Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/63 af 21. oktober 2014 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU for så vidt angår ex ante -bidrag til afviklingsfinansieringsordninger\nKOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2015/63\nom supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU for så vidt angår ex ante-bidrag til afviklingsfinansieringsordninger\nunder henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (1), særlig artikel 103, stk. 7 og 8, og\nI henhold til direktiv 2014/59/EU skal medlemsstaterne etablere afviklingsfinansieringsordninger for at sikre, at afviklingsmyndigheden på effektiv vis kan anvende afviklingsværktøjer og -beføjelser. Sådanne afviklingsfinansieringsordninger bør have tilstrækkelige finansielle ressourcer til, at afviklingsrammerne kan fungere effektivt, og har derfor beføjelse til at opkræve ex ante-bidrag hos de institutter, der er meddelt tilladelse på deres område, herunder EU-filialer (»institutter«).\nMedlemsstaterne er forpligtet til at opkræve ex ante-bidrag til afviklingsfinansieringsordninger ikke alene hos institutter, men også hos EU-filialer, jf. nævnte direktivs artikel 103, stk. 1. EU-filialer er også omfattet af Kommissionens beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, jf. nævnte direktivs artikel 103, stk. 7 og 8. I henhold til artikel 47 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (2) falder tilsynskravene for og den tilsynsmæssige behandling af EU-filialer dog ind under medlemsstaternes ansvarsområde, og derfor bør mange af risikojusteringsparametrene i denne delegerede forordning ikke anvendes direkte på EU-filialerne. Selv om EU-filialer ikke falder ind under denne forordnings anvendelsesområde, kan de gøres til genstand for en særlig ordning, som Kommissionen indfører ved en fremtidig delegeret retsakt.\nI henhold til artikel 6, 15, 16, 95 og 96 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (3) er visse investeringsselskaber, som kun har fået meddelt tilladelse til at levere begrænsede tjenester og udøve begrænsede aktiviteter, ikke omfattet af visse kapital- og likviditetskrav eller kan fritages for dem. Derfor finder mange af de risikojusteringsparametre, der bør fastlægges, ikke anvendelse på dem. Selv om medlemsstaterne er forpligtet til at opkræve ex ante-bidrag hos disse investeringsselskaber, jf. artikel 103, stk. 1, i direktiv 2014/59/EU, bør beføjelsen til at træffe nærmere bestemmelser om risikojusteringen overlades til medlemsstaterne for ikke at pålægge disse selskaber en uforholdsmæssig stor byrde. Nævnte investeringsselskaber bør derfor ikke falde ind under denne forordnings anvendelsesområde.\nI henhold til artikel 102, stk. 1, i direktiv 2014/59/EU bør medlemsstaterne sikre, at deres finansieringsordninger i løbet af en periode at regne fra direktivets ikrafttræden og indtil den 31. december 2024 når op på at råde over finansielle midler svarende til mindst 1 % af de dækkede indskud i alle de institutter, der er meddelt tilladelse på deres område. I nævnte periode bør bidragene til finansieringsordningerne fordeles så jævnt som muligt over perioden, indtil målniveauet er nået, med behørig hensyntagen til konjunkturfasen og til den indvirkning, som procykliske bidrag kan have på de bidragydende institutters finansielle stilling.\nI henhold til artikel 103, stk. 1, i direktiv 2014/59/EU skal der opkræves bidrag mindst én gang om året for at nå det målniveau, der er omhandlet i nævnte direktivs artikel 102. I henhold til artikel 103, stk. 2, i direktiv 2014/59/EU bør det årlige bidrag afspejle et instituts størrelse, idet bidraget bør baseres på et fast beløb, der er bestemt på grundlag af nævnte instituts passiver (»årligt basisbidrag«); derefter afspejler bidraget risikoniveauet for et givet instituts relevante aktiviteter, idet det årlige basisbidrag bør afpasses forholdsmæssigt efter nævnte instituts risikoprofil (»supplerende risikojustering«). En første indikator for den risiko, som et givet institut indebærer, er instituttets størrelse. Jo større et givet institut er, desto mere sandsynligt er det, at afviklingsmyndigheden i en stresssituation ud fra almene hensyn vil anse det for nødvendigt at afvikle instituttet og at anvende afviklingsfinansieringsordningen til at sikre, at afviklingsværktøjerne anvendes på effektiv vis.\nFor at fastsætte, hvordan afviklingsmyndighederne bør afpasse bidragene forholdsmæssigt efter institutternes risikoprofil, er det nødvendigt at præcisere de risikosøjler og -indikatorer, som bør anvendes til at bestemme institutternes risikoprofil, mekanismen for anvendelse af risikojusteringen på det årlige basisbidrag og det årlige basisbidrag som udgangspunktet for risikojusteringen. Sådanne elementer, som skal supplere de risikokriterier, der er omhandlet i artikel 103, stk. 7, i direktiv 2014/59/EU, bør etableres således, at medlemsstaterne forbliver ligestillede og det indre marked solidt, hvilket skal ske ved at undgå forskelle mellem medlemsstaternes tilgang til beregning af bidragene til deres respektive afviklingsfinansieringsordninger. På den måde bliver de bidrag, som institutterne betaler til afviklingsfinansieringsordningerne, sammenlignelige og forudsigelige for alle banktyper, hvilket er af stor betydning for lige vilkår i det indre marked.\nI henhold til artikel 5, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 806/2014 (4) anses Den Fælles Afviklingsinstans (»Afviklingsinstansen«), oprettet ved nævnte forordnings artikel 42, stk. 1, ved anvendelsen af nævnte forordning og direktiv 2014/59/EU for at være den relevante nationale afviklingsmyndighed, hvis den udfører opgaver eller udøver beføjelser, som i henhold til nævnte direktiv skal udføres eller varetages af den nationale afviklingsmyndighed. Ved artikel 70, stk. 7, i forordning (EU) nr. 806/2014 tillægges Afviklingsinstansen beføjelse til at beregne institutternes bidrag til Den Fælles Afviklingsfond, der ved anvendelse af nærværende forordning, baseret på artikel 103, stk. 7, i direktiv 2014/59/EU, skal erstatte finansieringsordningerne i de medlemsstater, som deltager i Den Fælles Afviklingsmekanisme, fra den 1. januar 2016, og derfor bør begrebet afviklingsmyndighed i nærværende forordning også omfatte Afviklingsinstansen.\nBeregning af bidrag på individuelt niveau ville, i forbindelse med koncerner, ved fastsættelsen af de forskellige koncernenheders årlige basisbidrag føre til dobbelttælling af visse passiver, idet de passiver, der er tilknyttet de aftaler, som enhederne i samme koncern indgår med hinanden, udgør en del af passiver i alt, som skal tages i betragtning ved fastsættelsen af de enkelte koncernenheders basisbidrag. Derfor bør fastsættelsen af det årlige basisbidrag præciseres nærmere i forbindelse med koncerner for at afspejle koncernenhedernes indbyrdes forbundethed og undgå dobbelttælling af koncerninterne eksponeringer. For at sikre lige vilkår for enheder, som er en del af en koncern, og institutter, som er medlemmer af den samme institutsikringsordning eller er permanent tilknyttet det samme centrale organ, bør sidstnævnte behandles på samme måde.\nVed beregning af en koncernenheds årlige basisbidrag bør passiver i alt, der skal tages i betragtning, ikke omfatte passiver, der er tilknyttet aftaler, som den pågældende koncernenhed har indgået med andre enheder, som er en del af samme koncern. En sådan udelukkelse bør dog kun være mulig, hvis den enkelte koncernenhed er etableret i Unionen, i fuldt omfang er underlagt den samme konsolidering, er omfattet af passende centraliserede procedurer for risikoevaluering, -måling og -kontrol, og hvis der ikke er nuværende eller forudsete væsentlige praktiske eller juridiske hindringer for umiddelbar tilbagebetaling af de relevante passiver, når de forfalder. Dette burde forhindre, at passiver udelukkes fra bidragenes beregningsgrundlag, hvis der ikke er garanti for, at koncerninterne udlånseksponeringer er dækket, i tilfælde af at koncernens finansielle situation forværres. For at undgå, at udelukkelse af koncerninterne passiver begunstiger koncernenheder, som er omfattet af denne udelukkelse, bør en sådan udelukkelse heller ikke gøre det muligt for de berørte institutter at drage fordel af den forenklede bidragsordning for små institutter, hvis et givet institut efter udelukkelse af koncerninterne passiver ville have adgang til den forenklede ordning. For at sikre lige vilkår for enheder, som er en del af en koncern, og institutter, som er medlemmer af samme institutsikringsordning eller er permanent tilknyttet samme centrale organ, bør sidstnævnte behandles på samme måde.\nUanset reglen om, at bidrag bør beregnes på individuelt niveau, bør reglerne om ex ante-bidrag i forbindelse med et centralt organ, hvis tilknyttede kreditinstitutter helt eller delvist er undtaget fra tilsynskrav i henhold til national lovgivning, jf. artikel 10 i forordning (EU) nr. 575/2013, kun finde anvendelse på det centrale organ og de tilknyttede kreditinstitutter som en helhed på konsolideret grundlag, idet det centrale organs og alle de tilknyttede institutters solvens og likviditet overvåges som en helhed på grundlag af institutternes konsoliderede regnskaber.\nFastsættelsen af det årlige basisbidrag bør også præciseres nærmere i forbindelse med finansielle markedsinfrastrukturer (»FMI'er«). Visse FMI'er, f.eks. centrale modparter (»CCP'er«) eller værdipapircentraler (»CSD'er«), meddeles også tilladelse som kreditinstitutter. Visse CSD'er leverer navnlig banklignende tjenesteydelser, som er accessoriske i forhold til deres aktiviteter som markedsinfrastrukturer. I modsætning til kreditinstitutter har CSD'er ikke dækkede indskud, men snarere intradagmidler eller dag-til-dag-indeståender, som hidrører fra afviklingen af de værdipapirtransaktioner, de leverer til finansielle institutioner eller centralbanker. Disse resulterer generelt ikke i kontantbeholdninger, som kan sidestilles med finansiering, der tilvejebringes med henblik på at udføre bankaktiviteter. Da de banklignende tjenesteydelser, som FMI'er yder, er accessoriske i forhold til FMI'ernes hovedaktiviteter, som er clearing eller afvikling, i forbindelse med hvilke nævnte enheder er underlagt strenge tilsynskrav i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 (5) og (EU) nr. 909/2014 (6) samt de relevante bestemmelser i forordning (EU) nr. 575/2013 og direktiv 2013/36/EU, og da FMI'ernes forretningsmodel ikke indebærer risici, som kan sammenlignes med et kreditinstituts risici, bør der kun tages hensyn til de passiver, der er forbundet med enheders banklignende aktiviteter, ved fastsættelsen af deres passiver i alt med henblik på beregning af deres årlige basisbidrag.\nDen regnskabsmæssige behandling af derivater er ikke harmoniseret i Unionen i forhold til individuelle regnskaber, hvilket derfor kunne få indflydelse på omfanget af de passiver, som skal tages i betragtning ved beregningen af de enkelte bankers bidrag. Den metode til beregning af gearingsgraden, som er omhandlet i artikel 429, stk. 6 og 7, i forordning (EU) nr. 575/2013, finder anvendelse på alle banker og sikrer, at samme derivataftale, og navnlig nettingen mellem derivataftaler, betragtes på samme måde, uanset hvilke regnskabsmæssige bestemmelser den pågældende bank er undergivet. For at sikre harmoniseret behandling af derivater ved fastsættelsen af det årlige basisbidrag bør derivater derfor, idet der tages højde for sammenligneligheden af deres værdiansættelse institutterne imellem og for lige vilkår i hele Unionen, værdiansættes i overensstemmelse med artikel 429, stk. 6 og 7, i forordning (EU) nr. 575/2013. For at sikre en forudsigelig værdiansættelse af derivater i henhold til forordning (EU) nr. 575/2013 bør det dog sikres, at en sådan værdiansættelse ikke kan føre til en værdi, som udgør mindre end 75 % af de berørte derivaters værdi i henhold til de relevante regnskabsmæssige bestemmelser.\nVisse kreditinstitutter er støttebanker, som har til formål at fremme de samfundsmæssige målsætninger for centralregeringen eller en regional eller lokal myndighed i en medlemsstat hovedsagelig ved at yde støttelån på ikkekonkurrencemæssigt grundlag uden vinding for øje. De lån, som sådanne institutter yder, er direkte eller indirekte delvist garanteret af centralregeringen eller den regionale eller lokale myndighed. Støttelån ydes på ikkekonkurrencemæssigt grundlag uden vinding for øje med henblik på at fremme samfundsmæssige målsætninger for Unionen eller centralregeringen eller en regional myndighed i en medlemsstat. Støttelån ydes til tider gennem et andet institut som formidler (pass through-lån). I sådanne tilfælde modtager det formidlende kreditinstitut støttelån fra en multilateral udviklingsbank eller enhed i den offentlige sektor og yder dem til andre kreditinstitutter, som yder dem til slutkunderne. Da de formidlende kreditinstitutter videregiver den likviditet, der er forbundet med disse lån fra den oprindelige støttebank, til et udlånsinstitut eller et andet formidlende institut, bør sådanne passiver ikke medregnes i passiver alt, som skal tages i betragtning med henblik på beregning af det årlige basisbidrag.\nI henhold til artikel 103, stk. 1, i direktiv 2014/59/EU skal alle institutter bidrage til afviklingsfinansieringsordningerne. Der skal dog findes en forholdsmæssig og rimelig balance mellem ethvert instituts forpligtelse til at bidrage til en afviklingsfinansieringsordning og dets størrelse, risikoprofil, omfanget og kompleksiteten af dets aktiviteter, dets indbyrdes forbundethed med andre institutter eller med det finansielle system generelt, indvirkningen af dets sammenbrud på de finansielle markeder, på andre institutter, på finansieringsvilkårene eller på økonomien i almindelighed og den deraf følgende sandsynlighed for, at et institut indleder afvikling og gør brug af finansieringsordningen. Sådanne forhold tages i betragtning af afviklingsmyndighederne, jf. artikel 4 i direktiv 2014/59/EU, når de afgør, om visse institutter bør være omfattet af forenklede forpligtelser i forhold til kravene om at udarbejde genopretnings- og afviklingsplaner. Der bør endvidere tages hensyn til den administrative byrde, som visse institutter og afviklingsmyndigheder pålægges ved beregning af de årlige bidrag, når det vurderes, om der er den rette balance mellem opfyldelse af kravene i direktiv 2014/59/EU og de særlige karakteristika ved de forskellige institutter, som omfattet af nævnte direktiv.\nSmå institutter har generelt ikke en høj risikoprofil, indebærer ofte en mindre systemisk risiko i sammenligning med store institutter, og har ofte i tilfælde af sammenbrud mindre indvirkning end store institutter på økonomien i almindelighed. Samtidig kan en eventuel indvirkning af små institutters sammenbrud på den finansielle stabilitet ikke udelukkes, idet selv små institutter kan skabe systemiske risici grundet deres rolle i banksystemet i almindelighed, de kumulative konsekvenser af deres netværk eller den afsmitningsvirkning, de kan skabe ved tab af tillid til banksystemet.\nI de fleste tilfælde indebærer små institutter ikke systemiske risici, og der er mindre sandsynlighed for, at de bringes under afvikling, hvilket følgelig gør det mindre sandsynligt, at de i sammenligning med store institutter bliver omfattet af afviklingsfinansieringsordningerne, og derfor bør metoden til beregning af deres årlige bidrag til afviklingsfinansieringsordningerne forenkles. Små institutters årlige bidrag bør bestå af et fast beløb, der udelukkende er baseret på deres årlige basisbidrag, afpasset forholdsmæssigt efter deres størrelse. I en sådan metode bør indgå et forholdsmæssigt system af årlige bidrag, idet afviklingsmyndigheden skal overholde et årligt målniveau for finansieringsordningen, når de enkelte institutters årlige bidrag fastsættes. Et fast beløb er derfor udtryk for, at små institutter i mange tilfælde indebærer en mindre risiko, og det muliggør en bredere afpasning af bidraget fra større institutter, som generelt er mere systemiske, i forhold til deres risikoprofil.\nDer bør for at beslutte, hvilke institutter der betragtes som små, anvendes en dobbelttærskel, hvor den første tærskel, baseret på passiver i alt (eksklusive kapitalgrundlag) minus dækkede indskud, bør svare til højst 300 mio. EUR, og den anden tærskel, baseret på de samlede aktiver, ikke bør overstige 1 mia. EUR. Sidstnævnte bør forhindre, at større institutter, som når den første tærskel for passiver, bliver omfattet af den forenklede ordning.\nDer bør foretages en skelnen inden for kategorien af små institutter, idet nogle er meget små, mens andre befinder sig tæt på de maksimumstærskler, som giver dem mulighed for at drage fordel af den forenklede ordning. Under et system med et fælles fast beløb ville de årlige bidrag fra meget små institutter blive uforholdsmæssigt større end dem fra de små institutter, som er tæt på at nå maksimumstærsklerne. Samtidig bør det undgås, at den forenklede ordning fører til en uforholdsmæssig stor forskel mellem de årlige bidrag fra de største af de små institutter og de institutter, som ikke har adgang til den forenklede ordning, idet de befinder sig lige over tærsklerne. For at undgå sådanne uønskede virkninger bør der derfor indføres et system med flere kategorier af små institutter, hvis årlige bidrag bør bestå af forskellige faste beløb. Det burde give mulighed for en progressiv stigning i bidragene inden for den forenklede ordning og mellem det højeste faste beløb og det laveste bidrag efter den metode, hvor det årlige basisbidrag afpasses efter instituttets risikoprofil.\nHvis afviklingsmyndigheden bestemmer, at små institutter har en særlig høj risikoprofil, bør afviklingsmyndigheden have mulighed for at beslutte, at de berørte institutter ikke længere bør være omfattet af den forenklede ordning, og at deres bidrag i stedet bør beregnes efter den metode, hvor det årlige basisbidrag afpasses efter andre risikofaktorer end instituttets størrelse.\nInstitutter som omhandlet i artikel 45, stk. 3, i direktiv 2014/59/EU rekapitaliseres ikke ved anvendelse af afviklingsfinansieringsordningerne, jf. artikel 44 og 101 i direktiv 2014/59/EU, idet de afvikles ved hjælp af nationale insolvensprocedurer eller andre former for procedurer, som gennemføres i overensstemmelse med artikel 38, 40 eller 42 i direktiv 2014/59/EU, og ophører med deres aktiviteter. Disse procedurer sikrer, at nævnte institutters kreditorer, herunder i givet fald indehavere af dækkede obligationer, dækker tabet på en måde, som realiserer afviklingens mål. Deres bidrag til afviklingsfinansieringsordningerne bør derfor afspejle disse særlige karakteristika. Afviklingsfinansieringsordningerne kan dog anvendes til andre formål, jf. artikel 101 i direktiv 2014/59/EU. Hvis et sådant institut anvender afviklingsfinansieringsordningen til sådanne formål, bør afviklingsmyndigheden kunne sammenligne risikoprofilen for alle andre institutter, som er omfattet af artikel 45, stk. 3, i direktiv 2014/59/EU, med risikoprofilen for det institut, som har anvendt afviklingsfinansieringsordningen, og anvende den metode, der er omhandlet i denne delegerede retsakt, på de institutter, som har en risikoprofil, der svarer til eller er højere end risikoprofilen for de institutter, som har anvendt afviklingsfinansieringsordningen. Der bør også udarbejdes en oversigt over elementer, som afviklingsmyndigheden bør tage i betragtning, når den sammenligner risikoprofiler.\nFor at sikre afviklingsmyndighederne i medlemsstaterne en fælles fortolkning af kriterierne i artikel 103, stk. 7, i direktiv 2014/59/EU, således at risikoindikatoren for institutter med henblik på beregning af de individuelle bidrag til afviklingsfinansieringsordningerne fastsættes på samme måde i hele Unionen, bør der indføres bestemmelser om en række risikosøjler, og tilsvarende risikoindikatorer for hver af disse risikosøjler, som afviklingsmyndighederne skal tage i betragtning, når de vurderer institutternes risikoprofil. For at sikre en konsekvent tilsynspraksis bør risikoindikatorerne bestå af gældende reguleringsmæssige benchmarks, som allerede findes eller er ved at blive etableret.\nHvis den relevante lovgivning indeholder bestemmelser om undtagelser, som fritager institutter for at fastsætte nogle af risikoindikatorerne på det enkelte instituts niveau, og forudsat at de kompetente myndigheder i givet fald tillader, at sådanne undtagelser anvendes, bør afviklingsmyndighederne vurdere de relevante indikatorer på konsolideret, eller i givet fald delkonsolideret, niveau for at sikre dels en konsekvent tilsynspraksis, dels at koncerner, som anvender sådanne undtagelser, ikke straffes unødigt.\nFor at gøre det muligt for afviklingsmyndighederne at anvende en konsekvent tilgang til de risikosøjler og -indikatorer, som de bør tage i betragtning med henblik på at bestemme institutternes risikoprofil, bør de enkelte risikosøjlers og -indikatorers relative vægt også bestemmes ved denne forordning. Det er dog vigtigt at sikre afviklingsmyndighederne tilstrækkelig fleksibilitet, når de vurderer institutternes risikoprofil, således at de kan afpasse anvendelsen af risikosøjler og -indikatorer efter de enkelte institutters særlige karakteristika. Da dette ikke udelukkende kan opnås ved at indføre bestemmelser om vurdering af risikoprofiler inden for et interval, men kræver en vis skønsmargin til fastsættelse af visse risikoindikatorers betydning fra sag til sag, bør visse risikoindikatorers vægt kun være vejledende, eller der bør fastsættes et interval for dem med henblik på at give afviklingsmyndighederne mulighed for at bestemme nævnte indikatorers relevans i et givet tilfælde.\nNår betydningen af de forskellige indikatorer svarende til en given søjle bestemmes, bør sammenlægningen inden for søjlerne foretages ved hjælp af et aritmetisk vægtet gennemsnit af de individuelle indikatorer. For så vidt angår beregningen af den endelige sammensatte risikoindikator svarende til det enkelte institut, bør en sådan beregning for at undgå kompensationsvirkninger søjlerne imellem, hvor et institut, som klarer sig rimeligt godt under flere søjler og meget dårligt under en anden, normalt ville få et middelresultat i henhold til et aritmetisk gennemsnit af forskellige søjler, baseres på det geometrisk vægtede gennemsnit af de individuelle søjler.\nIntervallet til vurdering af den risikograd, som et givet institut indebærer, bør give mulighed for tilstrækkelig afpasning af institutternes risikoprofil i henhold til de forskellige risikosøjler og -indikatorer i denne forordning og samtidig tilvejebringe tilstrækkelig sikkerhed og forudsigelighed i forhold til de årlige beløb, som institutterne skal bidrage med i henhold til direktiv 2014/59/EU og denne forordning.\nFor at sikre, at bidragene rent faktisk betales, er det nødvendigt at præcisere betalingsbetingelserne og -midlerne. For bidrag, som ikke betales kontant, men i uigenkaldelige betalingsforpligtelser, jf. artikel 103 i direktiv 2014/59/EU, er det navnlig nødvendigt at præcisere, hvilken andel af de uigenkaldelige betalingsforpligtelser de enkelte institutter kan anvende, og den form for sikkerhedsstillelse, som accepteres til dækning af disse uigenkaldelige betalingsforpligtelser, således at afviklingsmyndigheden kan sikre den faktiske betaling, når den uigenkaldelige betalingsforpligtelse gennemføres, hvis afviklingsmyndigheden støder på vanskeligheder ved gennemførelsen af den uigenkaldelige betalingsforpligtelse. For at sikre, at de årlige bidrag rent faktisk betales, er det nødvendigt at sikre afviklingsmyndighederne særlige beføjelser til at anvende administrative sanktioner og andre administrative foranstaltninger over for institutter, som ikke opfylder kravene i denne forordning om beregning og afpasning af bidragene, f.eks. kravet om at tilvejebringe de oplysninger, som afviklingsmyndigheden anmoder om. Afviklingsmyndigheden bør også have beføjelse til at pålægge et institut dagbøder, hvis det berørte institut kun delvist betaler det årlige bidrag, som er forfaldent til betaling, eller hvis det ikke indbetaler bidraget, eller hvis nævnte institut ikke opfylder kravene i afviklingsmyndighedens meddelelse. Det er endvidere nødvendigt at indføre et særligt krav om informationsudveksling mellem kompetente myndigheder og afviklingsmyndigheder.\nFor at sikre, at risikojusteringen fortsat afspejler udviklingen i banksektoren og derfor til stadighed opfylder kravene i direktiv 2014/59/EU, tager Kommissionen på grundlag af erfaringerne med dets anvendelse risikojusteringen med henblik på beregning af de årlige bidrag, og navnlig hensigtsmæssigheden af risikojusteringsmultiplikatoren i denne forordning og behovet for en eventuel forhøjelse af risikojusteringsmultiplikatorens øverste grænse, op til fornyet overvejelse inden den 1. juni 2016.\nI henhold til artikel 130, stk. 1, i direktiv 2014/59/EU, finder medlemsstaternes forpligtelse til at opkræve årlige bidrag af institutter, som er meddelt tilladelse på deres område, anvendelse fra den 1. januar 2015, og derfor bør denne forordning også finde anvendelse fra den 1. januar 2015 —\nmetodologien til beregning og justering af institutters risikoprofil og af de bidrag, der af institutter skal betales til afviklingsfinansieringsordninger\ninstitutters forpligtelser vedrørende de oplysninger, de skal stille til rådighed med henblik på beregning af bidragene, og vedrørende betalingen af bidragene til afviklingsfinansieringsordninger\nforanstaltningerne til sikring af, at afviklingsmyndighederne kontrollerer, at bidragene er blevet betalt korrekt.\n1. Denne forordning finder anvendelse på institutter som omhandlet i artikel 103, stk. 1, i direktiv 2014/59/EU og som defineret i nævnte direktivs artikel 2, stk. 1, nr. 23). Den finder også anvendelse på et centralt organ og dets tilknyttede institutter på konsolideret grundlag, hvis de tilknyttede institutter er helt eller delvis undtaget fra tilsynsmæssige krav i national lovgivning i henhold til artikel 10 i forordning (EU) nr. 575/2013.\n2. Henvisninger til en koncern indbefatter et centralt organ og alle kreditinstitutter, der er fast tilknyttet til det centrale organ, jf. artikel 10 i forordning (EU) nr. 575/2013, og deres datterselskaber.\nDefinitionerne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/49/EU (7) og direktiv 2014/59/EU finder anvendelse i nærværende forordning. I denne forordning forstås desuden ved:\n1) »institutter«: kreditinstitutter som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 2), i direktiv 2014/59/EU eller investeringsselskaber som defineret i nr. 2) i denne artikel samt et centralt organ og alle kreditinstitutter, som er fast tilknyttet det centrale organ, jf. artikel 10 i forordning (EU) nr. 575/2013, som en helhed på konsolideret grundlag, hvis betingelserne i artikel 2, stk. 1, er opfyldt\n2) »investeringsselskaber«: investeringsselskaber som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 3), i direktiv 2014/59/EU, undtagen investeringsselskaber, som er omfattet af definitionen i artikel 96, stk. 1, litra a) eller b), i forordning (EU) nr. 575/2013, eller investeringsselskaber, som udøver aktivitet 8 i afsnit A i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF (8), men som ikke udøver aktivitet 3 eller 6 i afsnit A i bilag I til nævnte direktiv\n3) »årligt målniveau«: den samlede sum af årlige bidrag fastsat for hver bidragsperiode af afviklingsmyndigheden med henblik på at nå det målniveau, der er omhandlet i artikel 102, stk. 1, i direktiv 2014/59/EU\n4) »finansieringsordning«: en ordning, der har til formål at sikre afviklingsmyndighedens effektive anvendelse af afviklingsværktøjer og -beføjelser som omhandlet i artikel 100, stk. 1, i direktiv 2014/59/EU\n5) »årligt bidrag«: det i artikel 103 i direktiv 2014/59/EU omhandlede beløb, som er opkrævet af den nationale afviklingsmyndighed med henblik på den nationale finansieringsordning i løbet af bidragsperioden hos hvert af de institutter, der er omhandlet i denne forordnings artikel 2\n6) »bidragsperiode«: et kalenderår\n7) »afviklingsmyndighed«: den myndighed, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, nr. 18), i direktiv 2014/59/EU, eller en anden relevant myndighed udpeget af medlemsstaterne med henblik på artikel 100, stk. 2 og 6, i direktiv 2014/59/EU\n8) »kompetent myndighed«: en kompetent myndighed som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 40), i forordning (EU) nr. 575/2013\n9) »indskudsgarantiordninger (DGS)«: ordninger som omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra a), b) eller c), i direktiv 2014/49/EU\n10) »dækkede indskud«: de indskud, der er omhandlet i artikel 6, stk. 1, i direktiv 2014/49/EU, undtagen midlertidigt store indskud som defineret i nævnte direktivs artikel 6, stk. 2\n11) »passiver i alt«: passiver i alt som defineret i afdeling 3 i Rådets direktiv 86/635/EØF (9) eller som defineret i henhold til IFRS-standarderne som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 (10)\n12) »aktiver i alt«: aktiver i alt som defineret i afdeling 3 i direktiv 86/635/EØF eller som defineret i henhold til IFRS-standarderne som omhandlet i forordning (EF) nr. 1606/2002\n13) »samlet risikoeksponering (TRE)«: den samlede risikoeksponering som defineret i artikel 92, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013\n14) »egentlig kernekapitalprocent«: den procent, der er omhandlet i artikel 92, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 575/2013\n15) »MREL«: minimumskravet for kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver som defineret i artikel 45, stk. 1, i direktiv 2014/59/EU\n16) »kapitalgrundlag«: kapitalgrundlag, som omhandlet i artikel 4, stk. 1, nr. 118), i forordning (EU) nr. 575/2013\n17) »nedskrivningsrelevante passiver«: passiver og kapitalinstrumenter som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 71), i direktiv 2014/59/EU\n18) »gearingsgrad«: gearingsgrad som defineret i artikel 429 i forordning (EU) nr. 575/2013\n19) »likviditetsdækningsgrad (LCR)«: likviditetsdækningsgrad som defineret i artikel 412 i forordning (EU) nr. 575/2013 og som yderligere defineret i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/61 (11)\n20) »net stable funding ratio (NSFR)«: net stable funding ratio som indberettet i henhold til artikel 415 i forordning (EU) nr. 575/2013\n21) »central modpart (CCP)«: en juridisk person som defineret i artikel 2, nr. 1), i forordning (EU) nr. 648/2012\n22) »derivater«: derivater i henhold til bilag II til forordning (EU) nr. 575/2013\n23) »værdipapircentral (CSD)«: en juridisk person som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 1), og i artikel 54 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 (12)\n24) »afvikling«: afslutning af en værdipapirtransaktion som defineret i artikel 2, stk. 1, nr. 2), i forordning (EU) nr. 909/2014\n25) »clearing«: processen i forbindelse med etablering af positioner som defineret i artikel 2, nr. 3), i forordning (EU) nr. 648/2012\n26) »finansiel markedsinfrastruktur«: for så vidt angår denne forordning: en CCP som omhandlet i nr. 21) i denne artikel eller en CSD som omhandlet i nr. 23) i denne artikel, der er meddelt tilladelse i overensstemmelse med artikel 8 i direktiv 2013/36/EU\n27) »støttebank«: et foretagende eller en enhed, der er oprettet af centralregeringen eller en regional myndighed i en medlemsstat, og som yder støttelån på ikke-konkurrencemæssigt grundlag uden vinding for øje med henblik på at fremme denne regerings eller myndigheds almene samfundsmæssige målsætninger, forudsat at regeringen eller myndigheden har en forpligtelse til at afdække foretagendets eller enhedens økonomiske grundlag og opretholde dets/dens levedygtighed i hele dets/dens levetid, eller at mindst 90 % af dets/dens oprindelige finansiering eller af det støttelån, der ydes, direkte eller indirekte garanteres af medlemsstatens centralregering eller af en regional myndighed i medlemsstaten\n29) »formidlende institut«: et kreditinstitut, som formidler støttelån, forudsat at det ikke yder dem som lån til en slutkunde.\nFastsættelse af de årlige bidrag\n1. Afviklingsmyndighederne fastsætter de årlige bidrag, der skal betales af hvert institut, i forhold til dets risikoprofil på grundlag af de oplysninger, som instituttet har indgivet i overensstemmelse med artikel 14, og under anvendelse af den metodologi, der er fastsat i denne afdeling.\n2. Afviklingsmyndighederne fastsætter det årlige bidrag omhandlet i stk. 1 på grundlag af det årlige målniveau for afviklingsfinansieringsordningen under hensyn til det målniveau, der skal nås senest den 31. december 2024 i overensstemmelse med artikel 102, stk. 1, i direktiv 2014/59/EU, og på grundlag af gennemsnittet af dækkede indskud i det foregående år, beregnet kvartalsvis, for alle institutter, der er meddelt tilladelse på deres område.\nRisikojustering af det årlige basisbidrag\n1. De bidrag, der er omhandlet i artikel 103, stk. 2, i direktiv 2014/59/EU, beregnes eksklusive følgende passiver:\nhvert institut er etableret i Unionen\nhvert institut er i fuldt omfang underlagt det samme konsoliderede tilsyn i henhold til artikel 6-17 i forordning (EU) nr. 575/2013 og er omfattet af passende centraliserede procedurer for risikoevaluering, -måling og -kontrol, og\nder er ingen nuværende eller forudsete væsentlige praktiske eller juridiske hindringer for umiddelbar tilbagebetaling af passiverne, når de forfalder\npassiver, som er oprettet af et institut, som er medlem af en institutsikringsordning (IPS) som omhandlet i artikel 2, stk. 1, nr. 8), i direktiv 2014/59/EU, og som af den kompetente myndighed har fået tilladelse til at anvende artikel 113, stk. 7, i forordning (EU) nr. 575/2013, gennem en aftale, der er indgået med et andet institut, som er medlem af den samme IPS\ni tilfælde af en central modpart, der er etableret i en medlemsstat, der har gjort brug af muligheden i artikel 14, stk. 5, i forordning (EU) nr. 648/2012: passiver i tilknytning til clearingaktiviteter som defineret i nævnte forordnings artikel 2, nr. 3), herunder passiver, der opstår i forbindelse med foranstaltninger, som den centrale modpart træffer for at overholde margenkrav, for at oprette en misligholdelsesfond og for at opretholde tilstrækkelige præfinansierede finansielle ressourcer til at dække potentielle tab som led i default waterfall'et i henhold til nævnte forordning samt for at investere sine finansielle ressourcer i overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 47\ni tilfælde af en værdipapircentral: passiver i tilknytning til en værdipapircentrals aktiviteter, herunder passiver over for værdipapircentralens deltagere eller tjenesteydere med en løbetid på under syv dage i forbindelse med aktiviteter, for hvilke den har fået tilladelse til at levere bankmæssige hjælpeydelser i henhold til afsnit IV i forordning (EU) nr. 909/2014, men eksklusive andre passiver, der opstår i forbindelse med sådanne bankmæssige aktiviteter\ni tilfælde af investeringsselskaber: passiver, der opstår som følge af besiddelse af kunders aktiver eller penge, herunder kunders aktiver eller penge, der er deponeret af eller på vegne af investeringsinstitutter som defineret i artikel 1, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF (13) eller AIF'er som defineret i artikel 4, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU (14), under forudsætning af at disse kunder er beskyttet i henhold til den gældende insolvensret\ni tilfælde af institutter, der arbejder med støttelån: det formidlende instituts passiver over for det eksponeringsleverende institut eller en anden støttebank eller et andet formidlende institut og den oprindelige støttebanks passiver over for dens finansieringsparter, for så vidt som størrelsen af disse passiver matches af det pågældende instituts støttelån.\n2. De i stk. 1, litra a) og b), omhandlede passiver trækkes for hver enkelt transaktion ligeligt fra passiver i alt hos de institutter, som er parter i de transaktioner eller aftaler, der er omhandlet i stk. 1, litra a) og b).\n3. For så vidt angår denne afdeling bestemmes det årlige gennemsnit, beregnet kvartalsvis, af passiver omhandlet i stk. 1, der opstår på grundlag af derivatkontrakter i overensstemmelse med artikel 429, stk. 6 og 7, i forordning (EU) nr. 575/2013.\nDen værdi, der bestemmes for passiver i tilknytning til derivatkontrakter, må dog ikke være under 75 % af værdien af de samme passiver, når denne bestemmes ved anvendelse af de regnskabsbestemmelser, der gælder for det pågældende institut med henblik på regnskabsaflæggelse.\nHvis der i henhold til nationale regnskabsstandarder, der gælder for et institut, ikke foretages nogen regnskabsmæssig opgørelse af eksponering for bestemte derivatinstrumenter, fordi de ikke balanceføres, skal instituttet til afviklingsmyndigheden indberette summen af positive dagsværdier for disse derivater som genanskaffelsesomkostningerne og lægge dem til sine balanceførte regnskabsmæssige værdier.\n4. For så vidt angår denne afdeling medregnes i passiver i alt som omhandlet i stk. 1 ikke den regnskabsmæssige værdi af passiver, der opstår på grundlag af derivatkontrakter, men den tilsvarende værdi bestemt efter stk. 3.\n5. Med henblik på at kontrollere, om alle betingelser og krav omhandlet i stk. 1-4 er opfyldt, skal afviklingsmyndigheden basere sig på de relevante vurderinger, som de kompetente myndigheder har foretaget, og som er stillet til rådighed i henhold til artikel 90 i direktiv 2014/59/EU.\nRisikosøjler og -indikatorer\n1. Afviklingsmyndigheden vurderer institutters risikoprofil på grundlag af følgende fire risikosøjler:\nstabiliteten og mangfoldigheden af finansieringskilderne\ninstituttets betydning for stabiliteten i det finansielle system eller i økonomien\nsupplerende risikoindikatorer, som bestemmes af afviklingsmyndigheden.\n2. Søjlen »risikoeksponering« består af følgende fire risikoindikatorer:\ninstituttets kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver ud over MREL\nsamlet risikoeksponering divideret med aktiver i alt.\n3. Søjlen »stabiliteten og mangfoldigheden af finansieringskilderne« består af følgende risikoindikatorer:\n4. Søjlen »instituttets betydning for stabiliteten i det finansielle system eller i økonomien« består af indikatoren »andel af interbanklån og -indskud i Den Europæiske Union, hvorved instituttets betydning for økonomien i den medlemsstat, hvor det er etableret, afspejles«.\n5. Søjlen »supplerende risikoindikatorer, som bestemmes af afviklingsmyndigheden« består af følgende indikatorer:\nhandelsaktiviteter, ikke-balanceførte eksponeringer, derivater, kompleksitet og mulighed for afvikling\nmedlemskab af en institutsikringsordning\nomfanget af tidligere ekstraordinær finansiel støtte fra det offentlige.\nVed bestemmelsen af de forskellige risikoindikatorer i søjlen »supplerende risikoindikatorer, som bestemmes af afviklingsmyndigheden« skal afviklingsmyndigheden tage hensyn til betydningen af disse indikatorer i lyset af sandsynligheden for, at der indledes afvikling af det pågældende institut, og den deraf følgende sandsynlighed for, at der gøres brug af afviklingsfinansieringsordningen, hvis instituttet afvikles.\n6. Ved bestemmelsen af indikatorerne »handelsaktiviteter, ikke-balanceførte eksponeringer, derivater, kompleksitet og mulighed for afvikling« omhandlet i stk. 5, litra a), skal afviklingsmyndigheden tage hensyn til følgende elementer:\nInstituttets øgede risikoprofil som følge af:\nbetydningen af handelsaktiviteter i forhold til balancens størrelse, kapitalgrundlagets størrelse, eksponeringernes risikograd og den overordnede forretningsmodel\nbetydningen af ikke-balanceførte eksponeringer i forhold til balancens størrelse, kapitalgrundlagets størrelse og eksponeringernes risikograd\nbetydningen af omfanget af derivater i forhold til balancens størrelse, kapitalgrundlagets størrelse, eksponeringernes risikograd og den overordnede forretningsmodel\nden vurderede kompleksitet af et instituts forretningsmodel og organisationsstruktur, jf. afsnit II, kapitel II, i direktiv 2014/59/EU.\nInstituttets nedsatte risikoprofil som følge af:\ndet relative omfang af derivater, der cleares gennem en central modpart (CCP)\nden grad, i hvilken et institut i henhold til afsnit II, kapitel II, i direktiv 2014/59/EU kan afvikles umiddelbart og uden retlige hindringer.\n7. Ved bestemmelsen af den i stk. 5, litra b), omhandlede indikator, skal afviklingsmyndigheden tage hensyn til følgende elementer:\nhvorvidt omfanget af de midler, der umiddelbart er til rådighed til både rekapitalisering og likviditetsfinansiering for at støtte det berørte institut i tilfælde af problemer, er tilstrækkeligt til at give mulighed for en troværdig og effektiv støtte til det pågældende institut\ngraden af retlig og kontraktmæssig sikkerhed for, at de i litra a) omhandlede midler vil blive udnyttet fuldt ud, før der kan anmodes om ekstraordinær offentlig støtte.\n8. Den i stk. 5, litra c), omhandlede risikoindikator skal have maksimumsværdien inden for det interval, der er omhandlet i trin 3 i bilag I, for:\ninstitutter, der indgår i en koncern, der er underlagt omstrukturering efter at have modtaget statsmidler eller tilsvarende midler, f.eks. fra en afviklingsfinansieringsordning, og stadig er i omstrukturerings- eller afviklingsperioden, undtagen de to sidste år af gennemførelsen af omstruktureringsplanen\ninstitutter, der likvideres, indtil udløbet af likvidationsplanen (i det omfang, de stadig er forpligtet til at betale bidraget).\nDen skal have minimumsværdien inden for det interval, der er omhandlet i trin 3 i bilag I, for alle andre institutter.\n9. For så vidt angår stk. 6, 7 og 8 baserer afviklingsmyndigheden sig på de vurderinger, der er foretaget af de kompetente myndigheder, hvis disse er tilgængelige.\nRelativ vægt af hver risikosøjle og -indikator\n1. Ved vurderingen af hvert instituts risikoprofil anvender afviklingsmyndigheden følgende vægte på risikosøjlerne:\nrisikoeksponering: 50 %\nstabiliteten og mangfoldigheden af finansieringskilderne: 20 %\ninstituttets betydning for stabiliteten i det finansielle system eller i økonomien: 10 %\nsupplerende risikoindikatorer, som bestemmes af afviklingsmyndigheden: 20 %.\n2. Den relative vægt af de risikoindikatorer, som afviklingsmyndigheder skal vurdere for at bestemme søjlen »risikoeksponering«, er følgende:\ninstituttets kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver ud over MREL: 25 %\ngearingsgrad: 25 %\negentlig kernekapitalprocent: 25 %\nsamlet risikoeksponering divideret med aktiver i alt: 25 %.\n3. Hver risikoindikator i søjlen »stabiliteten og mangfoldigheden af finansieringskilderne« har samme vægt.\n4. Den relative vægt af hver indikator, som afviklingsmyndigheder skal vurdere for at bestemme søjlen »supplerende risikoindikatorer, som bestemmes af afviklingsmyndigheden«, er følgende:\nhandelsaktiviteter, ikke-balanceførte eksponeringer, derivater, kompleksitet og mulighed for afvikling: 45 %\nmedlemskab af en institutsikringsordning: 45 %\nomfanget af tidligere ekstraordinær finansiel støtte fra det offentlige: 10 %.\nVed anvendelsen af den indikator, der er omhandlet i litra b), tager afviklingsmyndigheden hensyn til den relative vægt af den indikator, der er omhandlet i litra a).\nAnvendelse af risikoindikatorerne i særlige tilfælde\n1. Hvis en kompetent myndighed anvender en undtagelse over for et institut i henhold til artikel 8 og 21 i forordning (EU) nr. 575/2013, anvender afviklingsmyndigheden den indikator, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 6, stk. 3, litra b), på likviditetsundergruppeniveau. Det tal på likviditetsundergruppeniveau, der fremkommer ved hjælp af denne indikator, tildeles hvert institut, som indgår i likviditetsundergruppen, med henblik på beregning af det pågældende instituts risikoindikator.\n2. Hvis den kompetente myndighed helt undlader at anvende kapitalkrav på et institut på individuelt niveau i henhold til artikel 7, stk. 1, i forordning (EU) nr. 575/2013 og afviklingsmyndigheden også helt har dispenseret fra anvendelsen på individuelt niveau over for det samme institut af MREL i henhold til artikel 45, stk. 12, i direktiv 2014/59/EU, kan den i nærværende forordnings artikel 6, stk. 2, litra a), omhandlede indikator beregnes på konsolideret niveau. Det tal på konsolideret niveau, der fremkommer ved hjælp af denne indikator, tildeles hvert institut, som indgår i koncernen, med henblik på beregning af det pågældende instituts risikoindikator.\n3. Hvis en kompetent myndighed anvender en undtagelse på et institut under andre omstændigheder, der er omhandlet i forordning (EU) nr. 575/2013, kan de relevante indikatorer beregnes på konsolideret niveau. Det tal på konsolideret niveau, der fremkommer ved hjælp af disse indikatorer, tildeles hvert institut, som indgår i koncernen, med henblik på beregning af det pågældende instituts risikoindikatorer.\nAnvendelse af risikojusteringen på det årlige basisbidrag\n1. Afviklingsmyndigheden fastsætter den supplerende risikojusteringsmultiplikator for hvert institut ved at kombinere de i artikel 6 omhandlede risikoindikatorer i overensstemmelse med de i bilag I angivne formler og procedurer.\n2. Det årlige bidrag for hvert institut fastsættes af afviklingsmyndigheden for hver bidragsperiode ved at gange det årlige basisbidrag med den supplerende risikojusteringsmultiplikator i overensstemmelse med formlerne og procedurerne i bilag I, jf. dog artikel 10.\n3. Risikojusteringsmultiplikatoren skal ligge i intervallet 0,8 til 1,5.\nSmå institutters årlige bidrag\n1. Institutter, hvis passiver i alt, minus kapitalgrundlag og dækkede indskud, er lig med eller under 50 000 000 EUR, og hvis aktiver i alt er under 1 000 000 000 EUR, betaler et fast beløb på 1 000 EUR som årligt bidrag for hver bidragsperiode.\n2. Institutter, hvis passiver i alt, minus kapitalgrundlag og dækkede indskud, er over 50 000 000 EUR, men lig med eller under 100 000 000 EUR, og hvis aktiver i alt er under 1 000 000 000 EUR, betaler et fast beløb på 2 000 EUR som årligt bidrag for hver bidragsperiode.\n3. Institutter, hvis passiver i alt, minus kapitalgrundlag og dækkede indskud, er over 100 000 000 EUR, men lig med eller under 150 000 000 EUR, og hvis aktiver i alt er under 1 000 000 000 EUR, betaler et fast beløb på 7 000 EUR som årligt bidrag for hver bidragsperiode.\n4. Institutter, hvis passiver i alt, minus kapitalgrundlag og dækkede indskud, er over 150 000 000 EUR, men lig med eller under 200 000 000 EUR, og hvis aktiver i alt er under 1 000 000 000 EUR, betaler et fast beløb på 15 000 EUR som årligt bidrag for hver bidragsperiode.\n5. Institutter, hvis passiver i alt, minus kapitalgrundlag og dækkede indskud, er over 200 000 000 EUR, men lig med eller under 250 000 000 EUR, og hvis aktiver i alt er under 1 000 000 000 EUR, betaler et fast beløb på 26 000 EUR som årligt bidrag for hver bidragsperiode.\n6. Institutter, hvis passiver i alt, minus kapitalgrundlag og dækkede indskud, er over 250 000 000 EUR, men lig med eller under 300 000 000 EUR, og hvis aktiver i alt er under 1 000 000 000 EUR, betaler et fast beløb på 50 000 EUR som årligt bidrag for hver bidragsperiode.\n7. Hvis instituttet på tilfredsstillende vis godtgør, at det faste beløb, der er omhandlet i stk. 1-6, er højere end bidraget som beregnet i henhold til artikel 5, anvender afviklingsmyndigheden det laveste beløb, jf. dog stk. 8.\n8. Uanset stk. 1-6 kan en afviklingsmyndighed træffe en begrundet afgørelse, ved hvilken det fastsættes, at et institut har en risikoprofil, der ikke står i forhold til dets begrænsede størrelse, og anvende artikel 5, 6, 7, 8 og 9 på det pågældende institut. Denne afgørelse baseres på følgende kriterier:\nde oplysninger, som instituttet har indberettet i henhold til artikel 14\nrisikosøjlerne og -indikatorerne omhandlet i artikel 6\nden kompetente myndigheds vurdering af instituttets risikoprofil.\n9. Stk. 1-8 finder ikke anvendelse på institutter, hvis passiver i alt, minus kapitalgrundlag og dækkede indskud, er lig med eller under 300 000 000 EUR, efter at de i artikel 5, stk. 1, omhandlede passiver er fratrukket.\n10. De fradrag, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, tages ikke i betragtning ved anvendelsen af stk. 1-9 på institutter, hvis passiver i alt, minus kapitalgrundlag og dækkede indskud, er lig med eller under 300 000 000 EUR, før de i artikel 5, stk. 1, omhandlede passiver er fratrukket.\nÅrlige bidrag for institutter omfattet af artikel 45, stk. 3, i direktiv 2014/59/EU\n1. Uden at dette berører artikel 10, beregnes de årlige bidrag for institutter omfattet af artikel 45, stk. 3, i direktiv 2014/59/EU i overensstemmelse med artikel 9 under anvendelse af 50 % af deres årlige basisbidrag.\n2. Hvis afviklingsfinansieringsordningen anvendes over for et institut omfattet af artikel 45, stk. 3, i direktiv 2014/59/EU i en medlemsstat til et af de formål, der er omhandlet i artikel 101 i direktiv 2014/59/EU, kan afviklingsmyndigheden træffe en begrundet afgørelse om, at artikel 5, 6, 7, 8 og 9 finder anvendelse på de institutter, som har en risikoprofil, der svarer til eller er højere end risikoprofilen for det institut, som har anvendt afviklingsfinansieringsordningen til et af de formål, der er omhandlet i artikel 101 i direktiv 2014/59/EU. Afviklingsmyndigheden skal ved sin afgørelse af, om risikoprofilen er tilsvarende, med henblik på sin begrundede afgørelse tage hensyn til samtlige følgende elementer:\nNyligt tilsynsbelagte institutter eller ændring af status\n1. Hvis et institut er et nyligt tilsynsbelagt institut for kun en del af bidragsperioden, fastsættes det delvise bidrag ved at anvende den metodologi, der er anført i afdeling 3, på dets årlige bidrag beregnet under den efterfølgende bidragsperiode ved hensyntagen til det antal fulde måneder af bidragsperioden, for hvilke instituttet er tilsynsbelagt.\n2. En ændring af institutters, herunder små institutters, status i løbet af bidragsperioden har ingen konsekvenser for det årlige bidrag, der skal betales i det pågældende år.\nProcedure for opkrævning af de årlige bidrag\n1. Afviklingsmyndigheden underretter hvert af de i artikel 2 omhandlede institutter om sin afgørelse om fastsættelse af det årlige bidrag, som hvert institut skal betale, senest den 1. maj hvert år.\n2. Afviklingsmyndigheden meddeler afgørelsen på en eller flere af følgende måder:\nelektronisk eller ved et tilsvarende kommunikationsmiddel, der giver mulighed for kvittering for modtagelse\nved anbefalet brev med kvittering for modtagelse.\n3. Af afgørelsen skal det fremgå, på hvilke vilkår og hvordan det årlige bidrag skal betales, og ligeledes skal andelen af uigenkaldelige betalingsforpligtelser, jf. artikel 103 i direktiv 2014/59/EU, som hvert institut kan anvende, fremgå. Afviklingsmyndigheden accepterer kun sikkerhedsstillelse af en art og på betingelser, der giver mulighed for hurtig realisering, herunder i tilfælde af en afviklingsafgørelse i løbet af en weekend. Sikkerhedsstillelsen værdiansættes konservativt for at afspejle væsentligt forværrede markedsforhold.\n4. Uden at det berører andre midler, som afviklingsmyndigheden kan tage i anvendelse, medfører delvis betaling, manglende betaling eller manglende overholdelse af kravene i afgørelsen, at det pågældende institut pålægges dagbøder vedrørende det udestående bidragsbeløb.\nDen daglige dagbøderente påløber dagligt på det skyldige beløb til en rentesats, der anvendes af Den Europæiske Centralbank på dennes væsentligste refinansieringstransaktioner, som offentliggjort i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende, gældende på den første kalenderdag i den måned, i hvilken betalingsfristen falder, og forhøjet med otte procentpoint fra den dag, hvor bidraget forfaldt.\n5. Hvis et institut er et nyligt tilsynsbelagt institut for kun en del af bidragsperioden, opkræves dets delvise årlige bidrag sammen med det årlige bidrag, der er forfaldent for den følgende bidragsperiode.\nADMINISTRATIVE ASPEKTER OG SANKTIONER\n1. Institutter indgiver til afviklingsmyndigheden de seneste foreliggende godkendte årsregnskaber inden den 31. december i året forud for bidragsperioden sammen med påtegningen fra revisor eller revisionsfirma, jf. artikel 32 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU (15).\n2. Institutter skal til afviklingsmyndigheden indgive som minimum de oplysninger, der er omhandlet i bilag II, på individuelt enhedsniveau.\n3. Oplysningerne i bilag II, som indgår i kravene vedrørende tilsynsmæssig indberetning, der er fastsat ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 680/2014 (16), eller i påkommende tilfælde ved andre tilsynsmæssige indberetningskrav gældende for instituttet i henhold til national lovgivning, indgives til afviklingsmyndigheden som indberettet af instituttet i den seneste relevante tilsynsrapport, der er indgivet til den kompetente myndighed, vedrørende referenceåret for årsregnskabet som omhandlet i stk. 1.\n4. De i stk. 1, 2 og 3 omhandlede oplysninger indgives senest den 31. januar hvert år for det år, der sluttede den 31. december det foregående år, eller for det pågældende relevante regnskabsår. Hvis den 31. januar ikke er en hverdag, indgives oplysningerne den følgende hverdag.\n5. Hvis de oplysninger eller data, der indgives til afviklingsmyndighederne, er omfattet af ajourføringer eller rettelser, skal sådanne ajourføringer eller rettelser indgives til afviklingsmyndighederne uden unødig forsinkelse.\n6. Institutterne indgiver de i bilag II omhandlede oplysninger i de dataformater og i den repræsentationsform, der er fastlagt af afviklingsmyndigheden.\n7. De oplysninger, der indgives i henhold til stk. 2 og 3, er underlagt kravene om fortrolighed og tavshedspligt i artikel 84 i direktiv 2014/59/EU.\nAfviklingsmyndighedernes forpligtelse til at udveksle oplysninger\n1. Med henblik på beregning af den nævner, der anvendes i forbindelse med den i artikel 7, stk. 1, litra c), omhandlede risikosøjle, indgiver afviklingsmyndighederne senest den 15. februar hvert år til Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) de oplysninger, de har modtaget fra alle institutter, der er etableret på deres område, vedrørende interbanklån og -indlån, jf. bilag I, på aggregeret niveau.\n2. Senest den 1. marts hvert år meddeler EBA hver afviklingsmyndighed værdien af nævneren vedrørende risikosøjlen som omhandlet i artikel 7, stk. 1, litra c).\nIndberetningsforpligtelser for indskudsgarantiordninger\n1. Senest den 31. januar hvert år indgiver indskudsgarantiordninger til afviklingsmyndighederne beregningen af gennemsnitsbeløbet for dækkede indskud det foregående år, beregnet kvartalsvis, for alle deres medlemskreditinstitutter.\n2. Disse oplysninger forelægges både på individuelt og aggregeret niveau for så vidt angår de berørte kreditinstitutter for at gøre det muligt for afviklingsmyndighederne at fastsætte det årlige målniveau for afviklingsfinansieringsordningen i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, og fastsætte det årlige basisbidrag for hvert institut i overensstemmelse med artikel 5.\n1. Hvis institutter ikke indgiver alle de oplysninger, der er omhandlet i artikel 14, inden for den i nævnte artikel fastsatte frist, anvender afviklingsmyndigheden skøn eller sine egne antagelser for at beregne det årlige bidrag for det pågældende institut.\n2. Hvis oplysningerne ikke indgives senest den 31. januar hvert år, kan afviklingsmyndigheden anvende den højeste risikojusteringsmultiplikator på det pågældende institut, jf. artikel 9.\n3. Hvis de oplysninger, som institutterne har indgivet til afviklingsmyndigheden, er omfattet af tilpasninger eller revisioner, justerer afviklingsmyndigheden det årlige bidrag i overensstemmelse med de ajourførte oplysninger efter beregning af det pågældende instituts årlige bidrag for den følgende bidragsperiode.\n4. Forskelle mellem det årlige bidrag, der er beregnet og betalt på grundlag af de oplysninger, som er omfattet af tilpasninger eller revisioner, og det årlige bidrag, som skulle have været betalt som følge af justeringen af det årlige bidrag, indregnes i det årlige bidragsbeløb, der er skyldigt for den følgende bidragsperiode. Justeringen foretages ved at nedsætte eller hæve bidragene for den følgende bidragsperiode.\nAfviklingsmyndighederne kan pålægge administrative sanktioner og andre administrative foranstaltninger, jf. artikel 110 i direktiv 2014/59/EU, over for personer eller enheder, der er ansvarlige for overtrædelser af denne forordning.\n1. For at sikre, at bidragene reelt betales, bistår de kompetente myndigheder afviklingsmyndighederne med at udføre opgaver i henhold til denne forordning, hvis sidstnævnte anmoder herom.\n2. På anmodning meddeler de kompetente myndigheder afviklingsmyndighederne kontaktoplysningerne for de institutter, som den i artikel 13, stk. 1, omhandlede afgørelse skal meddeles, senest den 1. april hvert år eller den følgende hverdag, hvis den 1. april ikke er en hverdag. Sådanne kontaktoplysninger vedrører navnet på den juridiske person, navnet på den fysiske person, der repræsenterer den juridiske person, adresse, e-mailadresse, telefonnummer, faxnummer og enhver anden oplysning, ved hvilken et institut kan identificeres.\n3. De kompetente myndigheder stiller alle oplysninger, der gør det muligt for afviklingsmyndighederne at beregne de årlige bidrag, til rådighed for disse, navnlig oplysninger vedrørende den supplerende risikojustering og relevante undtagelser, som de kompetente myndigheder måtte have indrømmet institutter i henhold til direktiv 2013/36/EU og forordning (EU) nr. 575/2013.\n1. Hvis de oplysninger, der kræves i tilknytning til en bestemt indikator som omhandlet i bilag II, ikke indgår i det gældende tilsynsmæssige indberetningskrav, der er omhandlet i artikel 14, for referenceåret, anvendes den pågældende risikoindikator ikke, før det pågældende tilsynsmæssige indberetningskrav finder anvendelse. Vægten af andre tilgængelige risikoindikatorer omjusteres i forhold til deres vægt i henhold til artikel 7, således at summen af deres vægte er 1. I 2015, hvis nogle af de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 16, ikke er tilgængelige for indskudsgarantiordningen senest den 31. januar med henblik på beregning af det årlige målniveau omhandlet i artikel 4, stk. 2, eller det årlige basisbidrag for hvert institut omhandlet i artikel 5, og indskudsgarantiordningen har givet meddelelse herom, meddeler de relevante kreditinstitutter afviklingsmyndighederne disse oplysninger senest den nævnte dato. Uanset artikel 13, stk. 1, gælder for så vidt angår de bidrag, der skal betales i 2015, at afviklingsmyndighederne skal meddele hvert institut deres afgørelse vedrørende fastsættelsen af det årlige bidrag, de skal betale, senest den 30. november 2015.\n4. Uanset artikel 16, stk. 1, skal indskudsgarantiordningerne senest den 1. september 2015 til afviklingsmyndigheden indgive oplysningerne om beløbet for dækkede indskud pr. 31. juli 2015.\n5. Indtil udløbet af den indledende periode, der er omhandlet i artikel 69, stk. 1, i forordning (EU) nr. 806/2014, kan medlemsstaterne tillade institutter, hvis passiver i alt minus kapitalgrundlag og dækkede indskud er over 300 000 000 EUR, og hvis aktiver i alt er lig med eller under 3 000 000 000 EUR, at betale et fast beløb på 50 000 EUR for de første 300 000 000 EUR passiver i alt, minus kapitalgrundlag og dækkede indskud. Ved passiver i alt minus kapitalgrundlag og dækkede indskud over 300 000 000 EUR bidrager sådanne institutter i henhold til denne forordnings artikel 4-9.\nUdfærdiget i Bruxelles, den 21. oktober 2014.\n(5) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1).\n(6) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 909/2014 af 23. juli 2014 om forbedring af værdipapirafviklingen i Den Europæiske Union og om værdipapircentraler samt om ændring af direktiv 98/26/EF og 2014/65/EU samt forordning (EU) nr. 236/2012 (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 1).\n(7) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/49/EU af 16. april 2014 om indskudsgarantiordninger (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 149).\n(8) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter, om ændring af Rådets direktiv 85/611/EØF, og 93/6/EØF samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 93/22/EØF (EUT L 145 af 30.4.2004, s. 1).\n(9) Rådets direktiv 86/635/EØF af 8. december 1986 om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (EFT L 372 af 31.12.1986, s. 1).\n(10) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder (EFT L 243 af 11.9.2002, s. 1).\n(11) Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/61 af 10. oktober 2014 om supplerende regler til forordning (EU) nr. 575/2013 for så vidt angår likviditetsdækningskrav for kreditinstitutter (se side 1 i denne EUT).\n(14) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU af 8. juni 2011 om forvaltere af alternative investeringsfonde og om ændring af direktiv 2003/41/EF og 2009/65/EF samt forordning (EF) nr. 1060/2009 og (EU) nr. 1095/2010 (EUT L 174 af 1.7.2011, s. 1).\n(15) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU af 26. juni 2013 om årsregnskaber, konsoliderede regnskaber og tilhørende beretninger for visse virksomhedsformer, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF (EUT L 182 af 29.6.2013, s. 19).\n(16) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 680/2014 af 16. april 2014 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder for institutters indberetning med henblik på tilsyn i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (EUT L 191 af 28.6.2014, s. 1).\nPROCEDURE FOR BEREGNING AF INSTITUTTERNES ÅRLIGE BIDRAG\nBeregning af indikatorerne baseret på rådata\nAfviklingsmyndigheden beregner nedenstående indikatorer ved anvendelse af følgende mål:\nidet der med henblik på denne indikator gælder:\n»Kapitalgrundlag«: summen af kernekapital og supplerende kapital i henhold til definitionen i artikel 4, stk. 1, nr. 118), i forordning (EU) nr. 575/2013.\n»Nedskrivningsrelevante passiver«: summen af de i artikel 2, stk. 1, nr. 71), i direktiv 2014/59/EU omhandlede passiver.\n»Passiver i alt«: som defineret i artikel 3, nr. 11), i denne forordning. Derivatpassiver medtages blandt passiver i alt baseret på, at der gives fuld anerkendelse af modparters nettingrettigheder.\n»MREL«: minimumskravet for kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver som defineret i artikel 45, stk. 1, i direktiv 2014/59/EU.\nGearingsgrad som defineret i artikel 429 i forordning (EU) nr. 575/2013 og indberettet i henhold til bilag X til gennemførelsesforordning (EU) nr. 680/2014.\nEgentlig kernekapitalprocent som defineret i artikel 92 i forordning (EU) nr. 575/2013 og indberettet i henhold til bilag I til gennemførelsesforordning (EU) nr. 680/2014.\nTRE/Aktiver i alt\n»TRE«: den samlede risikoeksponering som defineret i artikel 92, stk. 3, i forordning (EU) nr. 575/2013.\nAktiver i alt er defineret i artikel 3, nr. 12), i denne forordning.\nNet stable funding ratio som indberettet i henhold til artikel 415 i forordning (EU) nr. 575/2013.\nAndel af interbanklån og -indskud i EU\nInterbanklån defineres som summen af de regnskabsmæssige værdier af lån og forskud til kreditinstitutter og andre finansielle selskaber som fastlagt med henblik på indberetningsskema nr. 4.1, 4.2, 4.3 og 4.4 i bilag III til gennemførelsesforordning (EU) nr. 680/2014.\nInterbankindskud defineres som den regnskabsmæssige værdi af kreditinstitutters og andre finansielle selskabers indskud som fastlagt med henblik på indberetningsskema nr. 8.1 i bilag III til gennemførelsesforordning (EU) nr. 680/2014.\nSamlede interbanklån og -indskud i EU er summen af de samlede interbanklån og -indskud hos institutterne i hver medlemsstat som beregnet i henhold til artikel 15.\nDiskretisering af indikatorerne\nI notationen i det følgende er n et indeks for institutter, i et indeks for indikatorer inden for søjler og j et indeks for søjler.\nFor hver indikator baseret på rådata fra trin 1, xij , undtagen indikatoren »omfanget af tidligere ekstraordinær finansiel støtte fra det offentlige«, beregner afviklingsmyndigheden antallet af intervaller (»bins«), kij , som det nærmeste hele tal til:\nN er antallet af institutter, som bidrager til den afviklingsfinansieringsordning, for hvilken indikatoren beregnes\nFor hver indikator, undtagen indikatoren »omfanget af tidligere ekstraordinær finansiel støtte fra det offentlige«, henfører afviklingsmyndigheden det samme antal institutter til hvert interval, idet institutter med de laveste værdier af den på rådata baserede indikator henføres til første interval. Hvis antallet af institutter ikke præcist kan divideres med antallet af intervaller, henføres et yderligere institut til hvert af de første r intervaller, hvor r betegner restværdien af divisionen af antallet af institutter, N, med antallet af intervaller, kij , startende med det interval, som indeholder institutterne med de laveste værdier af den på rådata baserede indikator.\nFor hver indikator, undtagen indikatoren »omfanget af tidligere ekstraordinær finansiel støtte fra det offentlige«, tildeler afviklingsmyndigheden samtlige institutter i et givet interval værdien svarende til det pågældende intervals nummer, idet der tælles fra venstre mod højre, således at værdien af den diskretiserede indikator defineres som Iij,n = 1,…, kij .\nFor indikatorerne i artikel 6, stk. 5, litra a) og b), gælder dette trin kun, hvis afviklingsmyndigheden definerer dem som kontinuerte variable.\nOmskalering af indikatorerne\nAfviklingsmyndigheden omskalerer hver indikator fra trin 2, Iij , over intervallet 1-1 000 ved anvendelse af følgende formel:\nhvor minimum- og maksimumfunktionernes argumenter er værdierne for alle til afviklingsfinansieringsordningen bidragende institutter, for hvilke indikatoren beregnes.\nInddragelse af det tildelte fortegn\nAfviklingsmyndigheden anvender følgende fortegn på indikatorerne:\nVigtigheden af et institut for det finansielle systems eller økonomiens stabilitet\nSupplerende risikoindikatorer, som bestemmes af afviklingsmyndigheden\nMedlemskab af institutsikringsordning\nOmfanget af tidligere ekstraordinær finansiel støtte fra det offentlige\nFor indikatorer med positivt fortegn svarer højere værdier til højere risikograder for et institut. For indikatorer med negativt fortegn svarer højere værdier til lavere risikograder for et institut.\nAfviklingsmyndigheden bestemmer indikatorerne handelsaktiviteter, ikke-balanceførte eksponeringer, derivater, kompleksitet og mulighed for afvikling og angiver deres fortegn i overensstemmelse hermed.\nAfviklingsmyndigheden anvender følgende transformation på hver omskalerede indikator fra trin 3, RIij,n , med henblik på inddragelse dens fortegn:\nTRI ij,n =\nif sign = »–«\n1 001 – RI ij,n\nif sign = »+«\nBeregning af den sammensatte indikator\nAfviklingsmyndigheden aggregerer indikatorerne i inden for hver søjle j, idet den beregner et vægtet aritmetisk gennemsnit ved hjælp af følgende formel:\nwij er vægten af indikator i i søjle j som defineret i artikel 7\nNj er antallet af indikatorer inden for søjle j.\nMed henblik på beregning af den sammensatte indikator aggregerer afviklingsmyndigheden søjlerne j, idet den beregner et vægtet geometrisk gennemsnit ved hjælp af følgende formel:\nWj er vægten af søjle j som defineret i artikel 7\nJ er antallet af søjler.\nAfviklingsmyndigheden anvender følgende transformation, således at den endelige sammensatte indikator defineres, så den antager højere værdier for institutter med højere risikoprofiler:\nBeregning af de årlige bidrag\nAfviklingsmyndigheden omskalerer den endelige sammensatte indikator fra trin 5, FCIn , over det i artikel 9 definerede interval ved anvendelse af følgende formel:\nhvor minimum- og maksimumfunktionernes argumenter er værdierne for alle til afviklingsfinansieringsordningen bidragende institutter, for hvilke den endelige sammensatte indikator beregnes.\nAfviklingsmyndigheden beregner det årlige bidrag for hvert institut n, undtagen for institutter i henhold til artikel 10 og for den faste del af institutternes bidrag, på hvilken medlemsstaterne anvender artikel 20, stk. 5, som:\np, q angiver institutter\nTarget er det årlige målniveau som fastlagt af afviklingsmyndigheden i henhold til artikel 4, stk. 2, minus summen af bidragene beregnet i henhold til artikel 10 minus ethvert fast beløb, som måtte blive betalt i henhold til artikel 20, stk. 5\nBn er værdien af passiverne (ekskl. kapitalgrundlag) minus dækkede indskud for institut n justeret i henhold til artikel 5 og med forbehold for artikel 20, stk. 5.\nDATA, SOM SKAL INDBERETTES TIL AFVIKLINGSMYNDIGHEDERNE\nAktiver i alt som defineret i artikel 3, nr.12)\nPassiver i alt som defineret i artikel 3, nr. 11)\nPassiver omfattet af artikel 5, stk. 1, litra a), b), c), d), e) og f)\nPassiver, der opstår på grundlag af derivatkontrakter\nPassiver, der opstår på grundlag af derivatkontrakter værdiansat i henhold til artikel 5, stk. 3


Vil mobilisere vælgerne – Ballerup Bladet\n12. nov 2013, 10:45\nVil mobilisere vælgerne\nKV13 Ungdomsrådet og Integrationsrådet mobiliserer vælgere til kommunalvalget for fuld kraft.\nDet var slemt nok, at stemmeprocenten i Ballerup ved kommunalvalget i 2009 var nede på 64 pct. Værre var, at stemmeandelen for unge under 25 år var under 40 pct. og for borgere af anden etnisk baggrund helt nede på 26 pct.\nDerfor har både Ungdomsrådet og Integrationsrådet med Ballerup Kommunalbestyrelses støtte sat fuld damp på maskinen for at motivere de to grupper til at tage del i demokratiet og sætte kryds.\nRap et budskab\nFor at få fat i de unge har man sendt breve ud til alle kommunens førstegangsvælgere med en personlig opfordring fra borgmesteren – sammen med en invitation til et noget anderledes valgmøde fredag den 15. november i Baltoppen.\nPå valgmødet har partierne hver ti minutter til at sælge sig selv fra scenen med helt frie hænder til, om man vil synge, rappe, tale, vise film eller andet for at sælge sit budskab.\nMellem partierne er der DJ, rap med mere og til sidst overtager Pharfar scenen.\nDer er sendt 2.600 breve ud, og med plads til 400 i Baltoppen kan der hurtigt blive trængsel om pladserne.\nDagen før, torsdag 14. november, står Ungdomsrådet også bag to valgdebatter på Borupgaard Gymnasium med deltagelse af lokale politikere, lige som man aktivt booster kommunalvalget på facebook blandt andet via sin egen gruppe ”2750ung”.\nValg på mange sprog\nJamal Tabari, formand for Integrationsrådet, oplever også en stigende interesse for at tage del i nærdemokratiet blandt borgere med anden etnisk baggrund.\nTo valgmøder på rådhuset og på Hedegårdsskolen har haft stor tilslutning og spørgelyst om blandt andet kommunens ældrepolitik og indsatsen mod bandekriminalitet.\n»Et stort spørgsmål er også: hvornår er man ikke længere etnisk eller andengenerations indvandrer – hvornår får man lov til bare at være dansker,« fortæller Jamal Tabari om ønsket om for alvor at blive betragtet som en del af samfundet.\nUd over møderne arbejder man også på at udbrede budskabet om kommunalvalget på skrift på mange sprog med budskaber hængt op i boligselskabernes opgange, med brochurer uddelt af bydelsmødrene, med bannere og med hele 4.000 breve udsendt lige op til valget.


Smart Æggekoger er ret populær som gave til studenten. Kategorien kategorien indeholder mange eftertragtede gadgets. CoolStuff.dk er nok Danmarks mest populære online shop, når der skal købe gaver. Smart Æggekoger er med 90 dages returret godt sikret mod fortrydelse af dig køb. Når gaven til fødselsdagen skal findes, er det et sikkert valg, hvis du køber Smart Æggekoger, så gaven sikres en glad modtager. Med andre ord: Smart Æggekoger er den fedeste gave til nybagt mor. Gadgets er en kategori, som nogle vil mene er useriøst, og der er risiko for at der nogen, der kvier sig lidt ved at bruge gadgets som gaver. Det har ikke noget på sig, og du skal ikke lade det afholde dig fra at give gadgets i gave, langt de fleste synes det er meget sjovere at få gadgets end f.eks. en vase.\nSmart Æggekoger er et af de absolut mest popoulære produkter i kategorien Gadgets af mærket hos webshoppen CoolStuff.dk. Hos online shops er et meget populært brand i øjeblikket, blandt shopper i hele Danmark. Mange leder efter den billigste Smart Æggekoger, og ender ret tit hos CoolStuff.dk. Ofte glemmer folk at, gode gaver giver glade modtagere. Beslutter du dig for at give Smart Æggekoger og pakker gaven pænt ind, succes som gavegiver.\nDet er værd at huske på, når der shoppes online, får du nogle bedre betingelser, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Webshop skal følge dansk lov, der giver 14 dages retrret. efter dit online køb, og du kan finde webshops der giver mere og nogle giver endda et helt års returret. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, i den store skov af webshops, der er derude. Og du kan endda gøre det direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Online shoppen får Posten til at levere dine varer til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. I dag er der ingen grund til at skulle stå i kø ved en kasse – ved online handel køen er der slet ikke, når du handler online, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.


Er der lovgivning på området?? | ryk.dk\nEr der lovgivning på området??\n29. November 2010 | silje\nJeg er bosat i Ørestad City (ved Fields). Vi kan rigtig godt li' at bo herude, men jeg har dog lidt problemer (udover adgang til min datters institution, som jeg tidligere har nævnt).\n1. Nu hvor der er en del sne, har jeg svært ved at gebærde mig (i Velastol/Karmacrosser) i området. Og jeg tænker derfor, at der vel må være noget lovgivning på området - hvor meget der skal ryddes sne, hvor ofte, og hvor der som minimum skal være ryddet for sne??!\nSom det er nu, er kun dele af fortorvet på vores vej ryddet, noget fyger hurtigt til igen, så det er svært fremkommeligt, hvis man ikke kan gå, og selve p-pladserne er slet ikke forsøgt ryddet for sne, hvorfor det stortset er umuligt at slå sin lift på bilen ordenligt ned. Kan det mon være rigtigt??\n2. Når jeg kører på min Karmacrosser i området og fx skal krydse en vej, så skraber bagenden på min crosser på kantstenen, hvilket jo ikke burde være muligt i et (relativt) nyt boligområde?!! Sidst men ikke mindst undrer jeg mig over, at man i Fields har lavet handicaptoiletter med almindelige døre, som brugeren selv skal bakse med at åbne og lukke, og så er dørene oven i købet udstyret med en dørpumpe, som i hvert fald ikke gør det lettere for en kørestolsbruger at åbne/lukke døren til handicaptoilettet.\nForresten er der blevet etableret en lækker tagterasse på Plan 2, ved restauranterne. Jeg spurgte i Informationen, for at provokere lidt, hvordan man kom op til ovennævnte terasse, og fik en lang forklaring om, at jeg skulle: "Tage elevatoren op til restauranterne, køre hen til en restaurant "x", og så.... Nåh nej, der er jo trapper, hmmm..." Så det vil sige, at jeg heller ikke her kan benytte mig af de nye faciliteter fordi, man skal op ad flere trin for at komme ud på nævnte terasse.\nJeg synes, det er for dårligt (host host...), at man som kørestolsbruger i 2010, snart 2011, ikke kan færdes frit, efter eget ønske, men gang på gang mødes af forhindringer i alle mulige afskygninger - Jeg mener, når man i forvejen har et handicap, skulle det lissom være nok, men nej, vi skal også lige slås med elendige adgangsforhold på offentlige steder, manglende snerydning og hvad ved jeg!!\nAnyway, jeg var bare nysgerrig efter at vide, om der ikke er noget lovgivning på nævnte område(r)??\n‹ Mini-projekt om tilgængelighed Tilgængelighed i min datters institution ›\nWow du må ikke have siddet\nWow du må ikke have siddet i kørestol længe,..du lyder jo præcis som mig.\nJeg vil virkelig gerne rådgive dig, men jeg er bange for reglerne måske er anderledes i Danmark end i Grønland.\nDet bedste du kan gøre er at læse Danmarks bygningsreglement. Når du kender den har du dit 'våben'. Du skal så derefter finde den ansvarshavende (hvilket kan være så besværligt for ingen vil indrømme deres ansvar) Påpej for denne de ting du er utilfreds med uden at lyde sur, du skal bare sige støt og roligt,..Jeg forventer de her ting snarest muligt bliver ordnet. Hvis han/hun kommer med undskyldninger remser du bygningsreglementet op (hvis det har noget med bygninger at gøre, men noter at det skal du kun hvis du er 100 pct sikker på du har ret) Personen vil ikke have noget valg uden at være dum og voila´. hvis han/hun ikke adlyder går du længere op ad stigen til en 'højere person' og forklarer hvor forfærdeligt du bliver behandlet....snedigt og sjovt!\nDet virker i hvert fald herhjemme, næsten hele Sisimiut (min hjemby) er ved at blive handikap-venlig :-)\nBare husk at der ikke er noget galt med dig, lovene er på din side osv.\nDet kan bare være lidt svært for nogle fordi man ikke lægger mærke til sådan nogle besværligheder vi har i hverdagen når man ikke selv er handikappet, så det er derfor dit nye job at belære dem. Surt de ikke kan gøre det selv, men det er nyt for alle.


Hvornår Kan Man Se Barnets Køn Gravid Under Mens\nhvornår kan man se barnets køn gravid under mens Samleje under graviditet elite dating dk 14.12.2015 14.12.2015\nHvornår kan jeg få barnets køn at vide? Normalt er barnets kønsdele nemlig for små på det tidspunkt til, at man kan se kønnet. Typisk kan du fra uge 15 få en scanning, der viser barnets køn. Men der er klinikker, der tilbyder ekstra scanning, hvis du gerne vil vide, at alting stadig ser Sex under graviditet – hvad må jeg?. Hvornår langt skal man være henne for at kunne se kønnet til scanning? det hvis barnet ligger rigtig ved 12 ugers scanning altså NF, men pga af der kan være. Under graviditeten I laboratoriet har IntelliGender opnået en testsikkerhed på 90%, men Med denne nye urintest kan man altså kende barnets køn og derefter Ingen kan på forhånd sige hvordan hverdagen kommer til at se ud med et.\nBedste hilsner: Hvornår kan man se barnets køn gravid under mens\nSpis dig til større barm hvor længe kan man blive gravid Amning, mælk og babymad. Hjælp til flere børn. Hvis du har haft kvalme, så venter du en pige. Ha en dejlig dag alle sammen!! Siden starten i har fokus været at give patienterne tryghed. Til kønsscanning i Send mig en email ved svar på min kommentar Send mig en email ved alle nye kommentarer.\nHvornår kan man se barnets køn gravid under mens 387\nFå en kæreste Kerteminde Alle gravide i Danmark tilbydes typisk af det offentlige to scanninger gennem graviditeten. De kinesiske kalendre passede ikke på mine to første graviditeter, men jeg er meget nysgerrig omkring intelligender -testen. Læs resten af artiklen. En ultralydsskanning skal dog stadig tages med et vist forbehold, idet der også her kan ske fejlbedømmelser. Allan Petersen skrev d. Men prøv den — det er også sjovt at se, om dine tidligere graviditeter holder stik!\nHvornår kan man se barnets køn gravid under mens - Bille illustrationer\nLeg, venner og pasning. Jeg var 17 plus 4, og der kunne jordemoderen se det, uden besvær. Køb legetøj til tumling. Kan det virkelig passe, at man kan se det så tidligt? Få din baby til at sove igennem med tyngdeposen. Prisen afhænger af, hvor meget du ønsker der skal tjekkes, og hvilken type scanning du vælger.\n0 thoughts on “Hvornår kan man se barnets køn gravid under mens”\nDorthe de neergaard farmerdating\nPrinsesse af blodet dating på nettet\nAt finde hjem dating priser\nGravid mens man har menstruation dating sider for kvinder


Jul i Friheden 2020 | 14. nov – 30. dec | Tivoli Friheden\n14. november - 30. december\nFå julelys i øjnene, når vi endnu engang inviterer indenfor til et magisk juleeventyr til Jul i Friheden.\nTil Jul i Friheden kan du glæde dig til, at gå på opdagelse i vores hyggelige juleboder, mens du nyder de magiske toner fra julekoret.\nBoderne byder på traditionelle julelækkerier og spændende julemad fra Aarhus Mad & Marked, samt masser af unikke boder fyldt med skønne julesager og værtindegaver, som bl.a. fyldte chokolader hos Nicolai Chokolade, de fineste julekugler hos Sighs og lidt til at varme kinderne på hos Mårslet Brændevin.\nGlæd dig også til at slå vejen forbi disse skønne madboder:\nHos Crepes ala Cart finder du både søde og salte pandekager med skønt fyld samt sprøde søde vafler, som du kender dem fra julen.\nBanker dit hjerte for en saftig burger lavet på råvarer af høj kvalitet? Så kan du glæde dig til at sætte tænderne i de lækre burgers fra 'Gourmet Burgers'.\nLAKELANDS GOURMET HOTDOGS\nUdfordr dine smagsløg og forkæl dig selv med en ultimativ hotdog fra Lakeland - f.eks. en 'New York' med wienerpølse, julesennep og sønderjysk surkål eller en 'Jule-dog' med bl.a. oksepølse og ristet grønkål.\nRISENGRØD & RISOTTO\nEr du vild med grød i enhver afskygning? Så slå vejen forbi VINTERRIS, som byder på Hønissens sukkersøde juledrøm og en cremet 'Julenat i Rom'. Vi lover dig, at dét er smagen af rigtig jul!\nHos Fish Project finder du den bedste fish'n'chips, vi har smagt. Friskfanget fisk, sprøde fries og hjemmelavet tatarsauce. Bon Appetit!\nMAD & MARKEDS GLØGG BOD\nIngen jul uden en kop varm krydret julegløgg. Vælg mellem en hvid eller rød variant.\nÆBLESKIVE- OG MANDELBODEN\nKlassiske æbleskiver og knasende sprøde brændte mandler.\nET FORTRYLLENDE LYSUNIVERS\nGeorge Balanchines verdensberømte ballet “Nøddeknækkeren”, akkompagneret af Tjajkovskij´s ikoniske musik danner i år rammen om en helt speciel oplevelse ved Jul i Friheden.\nHver aften når mørket falder på, vil området ved Svanesøen forvandles til et magisk lysunivers hvor eventyret om Clara, der får den mest fantastiske nøddeknækker i julegave af sin gudfar Drosselmeier, udspille sig.\nNøddeknækkeren tager Clara med på en magisk rejse til det fortryllende slaraffenland, hvor alt kan ske. Fantasien og poesien kender ingen grænser, når Clara på sin færd møder dansende snefnug og valsende blomster, iskolde snedronninger og varmblodige sukkerfeer, frække mus, og marcipanhyrdinder.\nDen visuelle oplevelse af det klassiske og elskede eventyr er designet og udformet på en innovativ måde, der ikke tidligere er set i Danmark eller verden.\nGrundet de nye COVID-19 retningslinjer i Aarhus er Julemandens show på Hermans desværre aflyst.\nI stedet kan du møde Julemanden - med god afstand - når han går rundt i parken og spreder vaskeægte juleglæde med hans lune latter og Ho ho hoooo...\nIngen Tivoli-tur uden at opleve Pjerrot, som spreder sand juleglæde blandt store og små med sit særlige juleshow. Besøg ham i Pjerrots Telt og oplev julemagien.\nSe i åbningskalenderen her, hvornår du kan opleve Pjerrot.


▷ Billige Damebukser online i dag → Se udvalget her - Folkegaven\nHjem▷ Billige Damebukser online i dag → Se udvalget her\n▷ Billige Damebukser online i dag → Se udvalget her\nFriluftsland.dk er nu iblandt de førende online forretninger der sælger outdoor-udstyr. Forhandlerens udvalg udgøres af på den anden side af 10000 varer fra en række producenter. Netbutikkens Trustpilot-score på 9,5 af 10 manifesterer god kundetilfredshed. Tallet er baseret på 2053 anmeldelser, hvoraf 1716 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 59555 personer tilhængere af Friluftsland.dk, og herpå har de modtaget 410 vurderinger med en middel vurdering på 4,75 ud af 5, som ligeledes er ret så imponerende.\nGrejFreak.dk er nu imellem de førende online butikker med outdoor-udstyr. Webbutikkens udvalg omfatter omtrent 15000 produkter fra diverse producenter. Webbutikkens Trustpilot-bedømmelse på 9,7 af 10 markerer en høj grad af kundetilfredshed. Tallet er baseret på 6290 evalueringer, hvoraf 5657 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 45588 personer tilhængere af GrejFreak.dk, og herpå har netbutikken modtaget 475 vurderinger med en middel bedømmelse på 4,4 af 5, som lige så vel er ualmindeligt beundringsværdig.\n55Nord.dk er nu imellem de mest benyttede webbutikker der sælger outdoor-udstyr. Firmaets udvalg favner over 1000 varer fra forskellige brands. Netshoppens Trustpilot-evaluering på 9,5 af 10 markerer enorm kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 287 anmeldelser, hvoraf 189 af disse giver topkarakter. På Facebook er 7052 mennesker fans af 55Nord.dk, og herpå har netbutikken modtaget 57 anmeldelser med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,75 af 5, som lige så vel er meget imponerende.\nOutdoorPro.dk er nu iblandt de mest populære e-handler der sælger outdoor-udstyr. Netbutikkens udvalg favner mere end 6000 varer fra en række brands. Webbutikkens Trustpilot-evaluering på 8,6 ud af 10 markerer stærk kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 109 evalueringer, hvoraf 89 af disse giver topkarakter. På Facebook er 2529 brugere tilhængere af OutdoorPro.dk, og herpå har butikken modtaget 46 vurderinger med en middel score på 5 af 5, hvilket ligeså er ret så godt.\nEventyrsport.dk er pt. iblandt de bedste internet firmaer inden for outdoor-udstyr. Forretningens sortiment spænder over over 15000 produkter fra forskellige mærker. Virksomhedens Trustpilot-evaluering på 9,8 ud af 10 demonstrerer god kundeloyalitet. Tallet er baseret på 19084 anmeldelser, hvoraf 17228 af disse giver topkarakter. På Facebook er 17375 mennesker fans af Eventyrsport.dk, og herpå har forhandleren modtaget 83 vurderinger med en middel rating på 4,4 af 5, hvilket også er utrolig godt.\nDamebukser efterspørges hyppigt\nEn masse internet shops giver nu til dags en række forskellige muligheder for levering. Det mest almindelige er i øjeblikket levering til et afhentningssted, som giver dig mulighed for at hente produkterne når der er mulighed for det. Leveringsformen er nemlig ekstremt enkel, samt oftest desuden den mest prisbevidste leveringsform.\nDu kan tillige tænke over at bestille varerne til levering til din lejlighed eller hus eller til din arbejdsplads. Den viser sig gennemsnitligt en lille smule mindre prisbillig, men på den anden side ualmindeligt uproblematisk. Den billigste fragttype af damebukser er unægtelig at du selv henter varerne, men det beroer på at du opholder dig nærved damebukser online forhandlerens bopæl.\nLeveringstidspunktet kan være rigtig relevant såfremt man har brug for din pakke om kort tid, så med det formål er det utvivlsomt essentielt at du ser nærmere på den anslåede leveringstid for det vedkommende produkt.\nAdskillige damebukser internet firmaer frembyder muligheden for dag-til-dag levering på deres favorit produkter, som imidlertid stiller krav om at ordren køres igennem inden et givent tidspunkt, så at de kan nå at få damebukser afsendt inden personalet drager hjemad.\nVisse internet varehuse tilbyder portofri fragt, men i de fleste tilfælde er det påkrævet at der bestilles for et konkret beløb. I øvrigt kunne man udse dig den mindst kostelige fragtmulighed, hvilket typisk – uafhængig om man er i Fredericia, Skive eller Bramming – er at få fragtmanden til at køre din ordre til et afhentningssted.\nDet er i dag meget let for alle at finde information om priser på damebukser fra flere internet selskaber, og følgelig har massevis af online forretninger set sig tvunget til at nedskære salgsværdien på produkterne – til drenge og piger, og tillige også til damer og herrer – betragteligt, og endda nogle gange love gratis levering.\nMen det kan alligevel vise sig lønnende at besigtige forskellige internet webshops efter damebukser tilbud forinden du gennemfører dit køb, sådan at du er usvigeligt sikker på at få fat i den laveste pris.\nMan må lige meget hvad huske på, at såfremt en internet butik afhænder damebukser for en pris der virker overordentlig billig, så kunne det undertiden være et symbol på en snydagtig e-butik. Køb med betalingskort er dog omfavnet af et lovbud, hvilket skærmer køberen overfor snydagtige internet virksomheder.\nVi tilråder generelt køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Alternativt kunne du overveje en afbetalingsløsning som f.eks. ViaBill, når du har til hensigt at godtgøre prisen ude i fremtiden.\nForinden folk køber damebukser hos en forhandler på nettet behøver man helt sikkert gennemgå netshoppens handelsbetingelser, dog er det normalt ikke videre spændende.\nEn anden løsning kunne måske være at se hvorvidt e-shoppen er medlem af e-mærke ordningen, hvilket generelt er en tilkendegivelse af at webbutikken imødekommer dansk lovgivning, samt at den af og til overvåges af fagfolk som har nøje kendskab til vedtægterne på området. Desuden tilbydes du genvej til assistance, for så vidt du møder problemstillinger med din ordre.\nDertil går vi ind for at du er vaks omkring de mest aktuelle regler der kan have indvirkning på handlen, til eksempel hvilken returret på damebukser internet selskabet tilsikrer. I relation til det er det desuden afgørende, at man til enhver tid bevarer ens kvittering, så man altid kan dokumentere bestillingen, ligegyldigt om man leder efter et produkt til en voksen eller et barn.\nTrustpilot frembyder ultra fremragende genveje til at blive klogere på ret mange eksisterende køberes oplevelser og herved anbefales det, at du ser nærmere på e-shoppens damebukser anmeldelser inden du færdiggør din shopping.\nFacebook forærer dig tillige altid fantastiske chancer for at få kendskab til online butikkens troværdighed. Derudover ser vi mange netshops hvor det er muligt at nedfælde en omtale af virksomhedens service, hvilket også må bruges til at vurdere kundernes tilfredshed.\nVores hjemmeside er finansieret af reklamer. Vi arbejder tæt sammen med nogle forskellige internet butikker når vi markedsfører forretningernes tilbud, og indhenter godtgørelse når en af de besøgende på vores hjemmeside realiserer en transaktion.\nData angående damebukser og internet shops værnes om tit, men vi kan ikke stilles ansvarlig for forandringer der er lavet siden vi sidst opdaterede hjemmesidens data.


Konfigurer Windows Vista-netværket\nPå Windows Vista-computeren skal du klikke på knappen 'Start', højreklikke på 'Computer' og derefter klikke på 'Egenskaber'. '\nKlik på' Advanced System Settings 'i venstre panel. Bemærk arbejdsgruppenavnet i afsnittet 'Computernavn, domæne og arbejdsgruppeindstillinger'.\nKlik på fanen 'Computer Name', klik på 'Change', og skriv derefter en navn til computeren i den første boks.\nKlik på 'Arbejdsgruppe.' Skriv arbejdsgruppenavnet i afsnittet 'Medlem af', og klik derefter på 'OK'.\nKlik på 'Start', klik på 'Kontrolpanel', klik på 'Netværk' og Internet ', og klik derefter på' Netværks- og delingscenter '.\nI netværks- og delingscenter skal du sørge for, at netværksopdagelse er indstillet til' on '. Hvis netværksopdagelse er indstillet til 'slukket', skal du klikke på pilen og derefter klikke på 'Slå til netværksopdagelse.' Sørg også for, at fil- og printerdelingsindstillingerne er indstillet til 'on'. Klik på 'Anvend'.\nHøjreklik på en mappe eller et drev, du vil dele, og klik derefter på 'Del'. I vinduet 'Fildeling' skal du vælge dine indstillinger og mapperettigheder, klikke på 'Del' og derefter klikke på 'Udført'.\nKonfigurer Windows XP til Vista-netværket\nKlik på 'Start', klik på 'Kontrolpanel', klik på 'Ydelse og vedligeholdelse', og klik derefter på 'System . '\nKlik på fanen' Computer Name ', og klik derefter på' Change. ' I feltet 'Computer Name' skal du indtaste et navn på computeren.\nI feltet 'Arbejdsgruppe' skal du indtaste det arbejdsgruppenavn, du har noteret på Vista-computeren, og klik derefter på 'OK'.\nHøjreklik på en mappe eller et drev, du vil dele, klik på 'Deling og sikkerhed', marker 'Del denne mappe på netværk ', og klik på' OK '.\nFor at bekræfte, at du har været med i Windows Vista-netværket, klik på 'Start', klik på 'Mine netværkssteder' og klik derefter på 'View Workgroup Computers' i venstre panel. Vista-computeren kan tage op til femten minutter at vises.\n'Arbejdsgruppe' er standardgruppens navn i Vista, mens 'MSHome 'er standard i XP.\nSluk firewalls og antivirusprogrammer under fejlfinding.\nDu skal måske slukke for adgangskodebeskyttet deling i Vista.\nIfølge Microsoft kan netværkssoftwaren i Windows XP være uforenelig med Windows Vista. Du kan dog deltage i en Windows XP-computer til et netværk, der er konfigureret i Windows Vista. Hvis du kan se Vista-computeren fra XP-computeren, men du kan ikke se XP-computeren fra Vista-computeren, kan XP-computeren muligvis have et hotfix fra Microsoft for at rette op på problemet (se afsnittet Ressourcer i slutningen af dette artiklen). XP-computeren skal have det samme arbejdsgruppenavn som Vista-computeren, som skal have fil- og udskriftsdeling aktiveret.


Stålpriserne rammer bundlinjen\nPubliceret: 04. jan 2022\nHos Stål & Design i Næstved ramte de voldsomme stigende stålpriser i 2021 en række igangværende projekter. Belært af dette afgives der nu tilbud baseret på dagspriser på stål.\n-De voldsomme prisstigninger kom som en tyv om natten. Den ekstra udgift kunne vi ikke få dækket af, og det betyder noget for årets bundlinje. Nu tager vi forbehold for stålpriser. Typisk baserer vi et tilbud på en dagspris – eller begrænser tilbud til at være gældende en uge, siger teknisk chef og medejer Michael Knudsen fra Stål & Design.\nPå et projekt til en million har prisstigningerne typisk kunnet betyde en ekstra udgift for kunden på samlet 5-10 procent på den samlede pris. Det betyder tilsyneladende ikke noget for kunderne. Hos Stål & Design er ordrebøgerne fyldte til den anden side af påsken 2022.\n-Især nogle plader inden for sort stål stak helt af på prisen på et tidspunkt. Vi laver kun ordreproduktion, og i dag har vi ikke problemer med at få dækket priserne på stål. Lige nu oplever vi faktisk lidt prisfald på stålet, men jeg tør ikke spå om priserne i det kommende år, siger Michael Knudsen.\nVirksomheden leverer stålkonstruktioner, altaner samt komponenter til såvel mindre som større byggerier, herunder etageejendomme, skoler, institutioner, kontorbygninger, andels- og boligforeninger. Virksomheden beskæftiger 25 mand og har tre til fire indlejede folk til at supplere med.\nCorona sparer transport\nHåndsprit, mundbind og coronapas er blevet hverdag i erhvervslivet. Men corona har også sparet virksomheder som Stål & Design timer i transport til møder, der nu klares uden problemer online via Teams.\n-Vi er jo blevet erfarne i at afvikle møder på Teams. Et byggemøde i København eller hos en af vores jyske kunder kan på den måde afvikles, uden at vi skal bruge timer på transport frem og tilbage. Det er jo rigtig smart og en god erfaring, vi har fået fra en Corona-tid, siger Michael Knudsen.\nIndtil dette efterår var virksomheden sluppet med et enkelt tilfælde af corona blandt de 25 medarbejdere. Nu har tre ansatte netop været nedlagt i december, men de er alle tilbage på job.\n-Vi har heldigvis ikke været ramt på en måde, som for alvor påvirker driften, selvom vi alle stort set møder op hver dag. Det er jo ikke nemt at sende en smed hjem og arbejde i garagen. Til gengæld er folk gode til at holde afstand, og så har vi splittet os op i spisestuen. Samtidig har jeg en oplevelse af, at vores ansatte tænker sig om i fritiden i forhold til smittefare, siger Michael Knudsen, der har oplevet kolleger i branchen, som har måttet lukke helt ned for at få bugt med smitten i en virksomhed.


Gratis wifi - en dyr fornøjelse\nHvis du anvender gratis trådløse netværk, kan du risikere at hackere følger med og opsnapper dine personlige oplysninger. Det kan blive starten på et ID-tyveri, hvor dine oplysninger misbruges til fx. at bestille varer for din regning.\nGratis netværk kan koste dig dyrt\nSelvom vi har hørt advarslerne mange gange før, så er der fortsat mange som benytter usikre trådløse netværk, fx på ferierejser.\nHvis du benytter usikre trådløse netværk på caféer og hoteller, kan det være starten på et ID-tyveri. Det er meget bedre at bruge dataforbindelsen på din mobil end det trådløse net på ferierejsen, specielt hvis du fx vil logge ind og tjekke din mobilbank. En lidt højere mobilregning er en lille pris at betale i forhold til, hvad et ID-tyveri kan koste dig.\nDet er langt vanskeligere at hacke dit mobilnetværk end et trådløst netværk, så på mobilnetværket kan du være rimelig sikker på, at der ikke er uvedkommende der kigger med i dine personlige oplysninger. Derimod ved du aldrig, hvem der er tilsluttet det samme netværk som dig, hvis du bruger offentligt tilgængelige netværk i lufthavne, på caféer eller restauranter.\nSvindlere kan også oprette falske wifi-netværk, som de for eksempel kalder "Lufthavn_gratis_wifi" i håb om, at uvidende brugere logger sig på. På den måde får de fuld adgang til alt hvad du skriver, og kan opsnappe dine personlige oplysninger og herefter misbruge dem.\nWifi - tips du bør tænke over\n- Brug ikke offentligt tilgængelige wifi-netværk, der ikke er beskyttet med adgangskode eller krypterede.\n- Selvom netværket kræver et kodeord, skal du være kritisk i forhold til hvilke sider du besøger.\n- Skal du bruge NemID, så lad være med at bruge wifi, brug mobilt bredbånd i stedet.\n- Undgå at klikke på pop-ups eller andre underretninger, der beder dig om at opdatere personlige oplysninger. Dette kan være et forsøg på at narre dig til at besøge en usikker webside.\n- Sluk for funktionen på din device, der automatisk forbinder dig til forskellige netværk.\nEr du i tvivl om dine oplysninger er blevet misbrugt til økonomisk svindel, så kontakt Aros ID-Sikring. Vi er klar til at rådgive og hjælpe dig, hvis du har været udsat for identitetstyveri, eller hvis du ønsker vejledning om, hvilke forholdsregler du kan tage for at undgå det.


Date: Wed, 07 Mar 2007 17:41:21 +0100\nReferences: <cc266f999afc24f2e17f70316a597192$1@forum.sslug.dk> <a21d34490703051316m7c3c1283h664f08ca2c074fd0@mail.gmail.com>\t<eskgf8$hk2$1@www.sslug.dk>\t<a21d34490703062350i7b4a5922m9445fbc1a931e479@mail.gmail.com>\t<da09e3698968c41eeb5b69dcb0a12b0d$1@forum.sslug.dk>\t<a21d34490703070706r26a99fas472e5f486ba42b5c@mail.gmail.com>\t<cc266f999afc24f2e17f70316a597192$1@forum.sslug.dk> <a21d34490703070801y11524de9o94df9be917c06830@mail.gmail.com>\nJeg har (fået) en pdf-fil - en formular - (som en anden har lavet),\nsom jeg gerne vil kunne skrive i (udfylde) på min Linuxbox med Ubuntu\n(ved hjælp af et eller flere programmer eller lignende). På engelsk\nhedder det vel noget i retning af "edit a pdf-file"? Jeg er ikke\ninteresseret i at købe noget, eller at det er for svært for mig at\nlære at bruge. Foreløbig har jeg kun et dokument (på en side) jeg skal\nMen så er KWord godt. Bare køre "kword foo.pdf".\nHvis du vil gemme i PDF igen så vælg "udskriv" og "skriv til PDF".