvikling i Grønland.\nForslagene er inddelt i fire hovedgrupper, som er transport, forsyning, direkte beskæftigelses-initiativer samt erhvervstilskud generelt.\nDe initiativer, som landsstyret vil tage i de kommende år er dels rettet mod reduktioner eller omlægninger af tilskuddene. En del af initiativerne vil på kort sigt betyde ekstra byrder for enten landskassen eller landets befolkning og erhvervsvirksomheder.\nLandsstyret vil arbejde for en gradvis reduktion af de tilskudsbevillinger, der i dag anvendes til beskæftigelseinitiativer indenfor urentable erhverv. De frigjorte midler, som kommer fra denne gradvise reduktion, vil blive anvendt til at forbedre erhvervslivets rammebetingelser herunder nedbringe omkostningsniveauet og skabe et generelt øget uddannelsesniveau.\nOmlægningen og synliggørelsen af tilskud har desuden til formål, at reducere barriere for konkurrence og give de samme betingelser for private og offentligt ejet virksomheder. Hvis der gives samme betingelse til alle aktører på et marked vil dette alt andet lige stimulere aktørerne til at forsøge at udvikle nye erhvervsmæssige koncepter m.m. baseret på den mere lige konkurrence imellem dem. Konkurrenceelementet forventes endvidere at give en dynamisk effekt i erhvervslivet til gavn for hele samfundsøkonomien, idet konkurrence fordrer en øget omkostningsbevidsthed og service overfor kunderne.\nPå transportområdet vil landsstyret arbejde for en øget koordinering og samordning af skibs- og luftfartstrafikken. Samordningen forventes at medføre, at hjemmestyret kan reducere passagertilskuddet på visse ruter. Landsstyret vil desuden bl.a. på baggrund af passagertallene på de enkelte ruter revurdere hyppigheden af afgange og om man vil flyve eller sejle på ruten.\nHjemmestyret gennemfører i øjeblikket en regionsvis udlicitering af helikoptertrafikken. Udbudsrunden har til hensigt at få etableret servicekontrakter på alle de ruter, hvor der ikke er grundlag for kommerciel drift, således at den nuværende krydssubsidiering fra de overskudsgivende ruter kan fjernes og der kan skabes grundlag for konkurrence og dermed lavere priser på hovedparten af de fastvingede ruter.\nDen øgede konkurrence på de kommercielle ruter forventer at medføre visse rationaliseringer, der vil mindske omkostningsniveauet i størstedelen af den interne trafik. Størstedelen af den fastvingede beflyvning af vestgrønland vil omfatte de kommercielle ruter. Dette betyder ligeledes, at størstedelen af befolkningen i landet, som er bosiddende i vestgrønland, vil blive imødekommet med priser som i højere grad afspejler omkostningsægte priser og som i kraft af konkurrence også kan forventes at være lavere. Når krydssubsidieringen fra de overskudsgivende ruter efterhånden bliver fjernet, kan det blive nødvendigt, at øge brugerbetalingen på de ikke-kommercielle ruter, idet dækningsgrundlaget for disse ruter er blevet mindre.\nForsyning omfatter i dag el, vand og varme, samt vareforsyningen i bygderne. Tilskuddet til forsyning består i dag både et direkte tilskud som gives over finansloven og et indirekte tilskud som gives i form af en krydssubsidiering mellem geografiske områder.\nLandsstyret vil arbejde for en synliggørelse af de indirekte tilskud og overvejer iværksættelse af en gradvis overgang til omkostningesægte priser, som vil medføre geografiske forskelle i el og vandpriserne.\nKrydssubsidieringen i dag bevirker, at den enkelte forbruger og producent ikke tager højde for de reelle økonomiske omkostninger ved produktion af el- og vand. Ensprissystemet kan medføre at der tages beslutninger som er driftsøkonomisk rationelle, men som fører til samfundsøkonomiske tab.\nLandsstyret har fokus på fiskeriindustientaksten. Landsstyret erkender, at omkostningsniveauet forbundet med produktion af el, vand og varme er forskelligt afhængig af lokalitet. Desuden er det også nødvendigt at have særskilte takster for landets vigtigste erhverv, fiskeindustrien. Derfor er det Landsstyrets holdning, at niveauet for fiskeindustritaksten fremover i højere grad baseres på lokalitetens reelle omkostningspris. Dette vil ligeledes have den positive afsmittende effekt, at fremtidige placeringer af produktionsvirksomhed eller anden virksomhed planlægges efter omkostningsminimeringskalkyler frem for lokale hensyn. En sådan placering af industrien giver ligeledes det største samfundsøkonomiske afkast.\nDet er vigtigt for samfundsøkonomien at erhvervslivet arbejder under omkostningsægte priser for at skabe den rigtige incitamentstruktur for effektivitetsforbedringer især når der skal konkurreres med andre virksomheder.\n4.2.3 Direkte Beskæftigelsesinitiativer\nDen erhvervsstøtte der er placeret i denne gruppe - som omfatter: Kapacitetstilpasningsaftale med Royal Greenland A/S, Arbejdsløshedsbekæmpelse, Driftstilskud til Nuka a/s produktionsanlæg, Indhandlingstilskud til sælskind, Tilskud til indhandlingpriser for fåreavls produkter, Selektiv fragtstøtte, Støtte til landbaserede erhverv, Erhvervsstøtteudvalget, Fåreavl, kondemneringsstøtte, Apussiut Skicenter A/S og Amutsiviit - er vurderet til at fastholde folk i den nuværende erhversstruktur og kommer dermed til at virke hæmmende på det private initiativ. Der er i dag for få incitamenter til at starte egen virksomhed på et kommercielt grundlag, fordi det offentlige tilbyder massiv støtte og hjælp indenfor visse erhvervsgrene.\nLandsstyret planlægger en gradvis reduktion af visse af de ovenstående tilskud, ud fra en vurdering af omkostningerne pr. arbejdsplads, hvilket betyder, at de dyre og mest forvridende tilskudsordninger bør afskaffes først.\nIndhandlingstilskuddet til sælskind er vokset i de seneste 4 år med 14 mio. Landsstyret vil vurdere om dette tilskud, som oprindeligt tiltænkt, går til opretholdelse af et eksistensgrundlag i fangerdistrikterne fortsat har sin berettigelse. Denne vurdering må foretages udfra en generel vurdering af geografiske forudsætninger, samt tillige herunder de muligheder den enkelte fanger har overfor andre indhandlingsmuligheder så som f.eks. hellefisk.\nDen kapacitetstilpasning der er sket i fiskeriindustrien i de seneste år vil være afsluttet i år 2002, hvor aftalen mellem Royal Greenland og Hjemmestyret udløber. Aftalen har kostet 269 mio. kr. og har omfattet en omlægning fra rejeproduktion til blandede krabbe- og frilleproduktion. Aftalen har sikret ca. 230 arbejdspladser. Det direkte tilskud betyder at arbejdspladserne har kostet Grønlands Hjemmestyre 1,1 mio. kr. pr. stk. over en 5-årig periode. Hjemmestyret agter ikke at forlænge aftalen men planlægger i stedet at anvende de frigjorte ressourcer til at forbedre erhvervslivet rammebetingelser.\n4.2.5 Erhvervstilskud generelt\nDet er i denne gruppe af tilskud, hvor Hjemmestyret direkte kan være med til at skabe rammerne for et dynamisk erhvervsliv. Gennem bevillingsforudsætningen i finanslovsforslaget skønnes følgende ordninger at falde ind erhvervstilskud generelt: Turisme, Julemandsrelaterede projekter, Servicekontrakt med Greenland Ressources A/S og Sulisa A/S. Det vurderes, at den måde tilskuddene hidtil har været uddelt på kan forbedres.\nGrundlaget for at et dynamiske erhvervsliv bliver forbedret når iværksættere får frie etableringsmuligheder, samtidig med at der ikke ydes konkurrenceforvridende tilskud og tilskuddene ikke bliver permanente. Som hovedregel bør det offentlige ikke involvere sig i konkrete projekter, men alene skabe rammerne for det private initiativ.\nI forbindelse med ESU-støtten til fiskeri og landbrug planlægger landsstyret en opbremsning for lån og tilskud. Der sigtes i første omgang mod, at de områder, hvor der gennem strukturelle tilpasninger kan etableres et kommercielt bæredygtigt erhverv. Dette omfatter umiddelbart det kystnære rejefiskeri, hvor der er behov for en modernisering af flåden. Der satses på - gennem ændringer i fiskeriloven og reglerne for erhvervsstøtte - at etablere et grundlag, der gør det interessant at foretage investeringer i erhvervet og herunder også gøre det attraktivt for finansieringskilder at tilbyde finansieringsløsninger uden landskassens medvirken. Såfremt der ikke etableres et grundlag, som kan gøre det kommercielt interessant for banker m.v. at investere i nye trawlere til det det kystnære fiskeri, vil det blive nødvendigt for landskassen at afsætte betydelige midler til finansieringen af nybygninger.\nLandsstyret vil i øvrigt arbejde for, at der ikke inden for det kystnære fiskeri efter hellefisk i Diskobugten og nordover sker en kapacitetsudvidelse ved anskaffelse af landskassefinansierede fartøjer, idet fiskeriet i dag overstiger biologernes anbefalinger.\n4.2.5 En overordnet privatiseringsstrategi\nLandsstyret har ved tidligere lejligheder tilkendegivet, at man ønsker at sætte en proces i gang mht. en eventuel privatisering af de hjemmestyreejede aktieselskaber. Denne proces skal ses i forlængelse af overvejelserne om at skabe de bedste rammebetingelser for det grønlandske erhvervsliv, hvor det bl.a. er et mål for Landsstyret, at hjemmestyrets engagement, i selskaber som konkurrerer med private selskaber, minimeres.\nKNI A/S var det første selskab, hvor der ved ordinær generalforsamling i 1998 blev tilkendegivet overfor bestyrelsen, at Landsstyret ønskede en undersøgelse af mulighederne for en privatisering.\nBestyrelsen har primo 2000 færdigbehandlet et oplæg til Landsstyret med anbefalinger af en model til en privatisering af KNI Pisiffik A/S. Landsstyret skal her tage stilling til det videre arbejde.\nErfaringerne fra arbejdet om privatisering af KNI A/S vil danne grundlag for det videre arbejde med udarbejdelsen af en overordnet strategi vedrørende privatiseringer inden for andre sektorer af Hjemmestyrets selskaber.\nI arbejdet med at opstille en hensigtsmæssig og overordnet privatiseringsstrategi for de Hjemmestyreejede aktieselskaber ligger der nogle væsentlige spørgsmål, som kræver et større analysearbejde. Det er en meget kompliceret proces, hvor det ikke alene drejer sig om at finde en passende pris på selskaberne. Det er vigtigt at påpege, at såvel strategiske som konkrete problemstillinger varierer fra selskab til selskab. Disse problemstillinger vil fra Landsstyrets side i det kommende år blive analyseret, således at fremtidige konkrete privatiseringstiltag vil få et mere præcist udgangspunkt og indhold.\nFor at konkretisere nogen af de væsentlige problemstillinger ved valg af de rigtige modeller kan nævnes forhold, som man ikke kan komme uden om:\nFor det første er der opbygget store værdier i de hjemmestyreejede aktieselskaber. Disse værdier er skabt som samfundets ejendom, og samfundet skal sørge for at få det bedst mulige ud af det, når de sælges.\nFor det andet er der i mange selskaber udviklet en professionel organisation med dygtige mennesker. Hvis denne kompetence bliver ødelagt, vil andre skulle bruge store ressourcer på at bygge en den op igen fra bar bund.\nFor det tredje har mange af selskaberne en væsentlig størrelse og position på markedet, hvorfor de har betydelig viden bl.a. om logistikforhold.\nHjemmestyret står i de kommende år overfor en stadig større demografisk udfordring og dermed et stigende udgiftspres på pensionsområdet, idet prognoserne for den demografiske udvikling peger retning af øget forsøgerbyrde samtidig med at gruppen af erhvervsaktive ikke bliver større. Det er især gruppen af ældre som vil blive større og med et uændret pensionssystem vil dette i sig selv indebære et øget udgiftspres på de offentlige pensioner.\nInden for de kommende 10 år vil antallet af personer i aldersgruppen 25-62 år være stort set uændret. Samtidig ventes der at komme godt 30 pct. flere personer over 63 år og 23 pct. flere unge mellem 17 og 24 år, mens antallet af børn under 16 år vil falde med 10 pct. Samlet vil den erhvervsaktive gruppe i 2005 være mindre end i dag.\nI erkendelse af denne udvikling ændrede Landstinget ved forrige efterårssamling aldersgrænsen for tildeling af pensioner, med ikrafttrædelse pr. 1. januar 2000 fra 60 til 63 år. Virkningen af denne ændring vil på kort sigt være et fald i udgifterne til folkepension, men ifølge befolkningsprognoserne vil pensionsudgifterne stige mærkbart på længere sigt.\nEndvidere skal ændringen af aldersgrænsen for folkepension også kobles sammen med tildelingen af førtidspensioner. I dag administreres og udbetales førtidspensionen af bopælskommunen, mens hjemmestyret refunderer 90 pct. af udgiften. De resterende 10 pct. betales af kommunerne, hvilket svarer til disses merindtægt i forbindelse med indkomstbeskatningen af pensionerne. Ændringen af aldersgrænsen for folkepension kan derfor indebære, at en del af de som ellers ville få folkepension, nu får tilkendt førtidspension efter vurdering fra kommunerne.\nLandsstyret har derfor igangsat et arbejde mod en ændring og mere restriktiv tildeling af førtidspension. I en situation med faldende arbejdsløshed og flaskehalse på arbejdsmarkedet bør hjemmestyret og kommunerne i højere grad satse på beskæftigelse og revalidering fremfor passiv forsørgelse. En mere restriktiv tildeling af førtidspension sammenkoblet med en aktiv arbejdsmarkedspolitik på området, vil bidrage til at mindske forsørgerbyrden og dermed øge gruppen af erhvervsaktive. Der er taget initiativer til forhandling med KANUKOKA omkring en omlægning af finansieringen af førtidspensionsområdet, hvor det overvejes om kommunerne fremover skal bære en større del af omkostningerne ved førtidspension.\nEndelig arbejdes der med anvendelsen af delpension, som supplement til de som ønsker en gradvis tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet.\nSamlet er disse initiativer med til at mindske presset på de offentlige kasser i de kommende år.\nImidlertid er ændring og opbygning af pensions systemer en langstrakt proces, hvorfor Landsstyret overvejer forskellige former for private pensions opsparingsordnininger på arbejdsmarkedet. En øget privat pensionsopsparing vil ikke blot lette udgiftspresset på Landskassen, men vil også på sigt sikre og øge forbrugsmulighederne for de kommende ældre.\nI de kommende år skal der derfor både etableres nye ordninger og ske en forøgelse af pensionsbidragssatserne, så det offentliges pensionsbyrde på sigt kan blive reduceret.\nDen 2. juni 1999 blev der indgået en aftale mellem den danske regering og Landsstyret om at staten ville bidrage med 50 mio. kr. årligt i 2000 - 2003 til gennemførelse af en ekstraordinær indsats vedrørende renovering.\nAftalen bygger på at Hjemmestyret i perioden bidrager med over 275 mio. kr. årligt til renoveringer, reinvesteringer, øget uddannelse og øget vedligehold. Af de 275 mio. kr. skal der årligt afsættes mindst 200 mio. kr. til egentlige renoveringer, via indskud i en renoveringsfond. Statens tilskud på 50 mio. kr. kommer fra MIFRESTA-midlerne, og skal bruges til renoveringsprojekter med miljø- og energiforbedrende effekter.\nI Finanslov 2000 er følgende midler afsat til renovering:\n//////Tabel 6: Midler afsat til renovering i Finanslov 2000\nUdisponerede renoveringsmidler (konto 90.00.00) 84,8* 76,5 67,7 67,7\nRenoveringsopgaver i sektorprogram 50,0 50,0 50,0 50,0\nBevillinger afsat til konkrete renoveringsprojekter 200,1 202,6 210,2 172,5\nUddannelsesaktiviteter vedr. renoveringsopgaver 6,3 7,8 13,4 13,4\nNote: *Landstingets Finansudvalg har marts 2000 godkendt udmøntningen af 82,3 mio. kr., hvorefter der resterer 2,5 mio. kr. Det bemærkes, at 15 mio. kr. er udmøntet til øget vedligeholdelse af hjemmestyreejede bygninger og anlæg.\nUdmøntning af de udisponerede renoveringsmidler i budgetoverslagsårene afventer færdiggørelsen af tilstandsregistreringer af bygninger og anlæg, først og fremmest inden for bolig- og institutionsområderne.\nOptagelse af et renoveringsprojekt i Sektorprogrammet for renovering forudsætter at projektet indeholder miljø- og energiforbedrende effekter, som kan måles eller sandsynliggøres. Desuden kan der indgå projekter, som grundlæggende sigter mod en miljømæssig sund gennemførelse af hele renoveringsindsatsen og en fremtidig bæredygtig udvikling af de berørte sektorer.\nEndvidere kan der indgå forprojekter, som kan bidrage til en hensigtsmæssig tilrettelæggelse af en senere vedligeholdelsesindsats samt til projektaktiviteter, som ligger i naturlig forlængelse af egentlige renoveringsaktiviteter eller er afledt af et renoveringsbehov, såfremt de bidrager til sammenhængende og forsvarlige miljømæssige løsninger i økonomisk og teknisk henseende.\nEndelig kan der gives tilskud til teknisk assistance i bred forstand. Det kan for eksempel være til kapacitetsopbygning, information, lovgivning og regel udformning samt uddannelse, dog under forudsætning af, at aktiviteterne direkte kan producere resultater, der kan relateres til sektorprogrammet eller til en fremtidig bæredygtig udvikling af de berørte sektorer.\nPå baggrund af ovenstående kan følgende indsatsområder indgå i sektorprogrammet:\nrenoveringer primært med det formål at opfylde internationale forpligtigelser,\nforsyningssiden (el, vand, varme),\nvirkemidler til forbrugsbegrænsning af el, vand og varme,\nplanlægning og monitorering.\nBaggrunden for den øgede fokus på renovering og vedligeholdelse, herunder Sektorprogrammet, samt de øgede midler til området i såvel hjemmestyre og kommunalt regi, skyldes at der i en årrække har været afsat for få midler til renovering og vedligeholdelse af den samlede bygningsmasse. Den manglende indsats på området har betydet et betydeligt renoverings- og vedligeholdelses efterslæb. Efterslæbet betyder dels at indsatsen på kort sigt har krævet en ekstraordinær indsats, men også at niveauet af midler på sigt har fået et generelt løft.\nPå baggrund af en anmodning fra Landsstyret, afleverede et konsulentfirma i efteråret 1999 en analyse af centraladministrationen. Analysen indeholdt en række anbefalinger om hvordan Landsstyret kan udvikle en mere effektiv administration. Landsstyret har efterfølgende besluttet at følge en lang række af analysens anbefalinger, og har nedsat et Projektsekretariat til at følge op på beslutningerne. Projektsekretariatet skal betragtes som et løft og en investering i centraladministrationens analyse- og udviklingskapacitet, der senere skal give resultater i form af budgetforbedringer af centraladministrationens drift og landskassens samlede aktiviteter.\nDen første synlige opfølgning på konsulenternes anbefalinger har været Landsstyreformandens ændring af ressortfordelingen i Landsstyret, således at Landsstyreformandens og Landsstyre-medlemmet for Økonomis ressort koncentreres om de overordnede og tværgående funktioner, mens fagområder der naturligt hører sammen varetages af samme direktorat.\nLandsstyret har endvidere påbegyndt arbejdet med at sammenfatte en strukturpolitisk handlingsplan for resten af valgperioden. Samtidig skal koblingen mellem Finansloven og Politisk-Økonomisk Beretning på den ene side og de overordnede politiske initiativer på den anden side styrkes gennem et årligt Initiativ- og Lovprogram. Herved vil der ske en tydeliggørelse af den overordnede politiske linie hvilket kan bane vejen for en mere langsigtet udviklingsindsats i forhold til administrationens organisation.\nI forlængelse Landstingets vedtagelse af Landstingslov nr. 8 af 29. oktober 1999 om Grønlands Hjemmestyres budget (Budgetloven), arbejdes der endvidere på en styrkelse af den økonomiske styring i hjemmestyret ved at udvikling og anvendelse af redskaber som flerårige udgiftsmål, mål- og resultatstyring, kontraktstyring, overførselsmuligheder, mv.\nSamtidig iværksætter Landsstyret en gennemgang af centraladministrationens opgaver og reguleringer. Formålet med gennemgangen er, at tilvejebringe et grundlag for en mere hensigtsmæssig opgaveløsning i centraladministrationen samt forenkling af love, bekendtgørelser og procedurer.\nEn tydeliggørelse af den langsigtede udviklingsretning for samfundet og administrationen vil - sammen med en forenklet lovgivning - medvirke til, at hjemmestyret kan målrette arbejdet med at udvikle medarbejdernes kompetencer. Landsstyret vil især uddanne den fastboende arbejdskraft. De fastboende medarbejdere skal med andre ord have et kompetence løft, så de kvalificeres til at kunne klare flere opgave typer end de kan i dag. Grønland kan ikke i de kommende år undvære tilkaldte akademikere - og Landsstyret vil i lyset af den skærpede konkurrence om arbejdskraften arbejde henimod en bedre udnyttelse af de tilkaldte akademikeres spidskompetencer.\nEndelig vil Landsstyret søge at fokusere på sin rolle som regeringsorgan. Det betyder, at Landsstyret ikke på samme måde som i dag skal inddrages i en lang række enkeltsager. Det enkelte Landsstyremedlem får et direkte ansvar for flere spørgsmål indenfor sit område. Samtidig vil koordinationen i mellem Landsstyreområderne og direktoraterne blive styrket gennem et koordinationsudvalg under Landsstyret samt et direktionsudvalg på administrativt niveau, som først og fremmest skal tilrettelægge og styre den strukturpolitiske handlingsplan. Endelig er der på embedsmandsplan nedsat et kontaktudvalg som skal effektivisere sagsgangene mellem Landsstyrets administrationen og Landstingets Bureau.\nDet er Landsstyrets hensigt, at ovennævnte tiltag, der sammen med en lang række mindre og konkrete projekter, er iværksat for at effektivisere og rationalisere centraladministrationen, skal skabe økonomisk og politisk råderum til at skabe de strukturpolitiske ændringer som samfundet har brug for. For at dette kan ske, må administrationen lettes for en række driftsopgaver, og fokus må i stedet lægges på de nødvendige udviklingsopgaver. I forbindelse med Forårssamlingen 2000, vil Landsstyret fremlægge en redegørelse for Landstinget med de samlede initiativer på området.