Filmens lægeromaner | Kultur | fyens.dk\nMor bliver på sin plads, og singletøserne fortsætter deres endeløse one night stands i håb om at finde prinsen på den hvide hest i tidens tøsefilm og venindeserier om den moderne kvindes behov for sex og frigørelse\nStærke, selvstændige singlekvinder er et hit. Uge efter uge flimrer mainstreamens nyfeministiske kvindekamp over tv-skærmene i succesrige tv-serier som "Sex and the City", "Desperate Housewives" og den danske dobbeltgænger "Nynne". Og på enhver arbejdsplads eller i ethvert venindeselskab er de obligatorisk samtaleemne.\nSelv på biograflærrederne har formen vundet indpas. Og en singleproblemfilm som "Bridget Jones' dagbog" indikerer med over 380.000 solgte biografbilletter, at den nye bølge af kvindefilm er kommet for at blive. Og herhjemme formåede Jonas Elmers adaption af avisføljetonen "Nynnes dagbog" at trække over 425.000 i biografen. Et betragteligt hit, der resulterede i en efterfølgende tv-serie.\nDet er godt at se de stærke kvinder på skærmen, og det lader til, at de traditionelle kønsrollemønstre langt om længe har fået et gevaldigt spark bagi, og filmbranchen og medierne har taget hul på andre former for fortællerammer end det traditionelt anlagte serieformat, som i hundredvis af soap operas og sitcoms har brugt kernefamilien og dens nedslidte dynamik som udgangspunkt.\nMen også kun tilsyneladende. For hvis man betragter de mange succesrige serier og film gennem den feministiske kritik, så er der bred enighed om, at den nye bølge af feministisk anlagte kvindefilm faktisk fastholder de traditionelle kønsroller.\nAlly og pigerne\nSinglekvindebølgens hjørnesten må være den enormt succesrige advokatserie "Ally McBeal" (1997-2002), der med en charmerende Calista Flockhart i hovedrollen formåede at fange et bredt publikum i sen-90'erne. Selv mændene turde kigge med, når vi fik indblik i diverse kriser i den stakkels singlekvindes liv.\nEt endnu mere dybdeborende og kritisk dyk ned i kvindeidentitetskrisen kom så med serien "Sex and the City" (1998-2004), hvor vi følger fire New Yorker-kvinders op og nedture med 90'ernes kvindeidealer og deres evige jagt på den eneste ene. Og seneste succesrige skud på stammen er "Desperate Housewives" (2004-), der lag for lag skræller frustrationerne af en flok forstadsveninders meningsløse tilværelse.\nSelv om omdrejningspunktet i "Desperate Housewives" ikke længere er singlelivet, men også inkluderer utroskab, er opskriften på succes næsten den samme og helt klar: Fokus på selvstændige, stærke - men tilpas forvirrede - kvinder med fokus på karriere, fællesskaber, forbrug og seksualitet.\nDe traditionelle familiemønstre og kønsroller, hvor manden fungerer som familieoverhovedet, er skubbet til side for noget langt mere spændende. Nu handler det om at sprænge de gængse rammer for vores forståelse af kernefamilien og det stabile parforhold som værende pejlemærker for det lykkelige liv. For spillevende singler kan da sagtens have et lykkeligt, velfungerende liv mens de one-night-stander sig gennem nætterne med et farverigt galleri af skiftende sexpartnere.\nEller kan de? For tager man serierne som udgangspunkt er det faktisk lidt svært at gennemskue, hvor de står. Seriernes ideologiske standpunkter kommer unægtelig til at virke noget postulerede, når fortællingerne om de stærke, frigjorte enlige kvinder, i virkeligheden kan koges ned til klicheen om jagten på den eneste ene og det stabile heteroseksuelle parforhold.\nDer er naturligvis afvigelser, men selve singlekrisegenrens grundform findes i "Sex and the City", hvor problemerne på samme tid belyses indefra og kommenteres udefra gennem hovedpersonens syn på sagerne, en tolkning eller en minifortælling som den balstyriske fantasi i "Ally McBeal".\nTolkningen illustreres af en voiceover, der igen gerne refererer til en klumme eller dagbog, som i spillefilmen "Bridget Jones' dagbog", hvor en britisk kvinde i 30'erne beslutter at føre dagbog i et år, mens hun retter op på sit mislykkede singleliv.\nPå handlingsplanet er serierne og filmene også meget entydige. I bund og grund handler det om at sælge ideen om det traditionelle monogame parforhold som utrendy og trist, hvorimod singlelivet udstilles som smart, farverigt og frit. For producenter af serier som "Sex and the City" og "Desperate Housewives" handler det altså om at sælge myten om den sprudlende singletilværelses frihed samt at udstille parforholdet som et fængsel eller rædselskabinet, som kvinderne sagtens kan forholde sig troløst overfor. Det gør det både farligt og spændende at se på.\nIfølge den amerikanske historiker og kvindeforsker Jane Gerhard er der i kvindekampen ikke længere noget på spil. Og det er "Sex and the City"s postfeministiske slaphed et godt udtryk for. Gerhard savner den nødvendighed, der var drivkraft i kvinde- og ligestillingskampen, indtil det hele i 70'erne kom til at handle om sex og partnervalg.\nSerier som "Sex and the City" og "Desperate Housewives" har gode muligheder for at skabe bredere tolerance for alle former for forhold og fællesskaber. Men det er naturligvis problematisk, når alle seriens vinkler i sidste ende falder tilbage på heteroseksuelle parforhold som normen og målestokken for alle andre forhold.\nJane Gerhard har gennem sin forskning kigget de mange hundrede tv-serieafsnits handlinger efter i sømmene, og konklusionen er nedslående. For selvom serier som "Sex and the City" og "Desperate Housewives" bringer kønsroller, familieværdier og den moderne kvindes identitet i spil, så er det kun på et meget overfladisk niveau. I virkeligheden bliver historierne bare et spejl på og en ventil for de heteroseksuelle middelklassekvinders frustrationer. Serierne prædiker et feministiske greb på problemstillingerne, men rokker ikke så meget som en millimeter ved de allerede etablerede patriarkalske værdier og kønsrollemønstre.\nDe succesrige singlekvindeserier kan altså ses som den digitale revolutions lægeromaner: Små uskyldige fantasier, der skal fungere som rebelske fiktioner og drømmerier, som holder kvinden fast i de gamle, kvindeundertrykkende traditioner og rammer.\nKvinderne labber tilsyneladende serierne i sig, men hvad synes mændene så om "Sex and the City" og beslægtede tv-fænomener? Overraskende lidt, kunne man fristes til at sige. For måske er det heller ikke så klogt at råbe op og sparke til pigernes ugentlige nyfeministiske fix, hvor der grines og grædes med klummeskribenten Carrie Bradshaw og resten af "Sex and the City"s frigjorte kvinder.\nUdover at der synes at herske en bred enighed om, at det er skægt at kigge med bag kulisserne på problemstillinger, som normalt er lukket land for os mænd - hvad snakker pigerne om, når vi ikke kigger - så er der vist bred enighed om at "Sex and the City" og beslægtede serier ikke rykker meget ved det allerede etablerede.\nMed Jane Gerhards pointer in mente kan man konkludere, at seriernes moderne og kritiske blik på kønsroller og traditioner ganske enkelt ikke er skarpt nok. Alt er desværre ved det gamle: Morlille bliver på sin plads i familiehierarkiet, og singletøserne fortsætter som besatte deres endeløse one night stands. Mens de inderst inde håber på prinsen på den hvide hest.


Hviderussisk oppositionsmand: EU kan presse Lukashenko væk på to-tre måneder « RÆSON\nHviderussisk oppositionsmand: EU kan presse Lukashenko væk på to-tre måneder\n”Europa har en reel chance for at skubbe Hviderusland i en demokratisk retning,” siger Oleg Volchek til RÆSON og efterlyser en fælles handlingsplan fra EU. Volchek er en af de mest markante oppositionspolitikere i landet, formand for Hvideruslands menneskerettighedsorganisation ”Retshjælp til befolkningen” og var for nylig i Danmark på invitation af Helsinkikomiteen. ”Hviderusland tjener vestlig valuta ved salg af gas, olie, våben, tekstil og kemiske produkter. EU kunne nedfryse hviderussiske selskabers og deres samarbejdspartneres konti.” Gør EU det, vurderer den prominente jurist, ”at der går to-tre måneder, inden Lukashenko går af” – uden skud og blodsudgydelser.\nAf Anastasia Stolovitskaya\nRÆSON: Hviderusland har været regeret af diktatoren Alexander Lukashenko i 17 år med jævnlige meldinger om forbrydelser mod opposition, kritikere og menneskerettigheder. Hvordan vil du beskrive situationen lige nu?\nOleg Volchek: Det er kun den udøvende magt der fungerer i Hviderusland. Ingen af de personer i landets militære politi – militia’en – som i løbet af 15 år har udøvet vold mod mig, er blevet anklaget for det. Jeg har flere gange mistet min juridiske licens og er blevet forhindret i at føre min professionelle beskæftigelse. Der er tusindvis af borgere der oplever det samme. Jeg kunne nævne mindst 30 navne. Ytringsfrihed er under konstant undertryk. Avisernes omløb skal ikke overstige 22.000 eksemplarer. Og inden man kan få sin sag til betragtning hos forfatningsdomstol skal man samle 50.000 stemmer, hvilket er stort set umuligt.\nRÆSON: Hvad har den hviderussiske befolkning brug for?\nVolchek: På trods af en kraftig antivestlig propaganda viser de sidste meningsmålinger, at hele 48 procent af den hviderussiske befolkning støtter landets politiske udvikling i en vestlig retning. Mine kollegaer og jeg har de sidste 15 år arbejdet på en ny demokratisk forfatning på baggrund af vores erfaringer fra Europa og USA. Desværre var vi ikke forberedte nok til præsidentvalget 19. december sidste år. Den hviderussiske befolkning er blevet så afkræftet i 16 år, at vi ikke kan klare regimeskiftet alene. Hvideruslands befolkning regner med vestens støtte og stoler ikke længere på Lukashenko. Rusland har også spillet en rolle i befolkningens opfattelse af Lukashenko ved at sende en film i fire serier – ”Krestnyj Batka” eller ”Gudfader” -, som fremstiller Lukashenko som en magtsyg og psykisk ustabil lovbryder. Det mest interessante er, at seerne er begyndt at opfatte ham sådan. Politisk har Rusland dog taget en neutral holdning. Rusland har givet tilsagn om et lån til Hviderusland, men understøtter ikke sine ord med handling.\nRÆSON: Hvordan kan EU hjælpe Hviderusland?\nVolchek: For at EU kan yde støtte, er det nødvendigt med en fælles handlingsplan. Hviderusland tjener vestlig valuta ved salg af gas, olie, våben, tekstil og kemiske produkter. EU kunne eksempelvis nedfryse hviderussiske selskabers og deres samarbejdspartneres konti. Rusland har ifølge Putin investeret 52 milliarder dollar i landet i løbet af de sidste 15 år. De midler ligger i de hviderussiske selskaber i Europa. Det ville lægge hårdt pres på Lukashenko. Forbud mod indrejse af hviderussiske prominente personer i EU har allerede båret frugt. Europa har en reel chance for at skubbe Hviderusland i en demokratisk retning. Vi i oppositionen arbejder for en EU-konsolideret handlingsplan, der vil lægge pres på Lukashenko. Vi har bemærket en stigende interesse for vores sag i Europa, og særdeles i Danmark. Det er afgørende, at EU støtter den hviderussiske opposition.\nRÆSON: Kan Lukashenko bevare sin post, hvis Rusland støtter ham politisk?\nVolchek: Forholdet mellem Lukashenko og præsident Medvedev er blevet væsentlig forværret i løbet af det sidste halvandet år. Lukashenko har gentagne gange kritiseret Rusland, har ikke anerkendt Nordossetien eller Abkhasien som russiske territorier og har heller ikke skabt grobund for russiske forretningsmuligheder i Hviderusland. Det er derfor, at Rusland holder tilbage med lånet til Hviderusland, og at den russiske udenrigsminister Sergey Lavrov støtter EU-sanktionerne mod Hviderusland og har kritiseret militia’ens voldelige adfærd ved præsidentvalget\nRÆSON: Kan de forværrede økonomiske forhold initiere systemskifet?\nVolchek: Hvideruslands økonomis lægger et reel pres på landets regering. Benzinpriserne er helt i vejret, og madprodukterne er de dyreste i Europa. Og hverken oppositionen eller Lukashenko havde forventet, at 90.000 demonstranter ville protestere ved præsidentvalget sidste år. Alt dette tyder på en chance for, at der kan opstå en spontan revolution. Det er netop økonomien, der kan fremkalde reformer.\nRÆSON: Hvad skal der til for at vælte Lukashenko?\nVolchek: Der skal først og fremmest et retfærdigt valg til. Jeg tror på, det er realistisk i den nærmeste fremtid, selv om Lukashenko fortsat styrer landet med hård hånd.\nRÆSON: Er den hviderussiske opposition synonym med liberalisme?\nVolchek: Ja, naturligvis. Vores menneskerettighedsforkæmpere er liberale. Det er vores organisation også, men befolkningen henvender sig i første omgang til vores organisation, der beskæftiger 30-40 personer, for at få kendskab til deres rettigheder. De seneste meningsmålinger viser, at 38 procent af det hviderussiske folk stoler på menneskerettighedsorganisationerne. Vi er en af de tre største menneskerettighedsorganisationer i landet. Under urolighederne ved valget 19. december blev op imod 700 personer anholdt, og vi gjorde et stort arbejde ved at yde advokatassistance og berolige de anholdtes familier. I dag eksisterer der to forskellige bevægelser i Hviderusland: duene og høgene. De første vil gå den rolige evolutionens vej, mens de sidste er Lukashenkos tilhængere og ønsker mere kontrol, diktatur og ingen dialog med Rusland. De sidste er foreløbigt vinderne, men Lukashenko mister sin legitimitet dag for dag.\nRÆSON: Er der en chance for, at udviklingen i landet bliver som i Libyen?\nVolchek: Det er tvivlsomt. Civilsamfundet i Hviderusland mangler sammenhold på grund af KGBs systematiske arbejde i gennem mange år. Befolkningen har ikke tradition for at organisere sig. Derudover vil militæret ikke rette våben mod civile. Lukashenko ved, at han skal garantere stabilitet til militæret, inden han kan regne med dets støtte. Det kan han ikke kan på længere sigt. Det er ikke våben der vil sejre, men oplysning, og her vil de elektroniske medier spille en vigtig rolle. Der vil hverken være skud eller blodsudgydelser. Vi er europæere og vil ikke tage voldelige midler i brug. Jeg mener, Hvideruslands vej er ”evolutionens vej”, den langsomme men stabile udvikling i retning af demokratiet, som er fremkaldt af en række forhåndsværende faktorer. Her er det især landets grusomme økonomiske situation, Ruslands neutralitet, og Vestens pres på Lukashenko. Vi er europæere og 75 procent af vores befolkning er af en fælles hviderussisk afstamning. Det er derfor, Hviderusland vil vælge en rolig, europæisk vej til demokratiet. Hvis Lukashenko ingenmidler får fra hverken valutareserverne eller Rusland, så vurderer jeg, at der går to-tre måneder, inden Lukashenko går af. Den mest realistiske udvikling er nemlig, at han selv forlader præsidentposten.\nRÆSON: Hvad er det bedste og det værste scenario for Hviderusland?\nVolchek: Det værste, der kan ske fra nu af, er, at Hviderusland gentager historien under Nicolae Ceaușescu, Slobodan Milošević eller Muammar Gaddafi. Men jeg tror på, at hviderusserne vælger sin egen vej. Der skal en række tiltag til for at vende befolkningens tankegang i den demokratiske retning, men befolkningen er klar til et holdningsskifte – det viser blandt andet den russiske filmserie , som jeg har nævnt tidligere, som har ændret seernes opfattelse af Lukashenko. Folket er træt af regeringens politik. 15 militia-betjente tog sit eget liv alene sidste år, og der har allerede været to i år. Jeg er optimist, når det kommer til Hvideruslands fremtid. Vi skal nok komme på rette spor ved hjælp af en fredelig revolution. Hviderusserne er vant til fred, og vi i oppositionen går ikke imod Hviderusland – vi går imod Lukashenko og hans tilhængere, der ødelægger landet.\nLÆS ANALYSEN “HVIDERUSLAND: TORTUR OG UNDERTRYKKELSE OPTRAPPES” HER\nFoto: Regeringssædet i Minsk, Hviderusland (commons.wikimedia.org).\nAnastasia Stolovitskaya (f. 1979) er cand.mag. i Kultur-og Sprogmødestudier og Engelsk fra RUC og BA i engelsk og tysk fra Skt. Petersborg Universitet. Oprindeligt fra Rusland. Var Congressional Fellow i US Kongres i 2006, hvor hun arbejdede med den internationale dagsorden for Congressional Human Rights Causus og House International Relations Committee.


Billund har fået en ny blomsterbutik | ugeavisen.dk\nI sin butik på Kløvermarken sælger Audrone Uosiene både blomster og forskellige former for brugskunst. Foto: Alex Hermann\nAntallet af blomsterbutikker er nu blevet fordoblet i Billund, efter Blomsterhuset i begyndelsen af juni slog dørene op til den nye butik på Kløvermarken 6.\n25 jun. 2018 kl. 09:16\nBillund: Endnu er der stadig lidt stille i den nye blomsterbutik Blomsterhuset op Kløvermarken 6 i Billund. I begyndelsen af juni slog Audrone Uosiene dørene op til sin butik, hvor hun foruden blomster sælger forskellige former for brugskunst.\n- Her er stadig lidt stille, for folk har ikke rigtigt fundet os endnu. Men jeg har har nok at lave, for jeg leverer blandt andet blomster til brugserne i Vorbasse og Hovborg og til en tankstation i Holsted, fortæller Audrone Uosiene, der stammer fra Litauen, men for 10 år siden kom til Danmark og slog sig ned i Vorbasse.\nDet var, da Audrone Uosienes mand fik et job i Danmark, at familien flyttede til området. Nu kan 46-årige Audrone Uosiene ikke forestille sig at bo noget andet sted, selvom hun drømmer om at kunne leve sine år som pensionist i Sydeuropa i et noget lunere klima.\nMange gange er jeg i butikken 12 timer om dagen, men jeg har grønne fingre og kan lide mit arbejde, så det gør ikke så meget.\nAudrone Uosiene har i tre år stået i spidsen for en blomsterbutik i Bække. Den blev det nødvendigt at flytte, og derfor har hun nu åbnet sin nye butik i Billund. Foto: Alex Hermann\nAudrone Uosiene er stadig alene i butikken på Kløvermarken, og hun får dermed nogle lange arbejdsdage. Det generer hende dog ikke.\n- Mange gange er jeg i butikken 12 timer om dagen, men jeg har grønne fingre og kan lide mit arbejde, så det gør ikke så meget, siger Audrone Uosiene, der blev selvstændig inden for blomster af én bestemt grund: Det er det, der interesserer hende.\n- Jeg kan godt lide blomster, og jeg drømte i mange år om at have min egen butik, fortæller Audrone Uosiene, som i de seneste tre år har stået i spidsen for sin egen blomsterbutik i Bække.\nJeg begyndte med at hjælpe til i butikken i Bække, og da ejeren for tre år siden gik på pension, overtog jeg den, siger hun.\nRigeligt med plads til to\nFor ikke så længe siden blev det imidlertid nødvendigt for hende at se sig om efter et andet sted at have sin butik. Ejendommen, hvor hendes butik i Bække hørte hjemme, stod foran en større renovering, da det stråtag, som ligger oven på huset, havde fået et større hul.\nDerfor begyndte Audrone Uosiene at se sig om efter ledige lokaler andre steder end i Bække.\n- Jeg bor i Vorbasse, men der kunne jeg ikke finde nogle ledige lokaler, men det kunne jeg her, siger Audrone Uosiene, der ikke er i tvivl om, at der i en by på Billunds størrelse er rigeligt med plads til to blomsterbutikker.\n- I Grindsted er der tre-fire blomsterbutikker, og det er der også i Vejen. I Bække var vi to, så det er ikke nok med en enkelt blomsterbutik i Billund, siger hun.\nI lokalerne på Kløvermarken har Audrone Uosiene fået 160 kvadratmeter under tag. En del af pladsen bliver naturligvis brugt til butik, mens der i den ene ende af huset vil blive indrettet kursuslokaler. I oktober, november og december vil der blive holdt kurser, hvor folk kan lære at lave eksempelvis juledekorationer, adventskranse eller dekorationer til kirkegårde.\nTil den tid regner Audrone Uosiene med at have ansat en eller flere personer, så enderne kan nå ordentligt sammen.\n- Jeg skal have ansat nogle folk, for jeg kan ikke nå både at stå i butikken og at lave kurser, og butikken kan trods alt ikke klare sig uden personale, siger Audrone Uosiene.


GetAccept | Personliggør din b2b salgsproces med GetAccept\nb2b-salg | Salgsværktøj |\nPersonliggør din b2b salgsproces med GetAccept\nFlere og flere sælgere er begyndt at bruge video i deres salgsproces for at forbedre engagementet, gøre det mere personligt og møde kunden i øjenhøjde.\nGetAccept har analyseret mere end 800.000 sendte dokumenter fra vores brugere. Analysen viser at dokumenter, der er sendt med en personlig videointroduktion har en 30.4% højere hitrate i forhold til dokumenter, der bliver sendt uden.\nGetAccepts sales enablement platform hjælper sælgere med at personliggøre b2b salgsprocessen. Vores platform giver dig datadrevet analyser, salgs automation og personlige kommunikationsfunktioner som chat, video og SMS funktioner.\n4 Fordele ved at sende personlige videoer med dit salgs dokument\n1. Det forkorter salgscyklussen\nDe fleste købere tager sig sjældent tid til at læse et langt salgstilbud helt igennem, men de er langt mere tilbøjelige til at se en hurtig video fra dig, der opsummerer de vigtigste dele af tilbuddet. De kan hurtigt videresende det til deres beslutningstager og efter et par få minutter er alle med på, hvad det handler om.\n2. Opbygger tillid og styrker relationen\nI dag bruger de fleste sælgere e-mails, telefonopkald og skærmdeling i deres møde med kunderne i forhold til at mødes fysisk. En personlig video hjælper dig med at skabe en øjeblikkelig forbindelse og opbygge tillid med dine kunder helt fra starten.\n3. Skærer igennem larmen\nI løbet af en dag er det ikke unormalt at modtage mere end 100 e-mails og blive eksponeret for et hav a budskaber på sociale medier og andre kanaler, som man på den ene eller anden måde skal tage stilling til. Det oplever din kunde højst sandsynligt også! En personlig introduktion på video kan være det der gør udfaldet og stiller dig foran dine konkurrenter.\n4. Du får en bedre svar rate\nDine potentielle kunder vil meget sandsynligt blive positivt overrasket og øjeblikkeligt værdsætte den ekstra tid og indsats, som du har lagt i at forberede videoen. Og alene det vil signifikant forbedre din svarrate.\nChatbots! Interagér og bliv mere personlig med en chat i realtid\nChatbots har en langt højere åbenrate end emails! Det forbedre din chance for at din kunde gør en handel med dig, hvis du bruger en real-tid chat. For bare et par år siden var denne form for kommunikation ikke tilgængelig. Teknologien inden for specielt AI var ikke så avanceret og let tilgængelig.\nMed GetAccepts real-tids chat har du mulighed for at tilbyde live-support direkte i dokumentet. Modtageren har mulighed for at chatte, stille spørgsmål og markere specifikke områder i dokumentet som fangede deres opmærksomhed. Det er ret simpelt, blot skriv din kommentar, træk pinden til et specifikt afsnit i dokumentet og klik post.\nSom afsender får du notifikationer lige så snart kunden interagerer med dit dokument. På den måde har du mulighed for hurtigt at svare tilbage og det er langt hurtigere med chat end email.\nFå adgang til hele GetAccept platformen gratis!\n← 5 grunde til at implementere GetAccept i SuperOffice\nSådan bygger du en outbound salgsproces →


Belle de Jour - En callgirls intime bekendelser - Lydbog & E-bog - Belle de Jour - Mofibo\n3,23 84 5 Forfatter: Belle de Jour Oplæser: Sara Hamdrup\nPæne piger gør det ikke, frække piger gør det, og de bedste piger tager penge for det ... Dette er en førstehåndsberetning om en callgirls liv og den virkelighed, der lurer under overfladen af såvel aftalte som tilfældige seksuelle møder. Hun vælger selv at sælge sin krop, men får vanskeligheder med at kombinere sit virke med en ellers yderst forstående kæreste. Hun har gode, nære venner og familie, men tør ikke fortælle dem alle, hvad hun lever af. Klarer hun at skille kroppen fra sindet og overleve som helt menneske? Belle appellerer til kvinder på grund af sit mod og sin ærlighed - og til mænd fordi hun afslører, hvad callgirls i virkeligheden tænker ...\n"Belle de Jour - en callgirls intime bekendelser" er oprindelig udgivet som en blog med 15.000 daglige læsere. Bogen er blevet en litterær sensation, perfekt placeret som en videreudvikling af Sex and the City/Bridget Jones-bølgen. Tv-serien af samme navn er baseret på den populære bog. Belles bekendelser på nettet uddybes i bogen med: - Belles egne nymfomane sexpreferencer - Det destruktive SM-forhold til W - Hvordan dagbogsforfatteren blev luksusprostitueret - Hvordan du kan få den bedste intimbarbering - Hvad du bør have i håndtasken.\nANMELDERNE SKREV "På linje med dagens litterære tendenser deler forfatteren til 'Belle de Jour' en forkærlighed for kvinders udpenslede og personlige skildringer af seksuelle excesser, de har deltaget i eller underkastet sig." - Politiken "Belles optegnelser følger op på Sex and The City og Bridget Jones, chic-lit-genren, blot en tand længere ude og lidt mere vovet. Lidt mere beskidt ville nogle måske sige." - bogormensunivers.blogspot.dk\nSprog: Dansk Kategori: Erotik Oversætter: Henriette Rostrup


Svejsning - Vi løser selv de mest komplicerede svejseopgaver\nKK Metal tilbyder svejsning med: TIG, MIG, MAG og manuelt, med automater (rund- og langsøms automater), samt ikke mindst med svejse robot med dobbelt manipulatorer.\nSelvom rustfrit stål er et nemt og rent materiale at svejse i, kræver det erfaring at få et godt resultat. Forarbejdet, bearbejdningen skal være i orden og efterbearbejdningen (bejdsning, polering etc.) skal der tages højde for.\nTIG og MIG er foretrukne metoder, og metode vælges efter forskellige parametre, som tykkelse, materiale kvaliteten, efterbearbejdning etc. Svejsning i rustfrit kan ske manuelt, på automat og på robot. Hvilken proces der er optimal afhænger af flere faktorer, mest produktionsmængden.\nVore rustfri smede er faglærte med mange års erfaring og er naturligvis certificerede.\nKK Metal er certificeret efter EN 3834, som er din garanti for svejste emner af høj kvalitet! Skal vi løse din svejseopgave? – kontakt os allerede i dag for et godt tilbud på din næste svejseopgave.\nSvejsning i stål er typisk TIG (for meget tynde plader/godstykkelser), eller MAG, populært kaldet "Co2 svejsning". Når der svejses med MAG, tilsættes tråd under svejseprocessen. Tråden (metalkvaliteten) skal være beregnet til det materiale, der svejses, hvilket ikke nødvendigvis betyder at det skal være samme tråd materiale. Da smelten (dvs. det smeltede tråd/materiale "bad) under svejsningen skal beskyttes mod luftens ilt, dækkes smelten med en beskyttelsesgas.\nAlle vore smede er certificerede og vi udfører svejsearbejde i alle EXC klasser.\nKK Metal tilbyder svejsning i stål, rustfrit stål, aluminium og andre metaller (incl. messing og kobber).\nSvejsning i aluminium er typisk TIG eller MIG. Aluminium har et lavt smeltepunkt og er meget letflydende ved smeltning. Derfor anvendes TIG til tykkere plader end tilfældet er ved stål. Aluminium kræver stor erfaring at svejse i med TIG for at opnå et godt resultat. Ved robotsvejsning anvendes næsten udelukkende MIG.\nLodning er speciel proces og kan ikke sammenlignes med svejsning. Der er 2 afgørende forskelle: Ved svejsning smeltes både grundmateriale og tråd, ved lodning smeltes kun tråden, dvs. tilsætningsmaterialet. Dette er derfor ikke samme materiale som grundmaterialet, men materiale med et lavere smeltepunkt. En lodning kan imidlertid udføres så den er ligeså stærk som en svejsning, men anvendes typisk til: Opgaver, hvor grundmaterialet ikke kan smeltes eller ikke må smeltes, hvor samlingingen skal være usynlig (lodning med spalte), hvor 2 forskellige materialer skal sammenføjes (f.eks messing og stål, kobber og rustfrit stål med videre).\nKK Metal tilbyder hård- og blødlodning af alle materialer, incl. kobber, messing, zink etc.


Et coronaramt ordforråd – nye tilføjelser til Nye ord i dansk – DSN\nForside/Nye ord i dansk/Et coronaramt ordforråd – nye tilføjelser til Nye ord i dansk\nEt coronaramt ordforråd\n– nye tilføjelser til Nye ord i dansk\nVores hverdag er blevet vendt op og ned efter covid-19 ramte os. En hverdag med albuehilsner i stedet for håndtryk og videomøder fra køkkenbordet i stedet for fysiske møder på arbejdspladsen. Når verden ændrer sig, følger sproget naturligt med.\nNye ord i dansk opdateres løbende med nye ord og udtryk som er gængse i det danske sprog, og ordbogen er derfor i 2020-2021 blevet udvidet med 36 ord som fulgte med coronaen. Nogle ord er spritnye, for eksempel kontakttal (’det antal personer el.lign. en smittet selv smitter’), som er brugt første gang i forbindelse med denne sygdom.\nAndre ord er født før corona, men har oplevet en fornyet popularitet i den almene sprogbrug. Det inkluderer blandt andre et andet ord for kontakttal, nemlig ordet smittetryk, som er registreret første gang i 1987, hvor det blev brugt i forbindelse med luseangreb på grantræer.\nDe 36 nye ord i Nye ord i dansk som har forbindelse til corona\nepishuttle (EpiShuttle ®)\nHvad enten du er interesseret i mere sproglig læsning om corona, eller du blot keder dig i hjemmekarantæne, kan du læse mere her:\nDu kan læse meget mere om virussens påvirkning på sproget i Nyt fra Sprognævnet fra maj 2020, blandt andet hvordan ordet samfundssind genopstod under coronakrisen.\nDu kan også læse Eva Skafte Jensens artikel ”Corona mig her, corona mig der – et sprogligt tilbageblik på 2020” på lingoblog.dk.\nPå DR’s hjemmeside kan du læse mere om 10 udvalgte coronaord i artiklen “10 coronaord du (måske) har hørt det seneste år: Her er de på tegnsprog” (fra 13.3.2021).\nPå lingoblog.dk kan du også læse om bl.a. corona’s og virus’ oprindelse i latin i artiklen “Nye ord fra et dødt sprog”.\nDu kan desuden altid søge rundt i nye og gamle tilføjelser til Nye ord i dansk.\nSøgninger i Nye ord i dansk 1955 til i dag kan give mange interessante oplysninger\nVidste du fx både bagel og pastrami er indlånt fra jiddisch?\nNår du vælger avanceret søgning, har du mulighed for at søge efter ord fra bestemte sprog.\nGå til Nye ord i dansk Læs mere om søgningen\nDansk Sprognævns nyordsliste 2020\nOrdene på nyordslisten 2020 indeholder ikke kun ord der har forbindelse til corona, men også sexisme, identitetspolitk og natur/klima.\nSe Dansk Sprognævns nyordsliste 2020


USA›Tennessee (TN)›Nashville›Restauranter i Nashville› La Autentica Michoacana\nSlet La Autentica Michoacana fra Gemte sider Du har tilføjet La Autentica Michoacana til Gemte sider Er dette en dessertrestaurant?\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 1086 Murfreesboro Pike, Nashville, TN 37217-1513 (615) 361-1660\n+ Tilføj åbningstider Forbedr denne registrering Flere oplysninger Tilføj billede Har du været her: La Autentica Michoacana? Vær den første til at dele din oplevelse! Skriv en anmeldelse\nRejsende, der kiggede på La Autentica Michoacana, kiggede også på\nNashville, TN Alle restauranter I Nashville (1953) Tilføj billede\nSponsorerede links * Joey's House of Pizza Nr. 1 af 1.953 restauranter i Nashville\n392 anmeldelser Pris: 20 $\nJeni's Splendid Ice Creams Nr. 2 af 1.953 restauranter i Nashville\nEtch Restaurant Nr. 3 af 1.953 restauranter i Nashville\n1.234 anmeldelser Pris:\nMonell's Dining & Catering Nr. 4 af 1.953 restauranter i Nashville\n1.305 anmeldelser Pris:\nFive Points Pizza Nr. 5 af 1.953 restauranter i Nashville\n371 anmeldelser Køkkener: Italiensk, Pizza\nDeSano Pizza Nr. 6 af 1.953 restauranter i Nashville\nMas Tacos Nr. 7 af 1.953 restauranter i Nashville\n488 anmeldelser Køkkener: Mexicansk, Latinamerikansk\nKayne Prime Nr. 8 af 1.953 restauranter i Nashville\nSkull's Rainbow Room Nr. 9 af 1.953 restauranter i Nashville\n143 anmeldelser Køkkener: Amerikansk\nThe Wild Cow Vegetarian Restaurant Nr. 10 af 1.953 restauranter i Nashville\n10 $-15 $ Køkkener: Amerikansk, Vegetarvenlig, Veganske retter, Glutenfri retter\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på La Autentica Michoacana og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af La Autentica Michoacana Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 544 anmeldelser Lane Motor Museum\n25 anmeldelser Mt. Olivet Cemetery\n15 anmeldelser Black Abbey Brewing Company\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 29 anmeldelser El Chico Mexican Restaurant\n15 anmeldelser Vinh-Long Vietnamese-Japanese\n6 anmeldelser Dairy King


ACC pulver til børn: brugsanvisninger og udtalelser om stoffet - Hoste 2021\nPulver "ATsTs 100" til børn: brugsanvisning\nACC - mucolytisk og ekspektorant til behandling af hoste hos børn: en guide til mødre\nHoste er hyppig gæst i huset, hvor børnene bor. ACC er designet til hurtig og sikker bortskaffelse af respiratoriske infektion symptomer og klare selv med langvarig fugtig hoste og slim trudnootdelyaemoy.\nbetyder virkningsmekanismen er beskrevet detaljeret i påføringsanvisninger (download til et præparat i pulverform ACC) og rettet mod ødelæggelsen af kemiske bindinger i molekyler spyt, knuse den til små partikler. Derudover binder ACC aktivt radikaler og reducerer inflammation i bronchi.\nDermed hjælper medikamentet med at tynde, reducere sputumets viskositet og letter dets udledning.\nHvis slim i lungerne allerede har dannet, men stadig for tyk og klistret, kan auskultation (lytning) stetoskop læge høre pust af en stiv, aflang udånding, fugtig store og mellemstore boblende Ralé. I dette tilfælde er acetylcysteinbaserede produkter ordineret.\nEn børnelæge kan ordinere en ACC i form af granulat (pulver), sirup eller tabletter. Værktøjet er godkendt til brug hos børn over 2 år (til en dosering på 100 mg) og ældre end 6 år (til en dosis på 200 mg). For hver af medicinens former læses nedenfor i vores gennemgang.\nLægemidlet i form af granulat eller pulver leveres i individuelle poser med en dosering på 100 eller 200 mg. Granuler - homogen konsistens, hvid, velopløselig i vand. Opløsningen vil smage som orange (100, 200 mg), citron og honning (200 mg). Den gennemsnitlige pris på 20 poser ACC 100 mg pulver er 130 r. 200 mg er 150 p.\n"ACC-pulveret til børn er altid i vores førstehjælpskasse. Det hele begyndte med, at sønnen er meget syg. Hosten, først tør og barkende, blev efterhånden våd, gurgling. Men barnet udgjorde ikke ekspektorativ ekspektoration og blev plaget. Lægen rådede til at købe ACC pulver. Denne form forekommer mig meget praktisk: små, engangsposer, nem at tage med dig, yngle og give. Smagen og lugten af medikamentet er orange, barnet drikker med glæde. I de fem dages behandling var hosten næsten helt væk. "\nTabletterne har en tilsvarende dosering (100 og 200 mg) og bruges også til fremstilling af drikke og har aroma af brombær (20 stk. Pr. Pakning). Godt opløst i vand med en karakteristisk hiss og dannelsen af bobler. Den resulterende farveløse opløsning udover brombær kan have en svag svovllignende lugt. Den gennemsnitlige pris på tabletter ACC 100 mg - 230 s., 200 - 250 s. pr pakning.\nDrik medicinen bør være umiddelbart efter forberedelsen.\nADC i pulver (granulat)\nFor at forberede ATCT 100 er det nødvendigt at åbne en individuel pose med pulver og hæld indholdet i et glas med 230-250 ml vand, saft eller iste under omrøring. ACC 200 anbefales at opløse i varmt vand. Det anbefales at give barnet at drikke medicinen umiddelbart efter forberedelsen. Hvis det af en eller anden grund ikke er muligt, skal opløsningen forbruges i de næste 3 timer. Lægemidlet tages efter måltider. Den medicinske virkning øger overdreven drik i løbet af behandlingen.\nFolk begynder at tænke på, om en ondt i halsen kun er smitsom, når en person fra deres familiemedlemmer eller nærstående bliver syg.


februar | 2003 | AdventureGuide.dk | Side 2\nLons le Saunier – Villars les Dombes 93 km.\nEn begivenhedsløs dag. En solløs dag. Alle 93 km blev tilbagelagt på en trøstesløs hovedvej, skulder om skulder med den hidsige trafik. Ingen cykelsti. Min del af vejen var afskåret fra bilernes af en hvid stiplet streg. Her er vist ikke anden trafik end den benzindrevede. Den eneste mentale beskæftigelse jeg har lidt under, har været domineret af en sirlig optælling af kilometerne, som de sneglede sig forbi. Imellem kilometerstenene forestiller jeg mig drømmende campingpladsens lindrende brusekabine, den lokale restaurants overdådige menu. Selve middagen bliver nok ikke mere end en opvarmet dåse et eller andet, og bruseren er sikkert istykker. Men man kan vel altid drømme. På campingpladsen tilbyder indehaveren mig, at jeg kan tilbringe natten i fjernsynsstuen! Temperaturen falder tilsyneladende til 3 C. om natten, og af erfaring ved jeg, at det i et telt ville være meget koldt. Jeg takker mange gange, og indlogerer mig med en pude i nakken, soveposen op under næsen, øjnene fæstnet til skærmen. Et fjernsyn! For første gang i fem uger – hvilken lækkerbidsken! Halvvejs igennem en kedelig fodboldkamp vågner jeg med et sæt. De to kommentatorer har lullet mig i søvn. Et hurtigt tryk på knappen, og jeg sønker døsigt ned i den afbrudte drøm igen. En drøm om bedre vejr, og flere fjernsynsstuer!\nVillars les Dombes – Chanas (via Lyon) 70 km.\nJeg er som tappet for kræfter. Efter de første 30 km til Lyon havde jeg brugt alle mine energireserver, og de sidste 40 km udviklede sig til en 3 timer lang pine. Solen kom endog frem fra sit skjul, skinnende imellem de forbidrivende skyer, men lige meget hjalp det. Omend hård – bød dagen på en overmåde dejlig rute. To gange passerede jeg nogle luksuscruisere der lå til kajs. Begge gange kastede jeg lange misundelige ærgerrige blikke efter dem. Sikken en verden de har at byde på. Jeg smugkiggede ind af et suitevindue, og så en stue på ca 30 kvm. 30kvm. af ren luksus under dæk – over dæk en af de dejligste udsigter i sydeuropa! Det er en oplevelse jeg under mig selv; sådan at tilbringe et par måneder i uforskammet komfort, flydende omkring på Europas flodnet. At tilbringe en driverferie langs Rhonedalens bredder, uden nogensinde at skulle løfte en finger, om ikke andet da for at sippe til champagnen, lyder i øjeblikket som den slags kreative ferieudfoldelse, jeg vil hengive mig til i fremtiden. Jeg er skam stadig glad for at være afsted; hvordan kunne jeg være andet så dejligt et sted som her – men må samtidig underkaste mig perioder af frustration og mismod, når målet synes at være så langt væk som fra starten. Dertil skal lægges betydelige fysiske anstrengelser samt den mentalt udmattende effekt ved at være alene i så lang tid: behovet for at dele de mange fremmede og spændende sanseindtryk. Til tider bliver det næsten for meget! På de lange trættende dage som idag, sker det en gang imellem at jeg om aftenen vågner som af en døs uden at kunne erindre nogen af dagens begivenheder. For mit indre kører den hvide stiplede streg blot monotont forbi, absorberende ethvert af hukommelsens kraftspring. I dag var ikke en af disse dage, dertil er landskabet for spektakulært, men ikke desto mindre var jeg ved ankomsten til Chanas meget udmattet. Endda så udmattet, at jeg vågner midt om natten, ovenpå soveposen – fuldt påklædt, til lyden af teltdøren flagrende i nattevinden som et spøgelse.\nDette indlæg blev udgivet i Backpacker og tagget Europa, Frankrig den 13/02/2003 af Torbjørn Tirsted.\nLille fisketrawler på 30 x 7 m Ca. 130 brt.\nVraget står ret på bunden, med en lille krængning mod styrbord.\nBunden på 22 meter, dækket på ca 18 m.\nPå styrehuset sidder lidt trawl. I bagbordsside ser man det store hak, hvor Sinne i vinteren 1978 blev ramt af den tyske færge “Oliver Twist”\nSigten kan variere, men regn med 5-7 meter og en let strøm.\nVraget er moderat begroet med søanemoner.\nTrædækket er furet, men ellers i god stand. Der er flere steder hvor man kan komme ind i vraget, men pladsen er trang, så vær meget forsigtig. I flere år har en stor stenbider haft fast boplads ved styrbords ræling lige bag bakken.\nPosition: N 55:49.121 E 12.42.094\nDette indlæg blev udgivet i Dykning og tagget Danmark, Europa den 11/02/2003 af S. Arnvig.\nVi skruer lige tiden tilbage til d. 15.11.2002, den sidste dag i sæsonen ved Gudenåen. Jeg er ved åen denne sidste dag i sæsonen, jeg har selvfølgelig stangen med, og fisker da også en lille smule, men ellers er det nu mest for at sige tak for sæsonen til “mine medfiskere”. Det har været en god sæson, den startede lidt sent, men bedre sent en aldrig, status er, at jeg fra d. 18.09.02 – 22.10.02, landede 9 laks og 8 havørred, den største vejede 4,3 kg og målte 79 cm. Min største fornøjelse, er at sige på gensyn til Stig, vi har igennem hele sæsonen kæmpet om hvem der fik flest havørred og laks. Stig nåede 16 stk. indenfor nævnte kategori, så det var med mindst mulig margin, at jeg kunne trække det længste strå, men det er nu med en vis stolthed, for med til historien hører, at Stig er en af Gudenåens veteraner, en fremragende fisker med mindst 40 års rutine, og sjældent under 20 ædelfisk om året. Stigs rekord fra Gudenå er en laks på imponerede 12,6 kg.\nDatoen 16. Januar er en mærkedag for lystfiskere i Gudenåen, fredningen af ædelfisk ophører, og en ny spændende sæson tager sin begyndelse, uanset vejr og vind må man bare til åen denne dato. I år, er det særligt spændende, det har nemlig været ret koldt i en længere periode, og det betyder, at der skulle være gode muligheder for fange de såkaldte “grønlændere” , der i koldt vejr trækker godt op i åen, og hvis jeg skal fange grønlændere, skal de altså trække et godt stykke op, da jeg fortrinsvis fisker i Gudenåen ved Langå. Det vil måske lige være på sin plads, at fastslå, at en “grønlænder” er en ikke kønsmoden havørred, med en størrelse lige omkring målet, altså 40 cm, og en vægt på sjældent over 2 kg.\nPremieredagen kastede ikke nogle grønlændere af sig, men grejet og jeg fik da noget frisk luft, så det var o.k.\nI de følgende dage hørte jeg mig lidt om, hvad der rørte sig hos de lokale lystfiskere, de fleste havde ikke fanget noget, og ingen havde fanget grønlændere, dog havde en enkelt lokal fisker fanget 7 stk. “skidtfisk”, som han udtrykte det, altså nedfaldsfisk som skal genudsættes.\nTorsdag den 23. Januar, skulle være dagen, nu skulle der fanges fisk, jeg var virkelig opsat, så afsted til åen. Vejret var fint, let overskyet og et par graders varme, en af mine foretrukne spinnere er en Mepps nr. 5, gerne gul krop og kobber blad, det skulle være den der skulle bruges i dag, ingen tvivl om det, så på med spinneren og i gang.\nJeg havde heldet med mig. Efter ca. 15 min. fiskeri kaster jeg opstrøms, og spinner så ind så langsomt som strømmen tillader det, jeg kan mærke at jeg er ved bunden, og da spinneren er ca 5 m ude i åen kommer hugget, jeg kan mærke, at det er en livlig fisk, så jeg er ikke i tvivl om, at det er en grønlænder. Jeg haler den nænsomt ind, uden den store modstand, det viser sig sig at være den flotteste grønlænder, knaldblank, 43 cm. lang og en vægt på 1,3 kg.\nJeg havde fået det jeg kom efter, så jeg stopper fiskeriet og kører hjem, jeg tænker på det er herligt, vi skal have fisk til aften, jeg synes, også at der er herligt, at fangstjournalen allerede starter d. 23 Januar 2003.\nHelle, min kone, bestemmer at vi skal have den hvidvinsdampet, så det skal vi så.\nHvidvinsdampet fisk, kartofler, dampede grønsager, en god hollandaisesauce og et godt glas hvidvin dertil, så er livet ikke det værste man har.\nI uge 7 kommer min fiskekammerat Bo hjem til Langå på vinter ferie, så skal der fiskes, så den næste artikel, kommer til at hedde : Vinterferie ved Gudenå.\nDette indlæg blev udgivet i Fiskeri og tagget Danmark, Europa, Fiskesteder den 06/02/2003 af Ole Methmann.\nDM i trolling fiskeri 2002\nVejret var i weekenden med arrangørerne fra Sjællands småbådsfiskeklub da de arrangerede DM i trollingfiskeri i Køge bugt. Det flotte vejr lokkede 116 både til start og der blev også fanget rigtig mange flotte fisk.\nDer blev i alt fanget 14 havørreder over 4 kg med den største på 7,9kg fanget af Thomas Eriksen.\n1 Jørgen Als 6,840 3,635 0,58 255,125\n2 Svend-Åge Ankjær 6,275 2,515 0,66 235,825\n3 Lars Ole Hansen 6,200 3,25 0,545 232,700\n4 Thomas Eriksen 7,900 1,640 0,430 229,900\n5 Jens Gøth 4,670 3,07 0,645 210,400\n6 Steen Petersen 5,740 2,435 0,495 205,775\n7 Henrik Fenneberg 5,675 0,745 195,450\n8 Peter Svendsen 4,505 3,005 0,525 192,925\n9 Flemming Svare 6,205 1,120 0,470 192,600\n10 Jørgen Fehmerling 4,890 1,475 0,60 185,925\nDette indlæg blev udgivet i Fiskeri og tagget Danmark, Europa, Fiskesteder den 06/02/2003 af Jan Vesterlund.\nBiel (Schweiz) – Pontarlier (Frankrig) 82 km\nHvis jeg husker rigtigt, vågnede jeg fem gange i nat på grund af kulden, til lyden af regnen der trommede på teltet. Der er noget melankolsk over denne lyd, den minder mig, ganske modsat, om billedet af silhouetterne af hundredevis af myg der danser mod segldugen. Følelsen af at være ganske alene, men stadig beskyttet og tryg, som var man gemt i en membran uigennemtrængelig for resten af verden. Der er dog mange ting jeg ikke kan beskytte mig imod; en af dem er anstrengelser. Og netop anstrengelser blev min skæbne undervejs til Frankrig: Til dels de skrappe stigninger voldte mig problemer, men ikke kun på grund af højden, at det blev og koldere og koldere jo længere jeg kom op, var ligeledes en væsentlig faktor. Mange gange måtte jeg stoppe for at banke lidt liv i mine frosne, følelsesløse hænder, og måtte således sande at det tynde par cykelhandsker jeg har ikke er nok. Stort set hele dagen gik det op af bakke, de sidste ti kilometers beskedne fald mod Pontarlier undtaget. I dag fik jeg for alvor en forsmag på hvad venter mig i Pyranæerne. En nagende tvivl er langsomt ved at bide sig fast i mit sind; har jeg taget munden for fuld. Jeg frygter ikke de lange skrappe stigninger, de snævre bjergpas, eller trafikken – men kulden der ubestrideligt vil herske så højt oppe, så langt inde i efteråret, kan få mig til at tvivle. Jeg vil, under alle omstændigheder, få brug for nye handsker der dækker både håndled og fingre, men den tid den sorg – jeg er endnu langt derfra. Kulden og anstrengelserne usagt var det en god dag. Midt i dagens strabadser stødte jeg selvfølgelig også på en grænsepost. Under planlægningen af turen var jeg lidt nervøs for trafikken i netop de snævre bjergpas, men indtil videre har der ikke været nogen problemer. Billisterne sænker forsvarligt farten når de ser mig, og kører udenom i store buer. De tyske og schweiziske veje har været overordenligt gode, men kun ti kilometer inde i Frankrig kan jeg desværre mærke en forskel. Venligheden med hvilken jeg bliver modtaget er imidlertid intakt. Frankrig er nået. Inden jeg tog afsked med Schweiz nåede jeg dog at købe en gigantisk plade chokolade, to store stykke ost, og en pakke brød. I Pontarlier, 826 m over havet, står mit telt på en trestjernet bakkeskråning. Her er så koldt som i Danmark om vinteren. Himmelen er dækket af et tykt tæppe af skyer, og når det ikke direkte regner, lægger en konstant støvregn sin fugtige hinde over alle forhåbninger om et glimt af solen og varmen.\nPontarlier – Lons le Saunier 80 km\nKulden var i nat så bedøvende, at den vækkede mig flere gange. Kl. fem om morgenen vågnede jeg for sidste gang, og lå døsigt i et stykke tid, og nød en morgentræt radioværts udsøgte valg af melankolske jazztoner. Regnen gav fra seks til syv sit besyv med, med en trommen så blid, at skulle jeg ikke selv trommes på, havde jeg fundet tid til at nyde dens insisterende våde drømme akkompagnant. Da jeg endelig stod op, måtte en skoldhed bruser arbejde i en halv time, før jeg følte mig bare nogenlunde klar til at kaste mig mod dagens dont. Morgenfrosten er stadig bidende, og med en hånd på styret og en i jakkelommen, besidder kravet om nye handsker endnu engang mine tanker. Men da jeg allerede efter en time havde cyklet så langt, at Jura bjergene havde spredt sig på horisontens vifte som et dejligt postkort, steg humøret og rejseglæden et par grader i takt med den langsomt stigende temperatur. På behørig afstand er de skam et smukt syn. Over tinderne, fra nord til syd, vælter sig i evig bevægelse et bælte af kulde og frost. Disse tåger falder i et med himmelens lavthængende skyer, og udvisker skellet mellem himmel og jord. Himmelen hænger lavt i dag, og efter at have gennemført dagens etape, mangler jeg stadig at finde et hul i skydækkets kapsel. Det er nu flere dage siden jeg sidst så det blå. Hele dagen går det nedad, dog uden at vejret bliver spor bedre. I Lons le Saunier, hvor jeg efter endt måltid sidder på en lille cafe, regner det stadig. Jeg har ingen lyst til at tage tilbage til mit fugtige lille telt. Men i dag er vaskedag og nødvendigheder trænger sig på. Der er heldigvis vaskefaciliteter på campingpladsen, og det eneste rene jeg har tilbage er, ironisk nok, mine badebukser.\nDette indlæg blev udgivet i Backpacker og tagget Europa, Schweitz den 05/02/2003 af Torbjørn Tirsted.\nGammel Dansk cup 2003\nI foråret afvikles en kæmpe havfiskekonkurrence, med udgangspunkt fra 24 forskellige havne rundt omkring i landet.\nKonkurrencen er opbygget med 2 indledende runder, der afvikles onsdag den 21. maj og lørdag den 24. maj 2003. Her gælder der om at fange den største fisk på båden, og dermed sikre sig en plads i finalen, som afvikles søndag den 1. juni, på Det Gule Rev med sejlads fra Hanstholm.\nI finalen kæmpes der om følgende priæmier:\nKomplet bådsæt bestående af:\nRYDS 485FCI kabine båd med en 50 HK, 4-takt\nHonda påhængs motor og en Brenderup trailer\nværdi 150.000 kr.\nMinkpels til en værdi af 35.000 kr.\nUdover finalepræmierne vil der være GAMMEL DANSK til først fangede fisk samt præmier til 1. 2. og 3. pladsen på de indledende sejladser.\nDe første 1000 tilmeldte deltagere får en eksklusive fiskekniv.\nLæs mere her: www.gammeldanskcup.dk\nDette indlæg blev udgivet i Fiskeri og tagget Danmark, Europa, Fiskesteder den 03/02/2003 af Jan Vesterlund.\nHvordan bliver du en bedre dykker ?\nHvordan kan det være at nogle bevæger sig lettere gennem vandet end andre. Eller hvorfor kan de dykke på udfordrende steder med større sikkerhed.\nErfaring, vil nogle måske straks svare. Uddannelse vil være et andet godt svar. Sandheden er nok en kombination af de to, både uddannelse og erfaring i de rette forhold giver de bedste resultater.\nMen hvad er den dybere liggende faktor, hvad er årsagen til at søge både uddannelse og erfaring.\nDet er en ting jeg kom til at tænke på da jeg snakkede med min faste u/v fotomodel. Han beklagede sig over at sidste gang han var inde hos et ellers professionelt dykkercenter, var han stødt på en grad af uvidenhed han ikke havde forventet. Her spurgte han tilfældigvis om deres synspunkt på nitrox og fik serveret en lang svada omkring gassens ulyksaligheder. I 99% af det der blev sagt var det direkte forkert og den resterende ene procent var det en tilsnigelse af sandheden. Da han er den venlige type der ikke gider diskutere unødig med folk der er superoverbevist om deres eget værd, nøjes han med at smile og nikke.\nHvad gik der galt, hvorfor var ekspedienten så fastlåst i hans opfattelse. En del af svaret kunne vel være at han altid dykkede sammen med andre der i henhold til forretningens politik skulle mene det samme. Der var udstukket klare regler for hvordan det skulle foregå, selv i hans fritid. Når han underviste skulle det foregå på samme måde der understøtter forretningens synspunkter. Alt i alt blev han bombarderet med indtryk der fortalte ham “vi har ret og du skal ikke vove at stille spørgsmålstegn derved” Manden var simpelthen blevet mæt og selvtilfreds i sin tro på at sådan så verden nu engang ud.\nHvordan hænger det sammen med at blive en bedre dykker, sidder jeg nu bare her og hælder vand ud af ørene ?\nDet som han mangler og som er en yderst vigtig drivkraft for enhver udvikling er nysgerrighed. Evnen til at lægge sit ego på hylden for en stund og søge lidt mere viden, selv om det er mere besværligt end at læne sig tilbage og sige, jeg ved alt. Nysgerrighed er det der skal få dig til at tænke over tingene. Analysering af hvad der måske ikke er helt optimalt og hvordan man kan forbedre det.\nDenne grundholdning er nødvendig for at kunne blive bedre. Det er ikke kun noget gas jeg fyrer af for at kunne sælge et kursus. Faktisk er jeg ikke interesseret i at sælge dig et kursus, selv om en del af min indtægt stammer derfra.\nEthvert kursus er en sammendrag af nogle brede erfaringer der er samlet ind gennem tiderne… Det lyder jo meget godt, men har i praksis ikke nogen som helst effekt, hvis man møder op med en ligegyldig holdning. Først når holdningen er tilpas nysgerrig er der nogen effekt ved at tage videreuddannelse. Og så er det at man reelt kan blive en bedre dykker, kombinationen ved at lære “værktøjet” at kende og derefter udføre dykkene efter kursus er det der gør dig bedre.\nSå dyk, regelmæssigt, målrettet og frem for alt dyk i den virkelige verden.\nDen sidste del lyder måske lidt underligt, men hvis du vil frem i verden så vil du opdage at der kan være en forskel på den reelle aktivitet og hvad der findes på internettet og nyhedsgrupperne.\nSom enhver anden hobby, uanset om det er tennis, skiløb eller mountainbiking så kan det være mere interessant at fortælle om det, end at stå storsvedende på det gyngende dæk, med morgenmaden i halsen og gøre sig klar til at kaste sig i bølgen grå.\nMen der er nu ingen vej uden om, for som de siger i det amerikanske lotto “you got to play, to be a winner”\nDette indlæg blev udgivet i Dykning den 01/02/2003 af Johnny Christensen.


»Område med frihed, sikkerhed og retfærdighed – retligt samarbejde på det civilretlige område – forordning (EF) nr. 44/2001 – artikel 34, nr. 3) og 4) – anerkendelse af en retsafgørelse truffet i en anden medlemsstat – situation, hvor nævnte retsafgørelse er uforenelig med en anden retsafgørelse, som tidligere er truffet i samme medlemsstat mellem de samme parter i en tvist, der har samme genstand og hviler på samme grundlag«\nI sag C-157/12,\nangående en anmodning om præjudiciel afgørelse i henhold til artikel 267 TEUF, indgivet af Bundesgerichtshof (Tyskland) ved afgørelse af 8. marts 2012, indgået til Domstolen den 30. marts 2012, i sagen:\n– Salzgitter Mannesmann Handel GmbH ved Rechtsanwälte C. von Carlowitz, O. Kranz, C. Müller og T. Rossbach\n– den tyske regering ved J. Möller, T. Henze og J. Kemper, som befuldmægtigede\n– den rumænske regering ved R. Giurescu og A. Voicu, som befuldmægtigede\n1 Anmodningen om præjudiciel afgørelse vedrører fortolkningen af artikel 34, nr. 4), i Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (EFT 2001 L 12, s. 1).\n2 Anmodningen er blevet indgivet i forbindelse med en tvist mellem Salzgitter Mannesmann Handel GmbH (herefter »Salzgitter«) og SC Laminorul SA (herefter »Laminorul«) vedrørende en anmodning om, at den retsafgørelse, der blev truffet af en rumænsk ret, og hvorefter Salzgitter tilpligtedes at betale 188 330 EUR til Laminorul, erklæres for eksigibel i Tyskland.\n3 2. samt 15.-17. betragtning til forordning nr. 44/2001 har følgende ordlyd:\n(15) Af hensyn til en harmonisk retspleje er det nødvendigt at mindske risikoen for parallelle retssager mest muligt og undgå, at der træffes indbyrdes uforenelige retsafgørelser i to medlemsstater. Der bør være en klar, effektiv mekanisme til at afgøre tilfælde af litispendens og indbyrdes sammenhængende krav […]\n(16) Den gensidige tillid til retsplejen inden for [Den Europæiske Union] gør det berettiget, at retsafgørelser, der er truffet i en medlemsstat, automatisk anerkendes, uden at der stilles krav om en særlig procedure, medmindre anerkendelsen bestrides.\n4 Forordningens artikel 32 fastsætter:\n»I denne forordning forstås ved »retsafgørelse« enhver afgørelse truffet af en ret i en medlemsstat, uanset hvordan den betegnes […]«\n5 Forordningens artikel 33, stk. 1, er sålydende:\n6 Nævnte forordnings artikel 34, nr. 3) og 4), fastsætter følgende:\n7 Artikel 38, stk. 1, i forordning nr. 44/2001 har følgende ordlyd:\n8 Forordningens artikel 41 er sålydende:\n»En retsafgørelse erklæres for eksigibel, så snart […] formaliteter[ne] er opfyldt, uden prøvelse efter artikel 34 og 35. Den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, kan ikke på dette tidspunkt af sagens behandling fremsætte bemærkninger.«\n9 Forordningens artikel 43 har følgende ordlyd:\n10 Nævnte forordnings artikel 45 bestemmer:\n»1. Den ret, der behandler en appel i medfør af artikel 43 eller 44, kan kun afslå at erklære en retsafgørelse for eksigibel eller ophæve en afgørelse om eksigibilitet af en af de i artikel 34 og 35 anførte grunde. […]\n11 Samme forordnings artikel 46, stk. 1, fastsætter:\n»Den ret, der behandler en appel i medfør af artikel 43 eller 44, kan efter anmodning fra den part, mod hvem der anmodes om fuldbyrdelse, udsætte sagen, såfremt den udenlandske retsafgørelse i domsstaten er anfægtet ved ordinær appel eller genoptagelse, eller såfremt fristen herfor endnu ikke er udløbet; i sidstnævnte tilfælde kan retten fastsætte en frist for iværksættelse af en sådan appel eller genoptagelse.«\n12 Det fremgår af forelæggelsesafgørelsen, at Laminorul, der har hjemsted i Rumænien, anlagde sag mod Salzgitter, som har hjemsted i Tyskland, ved Tribunalul Brăila (førsteinstansret i Brăila, Rumænien) med påstand om betaling for levering af stålprodukter.\n13 Salzgitter gjorde gældende, at denne sag ikke skulle have været rettet mod selskabet, men mod Laminoruls egentlige medkontrahent, nemlig Salzgitter Mannesmann Stahlhandel GmbH (tidligere benævnt Salzgitter Stahlhandel GmbH). Med denne begrundelse afviste Tribunalul Brăila den af Laminorul anlagte sag ved endelig dom af 31. januar 2008 (herefter »den første retsafgørelse«).\n14 Kort tid herefter anlagde Laminorul en ny sag mod Salzgitter ved den samme domstol og støttet på de samme omstændigheder. Stævningen blev imidlertid forkyndt for Salzgitters tidligere procesfuldmægtige, hvis fuldmagt ifølge Salzgitter var begrænset til den sag, der gav anledning til den første retsafgørelse. Idet ingen mødte op for Salzgitter til retsmødet af 6. marts 2008 ved Tribunalul Brăila, afsagde sidstnævnte ret en udeblivelsesdom, hvorefter Salzgitter tilpligtedes at betale 188 330 EUR til Laminorul (herefter »den anden retsafgørelse«).\n15 Salzgitter iværksatte appel til prøvelse af den anden retsafgørelse med påstand om ophævelse heraf med den begrundelse, at selskabet ikke var blevet gyldigt indvarslet. Denne appel blev afvist ved afgørelse af 8. maj 2008, idet Salzgitter havde forsømt at deponere de påkrævne stempelmærker.\n16 Ved kendelse afsagt af Landgericht Düsseldorf (den regionale domstol i Düsseldorf, Tyskland) den 21. november 2008 blev den anden retsafgørelse erklæret for eksigibel i Tyskland. Salzgitter har iværksat appel til prøvelse af denne kendelse ved Oberlandesgericht Düsseldorf (den regionale appelinstans i Düsseldorf, Tyskland).\n17 Sideløbende hermed anlagde Salzgitter for det første et ekstraordinært søgsmål i Rumænien med påstand om ophævelse af den anden retsafgørelse, idet selskabet på ny gjorde gældende, at det ikke var blevet indvarslet til retsmødet. Dette søgsmål blev afvist ved afgørelse af 19. februar 2009.\n18 Salzgitter iværksatte for det andet en ny appelsag med påstand om ophævelse med henvisning til den første retsafgørelses bindende virkning. Ved dom af 8. maj 2009 afviste Curtea de Apel Galaţi (appeldomstolen i Galaţi, Rumænien) denne appel med den begrundelse, at den var iværksat for sent, hvilken retsafgørelse efterfølgende blev stadfæstet af Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (øverste kassationsret, Rumænien) ved dom af 13. november 2009.\n19 Idet appelmulighederne i Rumænien var blevet udtømt, blev den i Tyskland udsatte procedure til afsigelse af fuldbyrdelsespåtegning genoptaget. Salzgitters appel til prøvelse af Landgericht Düsseldorfs kendelse blev forkastet som ugrundet ved Oberlandesgericht Düsseldorfs (den regionale appelinstans i Düsseldorf) retsafgørelse af 28. juni 2010. Selskabet iværksatte derefter kassationsanke til prøvelse af denne retsafgørelse ved Bundesgerichtshof (Forbundsdomstolen, Tyskland).\n20 Det er under disse omstændigheder, at Bundesgerichtshof har besluttet at udsætte sagen og stille Domstolen følgende præjudicielle spørgsmål:\n»Omfatter artikel 34, nr. 4), i [forordning nr. 44/2001] også det tilfælde, at der er tale om indbyrdes uforenelige afgørelser fra én og samme medlemsstat (domsstaten)?«\n21 Med sit spørgsmål ønsker den forelæggende ret oplyst, om artikel 34, nr. 4), i forordning nr. 44/2001 skal fortolkes således, at den også omfatter indbyrdes uforenelige retsafgørelser, der er truffet af retter i én og samme medlemsstat.\n22 For at besvare dette spørgsmål skal artikel 34, nr. 4), i forordning nr. 44/2001 ikke blot fortolkes i lyset af denne bestemmelses ordlyd, men også i lyset af det system, som er indført ved denne forordning, og de mål, der forfølges med den (jf. dom af 6.9.2012, sag C-619/10, Trade Agency, EU:C:2012:531, præmis 27).\n23 Hvad angår det ved nævnte forordning indførte system bemærkes, at grundene til ikke at lade en retsafgørelse fuldbyrde opfylder en velafgrænset funktion i den struktur, der er fastsat i forordningen, der, således som generaladvokaten har anført i punkt 35 i forslaget til afgørelse, fastsætter en omfattende ordning for international kompetence og anerkendelsen og fuldbyrdelsen af retsafgørelser.\n24 For det første skal der ved fortolkningen af betydningen og indholdet af de i forordning nr. 44/2001 fastsatte grunde til ikke at lade retsafgørelser fra en anden medlemsstat fuldbyrde tages hensyn til forbindelsen mellem på den ene side de nævnte grunde og på den anden side de i forordningen fastsatte regler om indbyrdes sammenhæng, som i henhold til 15. betragtning til forordningen har til formål at mindske risikoen for parallelle retssager mest muligt og undgå, at der træffes indbyrdes uforenelige retsafgørelser i to medlemsstater.\n25 Det fremgår dernæst af 17. betragtning til forordning nr. 44/2001, at proceduren for at erklære en retsafgørelse, der er truffet i en anden medlemsstat, for eksigibel i den medlemsstat, som anmodningen rettes til, alene må omfatte en simpel formel kontrol af de dokumenter, der kræves, for at en afgørelse kan erklæres for eksigibel i den medlemsstat, som anmodningen rettes til.\n26 Efter indgivelse af den i artikel 38, stk. 1, i forordning nr. 44/2001 omhandlede anmodning skal myndighederne i den medlemsstat, hvortil anmodningen rettes, således som det fremgår af forordningens artikel 41, under første trin i proceduren begrænse sig til at kontrollere, at disse formaliteter for at erklære denne retsafgørelse for eksigibel er opfyldt (jf. Trade Agency-dommen, præmis 29).\n27 I overensstemmelse med artikel 43 i forordning nr. 44/2001 kan den afgørelse, hvorved en retsafgørelse, der er truffet i en anden medlemsstat end den, hvortil anmodningen rettes, erklæres for eksigibel, i anden fase af proceduren appelleres. De indsigelsesgrunde, der kan påberåbes, er udtrykkeligt opregnet i forordning nr. 44/2001’s artikel 34 og 35, hvortil forordningens artikel 45 henviser (jf. i denne retning Trade Agency-dommen, præmis 31).\n28 Denne liste er udtømmende, og dens indhold skal fortolkes strengt, idet det indebærer en hindring for at virkeliggøre et af de grundlæggende mål i forordning nr. 44/2001, der har til formål at fremme dommes frie bevægelighed ved at foreskrive en enkel og hurtig eksekvaturprocedure (jf. i denne retning dom af 28.4.2009, sag C-420/07, Apostolides, Sml. I, s. 3571, præmis 55 og den deri nævnte retspraksis, og af 13.10.2011, sag C-139/10, Prism Investments, Sml. I, s. 9511, præmis 33).\n29 Hvad nærmere bestemt angår den grund til ikke at fuldbyrde en retsafgørelse, der er støttet på to retsafgørelsers indbyrdes uforenelighed, fremgår det, således som generaladvokaten har anført i punkt 42 i forslaget til afgørelse, af ordlyden af artikel 34, nr. 4), i forordning nr. 44/2001, sammenholdt med begrebet »retsafgørelse« som omhandlet i denne forordnings artikel 32, at nævnte artikel 34, nr. 4), skal forstås således, at »[e]n retsafgørelse [truffet af en ret i en medlemsstat] [ikke] kan […] anerkendes […], såfremt den er uforenelig med en retsafgørelse, der tidligere er truffet i en anden medlemsstat eller i et tredjeland«.\n30 Den situation, der er omhandlet i denne artikel 34, nr. 4), synes således at være den, hvor de indbyrdes uforenelige retsafgørelser hidrører fra to særskilte stater.\n31 Denne fortolkning støttes af princippet om gensidig tillid, hvori ordningen for anerkendelse og fuldbyrdelse af en anden medlemsstats retsafgørelser som fastsat i forordning nr. 44/2001 har sit udspring.\n32 Således som det fremgår af 16. og 17. betragtning til forordningen, er denne ordning for anerkendelse og fuldbyrdelse nemlig baseret på gensidig tillid i den retlige forvaltning i Unionen, hvilken kræver, at de retsafgørelser, der træffes i en medlemsstat, ikke blot anerkendes fuldt ud i en anden medlemsstat, men også at proceduren for at erklære disse retsafgørelser for eksigible i sidstnævnte medlemsstat er effektiv og hurtig (jf. Trade Agency-dommen, præmis 40).\n33 En korrekt funktion af denne ordning, der er baseret på tillid, indebærer dels, at domsstatens retter fortsat er kompetente til inden for rammerne af de retsmidler, som er fastsat i nævnte medlemsstats retsorden, at efterprøve lovligheden af den retsafgørelse, der skal fuldbyrdes – hvorved retterne i den medlemsstat, hvortil anmodningen rettes, i princippet udelukkes – dels at der ikke rejses tvivl om det endelige resultat af efterprøvelsen af nævnte retsafgørelses lovlighed.\n34 Det er i denne sammenhæng, at artikel 46, stk. 1, i forordning nr. 44/2001 fastsætter muligheden for at udsætte sagen i det tilfælde, hvor den udenlandske retsafgørelse i domsstaten er eller kan blive anfægtet ved ordinær appel eller genoptagelse.\n35 Det påhviler nemlig et retssubjekt at iværksætte de retsmidler, der er fastsat ved lovgivningen i den medlemsstat, hvor retssagen finder sted, hvilket Salzgitter i øvrigt har forsøgt under hovedsagen. Retssubjektet kan derimod ikke støtte sig på grundene til ikke at lade retsafgørelser truffet i en anden medlemsstat fuldbyrde med henblik på at rejse tvivl om udfaldet af disse appel- eller genoptagelsessager.\n36 Den fortolkning af forordningens artikel 34, nr. 4), hvorefter denne bestemmelse også skulle omfatte konflikter mellem to retsafgørelser fra samme medlemsstat, er imidlertid uforenelig med det i denne doms præmis 31 anførte princip om gensidig tillid. En sådan fortolkning ville nemlig gøre det muligt for retterne i den medlemsstat, hvortil anmodningen rettes, at erstatte den af domsstatens retter foretagne prøvelse med deres egen prøvelse.\n37 Når en retsafgørelse har fået retskraft efter proceduren i domsstaten, vil en ikke-fuldbyrdelse af denne med den begrundelse, at den er uforenelig med en anden retsafgørelse fra samme medlemsstat, således kunne sammenlignes med en efterprøvelse med hensyn til realiteten af den retsafgørelse, som anmodes fuldbyrdet, hvilket ellers udtrykkeligt er udelukket ved artikel 45, stk. 2, i forordning nr. 44/2001.\n38 En sådan mulighed for efterprøvelse med hensyn til sagens realitet ville de facto udgøre et yderligere retsmiddel til prøvelse af en retsafgørelse, der har fået retskraft i domsstaten. I denne henseende er det ubestridt, således som generaladvokaten med rette har gjort gældende i punkt 31 i forslaget til afgørelse, at de i forordning nr. 44/2001 fastsatte grunde til ikke at lade en retsafgørelse fuldbyrde ikke har til formål at skabe yderligere retsmidler til prøvelse af nationale retsafgørelser, der har fået retskraft.\n39 Endelig bemærkes, at eftersom listen over grundene til ikke at lade en retsafgørelse fuldbyrde er udtømmende, således som det fremgår af den i denne doms præmis 28 anførte retspraksis, skal nævnte grunde fortolkes strengt, og følgelig er de i modsætning til det, som Salzgitter og den tyske regering har gjort gældende, ikke egnede til en analog fortolkning, i henhold til hvilken retsafgørelser fra samme medlemsstat også skulle være omfattet.\n40 Henset til samtlige ovenstående betragtninger skal det præjudicielle spørgsmål besvares med, at artikel 34, nr. 4), i forordning nr. 44/2001 skal fortolkes således, at den ikke omfatter indbyrdes uforenelige retsafgørelser, der er truffet af retter i én og samme medlemsstat.\nArtikel 34, nr. 4), i Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område skal fortolkes således, at den ikke omfatter indbyrdes uforenelige retsafgørelser, der er truffet af retter i én og samme medlemsstat.


Morten Balling forlænger\nWebredaktør, udgivet d. 29. august, 2019\nEn af de helt store profiler for herreligaholdet Morten Balling har forlænget hans kontrakt med yderligere 3 sæsoner, så han nu har papir frem til sommeren 2023.\nMorten Balling kom til Skanderborg Håndbold fra Skjern Håndbold for 2 sæsoner siden og har fra dag 1 været en stor profil for de grønne.\nDet er en yderst vigtig brik vi nu har på plads hele 4 sæsoner fremadrettet. Morten er et af de helt store omdrejningspunkter på vores hold og han har en meget stor andel i at vi i sidste sæson lykkedes med både slutspil og Santander Cup Final4 deltagelse. Han er en naturlig leder både på og udenfor banen og jeg er meget glad for at han er faldet så godt til i Skanderborg at han har sagt ja til en lang aftale her i klubben. Han er en spiller som vi bygger rigtigt meget op omkring så han bliver et meget vigtigt omdrejningspunkt for Skanderborg Håndbold fremadrettet.\nJeg er glad for at vi er kommet på plads med fremtiden efter vi har haft nogle rigtigt gode samtaler. Jeg syntes jeg i Skanderborg Håndbold har fået hele pakken, som passer bedst for mig. Familien er faldet fantastisk til i byen og vi har købt et dejligt hus tæt på Fælleden som vi er rigtigt glade for. Ved siden af håndbolden har jeg fået et job som sælger hos Skan-Data som jeg er rigtigt glad for og kombinationen af job og håndbold har jeg fundet ud af passer mig bedst.\nPå håndboldbanen har jeg også fået den rolle tilbage som jeg ønsker mig, og resultaterne er jo gået rigtigt fint det seneste år. Vi har en fantastisk trup både på og ikke mindst udenfor banen og jeg håber at vi kan beholde stammen i årene fremover. Nu har jeg ihvertfald vist vejen for mine holdkammerater, så må vi se om flere følger efter i løbet af sæsonen.\nJeg har prøvet flere forskellige roller i min karriere og den rolle som jeg har fået i Skanderborg under Nick, Kenneth og Aksel er præcis den rolle jeg befinder mig bedst i. Jeg kan godt lide at være i et miljø hvor der samtidigt udvikles unge spillere og det gør der om nogen steder her. Der kommer rigtigt mange spændende spillere op omkring ligatruppen de kommende år og det syntes jeg er fedt at være en del af. Jeg har haft mange andre muligheder end at fortsætte i Skanderborg, men jeg er ikke i tvivl om at det er her jeg gerne vil være de kommende 4 år. Jeg føler jeg har mange år tilbage som håndboldspiller endnu og når klubben også ønskede en lang aftale, så var der egentligt ikke så meget at betænke sig på. Hele den lille familie Balling var enige om at vi gerne vil blive i Skanderborg og sådan bliver det heldigvis.


Hun puttede en lille smule vaseline på sine yndlingssko. Det, som skete bagefter, er helt fantastisk! - Deldette.dk\nHun puttede en lille smule vaseline på sine yndlingssko. Det, som skete bagefter, er helt fantastisk!\nVaseline er en af de grundlæggende typer kosmetik, og det befinder sig hjemme hos de fleste. Det er billigt, og det er utroligt effektivt! Det viser sig imidlertid, at det ikke kun kan bruges til at indfedte udtørrede læber! Lær denne atypiske anvendelse af vaseline at kende:\n1. En metode mod hudorme\nSorte pletter på næsen ser ikke særlig æstetiske ud, men man kan nemt slippe af med dem, ved en gang om ugen at putte lidt vaseline på næsen. Derefter klistrer I en smule gennemsigtig tape på, og anbringer et lille, fugtigt stykke bomuldsstof under. Efter 5 minutter tager I "forbindingen" væk fra næsen, og tørrer den med et papirlommetørklæde. Efter en måneds behandling kan I glemme alt om sorte punkter!\n2. Lange og sunde øjenvipper.\nDet er ikke en vittighed! Brug de gamle børster fra tuschen (vask dem først grundigt), for ved deres hjælp at putte vaseline på øjenvipperne, og så kan I gå i seng. Øjenvipperne vil blive sundere og kraftigere!\n3. Velholdte fødder og håndflader\nMan skal bare lave en peeling, og derefter putte en større portion vaseline på fødderne og håndfladerne. Det er bedst at lave det om aftenen, tage sokker og handsker på, og derefter lægge sig til at sove. Om morgenen vil huden være perfekt glat.\n4. Naturlig måde at rense kosmetik væk på\nHar I ikke mere rensetonic? Ikke noget problem, hvis I bare har vaseline på badeværelset. Placer lidt af produktet på et fugtigt stykke vat, og tør ansigtet af med dette. Ydermere er vaseline et fremragende fugtmiddel til huden.\n5. Velholdt, skinnende hår\nDet er værd at putte en smule vaseline på selve spidserne – så splitter de ikke, og de opnår et sundt og velholdt udseende.\n6. Peeling til læberne\nSprækkede, udtørrede læber? Denne behandling gør, at læberne kommer til at friste på ny! Man skal bare blande en teskefuld vaseline med en teskefuld honning samt en teskefuld brun sukker. De grundigt blandede ingredienser anbringes på en tandbørste, og så masserer man læberne med denne i 2-3 minutter. Bagefter skyller man blot mund og læber med vand, putter en anelse vaseline på – og klar.\nImidlertid er vaseline ikke bare glimrende til personlig pleje, den har også fuldstændigt anderledes anvendelsesmuligheder! Se her, hvordan den hjælper med at redde jeres yndlingssko ...


Nykøbing 1922 fra Holbæk Amts Venstreblad. Gengivelse af to referater fra byrådsmøder om en ekstraskat. - PDF\nDownload "Nykøbing 1922 fra Holbæk Amts Venstreblad. Gengivelse af to referater fra byrådsmøder om en ekstraskat."\n1 Gengivelse af to referater fra byrådsmøder om en ekstraskat. Omtale 1/3 (fuldt gengivet) Nykøbing finansielle Stilling. Borgmesteren oprullede et mørkt Billede af Kommunens Økonomi og foreslår sluttelig en Ekstraskat paa 2 Procent. Paa Byraadets Dagsorden for Mødet i Mandags stod opført: Regnskabsoversigt over Kommunens Indtægter og Udgifter i samt Statusoversigt pr. 31. Decbr Denne Post paa Dagsordenen viste sig at indeholde adskilligt alvorligt Stof, samt værende i Stand til at afføde en ret lidenskabelig Forhandling. Underskudet siden 1917 er ca. 73,000 Kr. Borgmesteren indledede med en Bemærkning om, at efter Regnskabet bliver der, efter at Underskudene paa de tekniske Værker er overtaget af disse til Dækning, dog et Underskud paa 9299 Kr. at overføre til det kommende Aar. Desværre, fortsatte Borgmesteren, er dette ikke det eneste Driftsunderskud, som skal dækkes. Der er fra de foregaaende Aar slæbt Underskud sammen saaledes: Underskud 20,000 Kr Underskud 52,527 Kr Underskud 9,299 Kr. Kun Aaret gav Oveskud, 8967 Kr., men disse Aaar har givet et samlet Underskud paa 72,860 Kr. pr. 31. Marts Til Imødegaaelse heraf har det forrige Byraad paa Budgettet for indeværende Finansaar udskrevet 12,527 Kr. og det nuværende Byraad paa Budgettet for det kommende Aar 9860 Kr. Trækkes disse fra, staar vi dog med et regnskabsmæssigt Driftsunderskud paa 50,472 Kr. Disse Penge er hidtil skaffet til Veje gennem Kommunens Kassekredit, hvor vi har maattet betale en Rente af fra 8 til 6½ pct. 36,000 Kr, Underskud i Aar. Renten fik jo endda være, hvis man kunde forudse, at de nærmest kommende Aar vilde give et tilsvarende Driftsoverskud, men tværtimod kan vi for indeværende Aar paaregne et Underskud paa 36,000 Kr., der skyldes Overskridelse til Hjælpekassen, Boligbyggeriet og Anskaffelse af Brandsprøjte. Paa Budgettet for er ikke afsat noget Beløb til Afdrag paa Laan, vi nu er ved at optage til Nedbringelse af den svimlende Kassekredet. Saa alene paa den konto kan vi vente et Underskud paa ca. 16,000 Kr. Altsaa vil de to Aar, der ligger efter det, for hvilket der her er Regnskab, forøge Underskudet skønsmæssigt med 52,000 Kr. Kommunens Kassekredit vil stige langt ud over det Beløb, vi forudsatte, da vi lagde vor sidste Finansplan. En Ekstraskat paa 2 pct. For at sætte en Stopper for disse stadig voksende Underskud vil jeg foreslaa, at vi for indeværende Finansaar udskriver en Ekstraskat af 2 pct., der vil være tilstrækkelig til at bringe Underskudet til Dato ud af Verden. Man vil da undgaa den urimelighed, at Byraadet sparer Skatteydernes Pung ved paa deres Vegne at optage Laan til 7 pct. i Landmandsbanken. Skal Kommunen ikke stadig rende rundt med en alt for høj Kassekredit, hvilket jeg vil bekæmpe, saa maa vi enten ud at laane eller gaa til Skatteyderne, men en fortsat Laanepolitik anser jeg for yderst uheldig. De, der er sluppet for billigt, maa betale. Skal vi gaa til Skatteyderne, er intet rimeligere, end at henholde os til de Skatteydere, der paa Grund af de foregaaende Aars for lave Budgetter har betalt for lidt i Skat. Fremdeles at føre Underskudene over fra det ene Aar til det andet, vil være uretfærdigt mod fremtidens Skatteydere. Hertil kommer, at alle Samfundsklasser for Aaret 1920, som der her bliver lignet efter, har haft store Indkomster, særlig da den bemidlede Klasse, hvis Indkomst har været usædvanlig god, langt højere end den var i 1921 og bliver i de kommende Aar. Dette gælder i særlig Grad Handelsstanden, der i det gode Aar faktisk har betalt for lidt i Skat. Jeg haaber ikke, at Byraadet vil begaa den Uretfærdighed at flytte Underskudet fra Aar med store Handelsindkomster hen paa Aar, hvor de forretningsdrivende ved Afskrivninger efter Behag har bragt deres Indkomster langt længere ned, end andre Samfundsklasser, der ikke har noget Varelager at manøvrere med, kan præstere. Jeg ønsker ikke, at den velhavende Stand skal bløde uberettiget, men jeg ønsker, at den skal være med at bære sin Andel til Dækning af det Underskud, der er fremkommet, fordi de har betalt for lidt i de gode Aar. Tager vi ikke Dækningen netop paa dette Aar, lægger vi i Stedet Fortidens Skattebyrder over paa Funktionær- og Arbejderstanden. Jeg ved godt, at der er Arbejdere, der\n2 i Aaret 1920 ogsaaa har haft en forholdsvis stor Indtægt, men af den samlede Skattemasse falder dog kun en ringe Del paa dem. Det er muligt, at det kan knibe enkelte af disse i den sløje Arbejdsperiode at udrede en Tillægsskat, men jeg vil ogsaa anbefale, at der vises Langmodighed med Indbetalingen. Jeg vil anbefale Byraadet at vedtage mit Forslag i Aften ved første Behandling og saa tænke velvilligt paa Sagen til anden Behandling. Stemmer De Tillægsskatten ned i Aften, falder hele Spørgsmaalet væk, men saa bliver det i hvert Fald ikke mig, der kan hakkes paa, naar vi næste Gang skal ud at laane. Diskusionen. M. Olsen: Jeg finder Tidspunktet det slettest mulige til at forlange Ekstraskat. Borgmesteren fremhæver, at Handelsstanden i nogle Aar har tjent godt; men den er ogsaa bleven plukket godt ved alskens Slags Skatter, og i Øjeblikket er Forholdet saadant, at det er yderst vanskeligt baade for Handel og Haandværk at skaffe Kontanter. Ogsaa Funktionærernes Indtægter er for nedgaaende. Jeg maa derfor foreslaa, at det Underskud, der faktisk findes, afvikles paa flere Aar. Protest mod Behandlingen. Jacob Jensen: Jeg vil ikke behandle denne Sag i Aften, men maa i Henhold til Forretningsordenen fordre den udskudt til Cirkulation. Er der ikke paa Budgettere taget Hensyn til Hjælpekassens store Udgifter, til Boligbyggeriet og til Afdrag paa Laan, er det en beklagelig Fejl, men det er vel nærmest Kasseudvalgets Skyld. Borgmesteren: Sagen er optagen paa Dagsordenen gennem det foreliggende Regnskab med sit fleraarige Underskud. Vi skal tage Bestemmelse om, hvorledes det skal dækkes. Derfor forlanger jeg Sagen behandlet i Aften. Jacob Jensen. Her er kun Tale om et Underskud paa 9000 Kr., og dem foreslaar jeg, vi dækker af Kassekrediten. Borgmesteren: Ja og saa Underskudene fra de foregaaende Aar. Forslaget anbefales. Karl Petersen: Underskudene er desværre en Kendsgerning, og det er dog urimeligt at afvise en Drøftelse af, hvorledes de skal dækkes. Selv om Borgmesterens Forslag cirkulerer, vil der næppe im den Tid ske noget, der kan omstøde Tallene. Jeg kan paa den socialdemokratiske Gruppes Vegne tilsige Borgmesteren Støtte til hans Forslag til Afvikling. Jacob Jensens Forslag om Udsættelse forkastedes med 7 St. mod de 4 Højre- Venstre -Stemmer. Derefter lod Jacob Jensen tilføre Forhandlingsprotokollen en højtidelig Protest mod, at Forslaget viderebehandles. Det er ulig bedre -. Iversen: Jeg forstaar ikke, at den konservative Gruppe kan afvise at dække det Underskud paa 52,000, der her foreligger som en Realitet. Borgmesteren har gjort et stort Arbejde med denne Sags Forberedelse, og saavel som for de Finansoversigter, han bringer til Byraadets Kundskab. Jeg syntes, det er ulig bedre, at vi enhver især betaler vor Part af Underskudet, frem for at køre med en dyr Kassekredit, og jeg synes, det er fuldstændig naturligt, at de Skatteydere, der er sluppet for billigt, kommer til at deltage; men jeg kunde tænke mig at nøjes med 1½ pct., der vil indbringe 49,000 Kr. eller paa det nærmeste Dækning. De dyre Penge. M. Olsen: Den høje Rente paa Kassekreditten er en Bussemand og stærk overdreven; thi vel er vor Kassekredit for Tiden 289,000 Kr., men naar vi faar de nye Laan indbetalt, nedbringes den til 100,000 Kr. Heraf forrenter Byggeforeninen de 40,000 Kr., og Gasværket giver en Renteydelse af 2000 Kr., saa tilbage bliver kun ca. 35,000 Kr. J. Meyer fandt det navnlig for Funktionærer ubelejligt med en Ekstraskat for indeværende Aar. De havde i Fjor en ret stor Indtægt, som de skal betale af, men nu er Indtægten stærkt faldende. Følgen af at vente. Borgmesteren: D Hrr. glemmer, at det, der kræves, i Virkeligheden kun er en Efterbetaling af for lidt erlagt Skat, fordi Budgetterne har været for lave, M. Olsen vil værne Handelsstanden ved at skyde Betalingen ud i Fremtiden, til et Aar, hvor Købmændene ved Afskrivninger har garderet sig mod Skattebetalinger. Meyer Tale for Funktionærerne kan lyde smukt, men deres Løn vil jo fremdeles dale. Det eneste faste er det regnskabsmæssige Underskud, og jeg kan ikke tænke mig, de bliver bedre stillede ved at faa det skudt ud til Dækning i Fremtiden, hvor de kommer til at staa ene dermed. Nu kan de faa de store Indtægter til at deltage. For øvrigt kan vi med Udvidelsen paa Sindssygehospitalet forvente en Funktionærforøgelse, og det vilde dog være urimeligt, at disse nye\n3 Skatteydere skal undgælde for, at de gamle Skatteydere er sluppet for billigt i Fortiden. Kragh: Sagen vil næppe vække Jubel hverken hos Funktionærer eller andre Steder; men jeg kan ikke dele M. Olsens lyse Syn paa Fremtiden og vil derfor stemme for, at Smerten fordeles paa alle. M. Olsen: Borgmesterens Tale om Handelsstandens Nedskrivninger røber, at han ingen Kenskab har til Handel. Jacob Jensen: Hovedformaalet med Borgmesterens Aktion er at faa lagt en Ekstraskat paa Handelsstanden; men jeg finder ikke, at hele Situationen er af en saadsan Art, at den kan begrunde en saadan Skat. Jeg vil nemlig hævde, at de Underskud, der er tale om, i Virkeligheden er bragt ud af Verden, idet de er inkluderet i det Laan, vi har optaget til Nedbringelse af Kassekreditten. Borgmesteren: Mit Hovedformaal er ikke at lægge en Ekstraskat paa Købmændene; for det er jo Meningen, at alle skal tage deres Andel. Men jeg vil gerne fritage Købmandene for den Tort, at andre skal betale det Skattebeløb, som tilkommer dem, og som de i det kommende Aar ved Afskrivninger frigør sig for. Hermed ebbede Debatten ud. Afstemningen foretoges med et i Gaar meddelte Resultat: Borgmesterens Forslag vedtoges ved 1. Beh.\n4 Gengivelse af to referater fra byrådsmøder om en ekstraskat. Omtale 15/3 (fuldt gengivet) En ny, langvarig Debat i Byraadet. Havde nogen været i Tvivl om, at Forslaget om Udskrivning af Ekstraskatten fanger Borgernes Interesse, behøvede de blot i Mandags Aftes at kaste et Blik ud over Byraadssalen; thi saa vilde al Tvivl være forbi. Der var en saadan Tilstrømning af Tilhørere, at Tilhørerpladserne viste sig at være for knappe. Nabnlig var Byens Købmandsstand mødt talrigt op, og selv om denne ikke direkte er repræsenteret i Byraadet, vil den sikkert erkende, at dens snævreste Interesser hviler i gode Hænder hos de to konservative Byraadsmedlemmer plus Hr. Jørg. Meyer. De tre anstrængte sig af yderste Evne for at fri Købmændene for at blive meddelagtige i Udredningen af den Skat, som Skatteyderne skylder Kommunekassen for de foregaaende Aar. Men Anstrængelserne var, som man paa Forhaand kunde sige sig selv, spildt. Underskudet foreligger som en Kendsgerning, og dette ønskede Flertallet bragt ud af Verden, og saaledes blev det. Ganske vist vil Sagen paa Forlangende af Sagfører Jacob Jensen komme til en ny Behandling om fjorten Dage, men da man kan gaa ud fra, at Medlemmerne nu har talt ud med hinanden, vil denne sidste Behandling antagelig nærmest blive af formel Art. Borgmesterens Indledning. Borgmesteren forelagde Sagen i en kort Indledningstale, der var et Resumé af hans Udtalelser ved Sagens første Behandling. Han fortsatte derefter: Naar jeg den Gang foreslog at dække Underskudet ved en Ekstraskat paa indtil 2 pct., mente jeg dermed, at Skatten ikke maatte overskride den Procent. Men jeg kan godt slutte mig til de Ønsker, der er bleven fremsat om at nøjes med 1½ pct., da dette paa det nærmeste vil give Dækning for det i Øjeblikket konstaterede Underskud. Naar den Tanke er modnet hos mig at faa Underskudet ud af Verden ved Skat frem for at føre det over i Fremtiden ved Laan, skyldes det, at jeg nu kan øjne betydelige Underskud baade for indeværende og det kommende Finansaar, saa Fremtidens Skatteydere faar nok at trækkes med det foruden. Sikkert ingen vil bestride, at det Driftsunderskud paa ca. 50,000, der her foreligger, burde være afholdt af Skatteyderne i de gode Aar. Derfor finder jeg det retfærdigt, at det paalignes Borgerne som en Tillægsskat for indeværende Aar. Da jeg i Efteraaret forelagde min Finansplan troede jeg paa, at Skattebyrderne ogsaa i Fremtiden vilde komme til at hvile nogenlunde ligeligt paa alle Borgere, men nu ser vi, at dette ikke holder Stik. Den Tid den Sorg -. Martin Olsen: Der foreligger ikke noget regnskabsmæssigt Grundlag, der kan begrunde en Ekstraskat. Det er rigtigt nok, at den 31. Marts 1921 viste et Underskud paa 72,000 Kr., men for Dækning heraf er skabt Udvej, idet hele denne Sum er ført til Udgift paa Budgettet for det kommende Aar. Til Gengæld er der ført 63,000 Kr. til Indtægt ved Optagelse af Laan, og dér hævder jeg, at disse 63,000 Kr. er inkluderet idet Laan paa 170,000 Kr., som er optaget i disse Dage; den Side af Sagen er i den skønneste Orden. At vi for Aaret kan øjne et Underskud paa ca. 33,000 Kr., kan ikke begrunde en Skatteudskrivning paa indeværende Finansaar. Hvorledes disse Penge skal dækkes, tager vi Bestemmelse om, naar den Tid kommer. Borgmesterens Retfærdsgrundlag som Begrundelse for Skatten kan jeg ikke tiltræde. Gaar vi Kommunens mange forskellige Laan igennem, vil vi maaske træffe paa adskillige, som vil være stridende mod Borgmesterens Retfærdsprincipper. Den egentlige Grund til, at vi skal beskæftige os med Tillægsskatten, er jo øjensynlig, at de næringsdrivendes Skatteevne, som vi alle véd, har svigtet, og at paaberaabe sig Formuerne forslaar ikke; thi disse er bunden i Ejendomme, Varelagre og udestaaende Fordringer. Likvid Kapital findes saa godt som ikke. Vis Retfærdighed! Borgmesteren: Jeg kan ikke godkende Martin Olsens Fortolkning om, at Underskudet er bragt ud af Verden, fordi vi har konverteret en Del af vor Kassekredit ved Optagelse af et fast Laan i et andet Pengeinstitut. Det kommer ikke bort, før Skatteyderne har betalt det, og vi har ikke hverken paa Regnskab eller Budget tilbagebetalt en rød Øre hverken paa Kassekredit eller paa midlertidigt Laan. Jeg forstaar ikke, at Martin Olsen kan lade Retfærdspricippet ude af Betragtning, thi er der nogen Steder, der skal udvises Retfærdighed, maa det dog vel\n5 være ved Fordelingen af Samfundsbyrderne, og det er dette, jeg ved mit Forslag har tilstræbt. M. Olsen: Ogsaa jeg ønsker at alle skal deltage i Byrderne, men ved at skyde Dækningen ud i Fremtiden, opnaar man forhaabentlig, at alle kommer til at lægge Skulder til, og at den næringsdrivende Stand har Penge til at betale med. J. Meyer: Tages Skatten nu, vil den ramme Funktionærerne særlig haardt. I Perioden med de nedadgaaende Lønninger vil de foruden den ordinære store Skat faa Tillægsskatten at trækkes med. For øvrigt viser det sig jo, at Indtægten i Aar er dalet over 1 Million, et Bevis for, at det er andre end Købmændenes Indtægter, der har svigtet. Karl Petersen: Naar vi sidst gik med til Tillægsskatten, var der ikke af Kærlighed, men fordi den bitre Nødvendighed bød det. J. Meyer taler saa kønt om Funktionærernes Interesser, men de er dog bedre tjent med, at Underskudet er ude af Verden, inden de naar ned paa et altfor lavt Lønniveau. Laanet og Skatten. Jakob Jensen: Borgmesteren kan sagtens være et Finansgeni, naar han først har halet Laanet paa de 170,00 Kr. hjem og saa faar Pengene en Gang til ved Udskrivning af Tillægsskat. Det er en utrolig Formalisme, han hænger sig i ved at sige, at Laanet ikke er bestemt til andet end at bringe Kassekreditten ned med. Om Skatten er berettiget afhænger af, om den er strengt nødvendig, og det finder jeg ingenlunde, der er. Grundlaget er endog umuligt; thi de 63,000 Kr. er dækket én Gang ved Laanet. Skal vi saa trækkes med dem en Gang til, saa Gud véd, hvornaar vi bliver dem kvit. Borgmesteren: Naar de er betalt. Jacob Jensen: Ja, men jeg hævder jo, de er betalt gennem Laanet. Det havde været bedre, om Underskudene fra og havde været afholdt den Gang, om end jeg maa indrømme, at min Anke ikke her rammer den nuværende Borgmester. Mine Udtalelser herom i sidte Møde er bleven misforstaaet af Redaktør Christensen. Borgmesteren: Skal vi ikke holde udenforstaaende udenfor denne Debat. Redaktør Christensen har De jo Adgang til paa anden Maade at faa i Tale, om De ønsker. Jacob Jensen: Ja, ja! Saa vil jeg da sige, at Fremtiden tegner sig ikke saa mørk som Borgmesteren giver det Udseende af, og hvad Tab der for øvrigt kan ligge ud i Fremtiden, kan dog hverken dækkes ved Laan eller Skat i Øjeblikket. Hvis jeg kunde erkende, at Skatten var nødvendig, maatte vi tage Tørnen; men det er en kunstig Beskatning rettet mod en enkelt Samfundsklasse. Borgmesteren vil brandskatte Købmændene, fordi han har fundet, de i det kommende Aar vil komme til at betale for lidt i Skat. Det virkelige Forhold. Kragh: Jacob Jensens stærke Ord om Brandskatning er saa ubeføjet som vel muligt, og Meyers Taarer for de faste Funktionærers Velfærd er meget forkert anbragt. Funktionærerne ser meget vel, at Underskuder ligger der, og ved, at det skal dækkes, og de vil sikkert forstaa, at de er bedst tjent med, at det bliver dækket, naar smaa og store Skatteydere lægger Ryg til. Borgmesteren: Naturligvis finder Jacob Jensen og Martin Olsen Skatten urimelig, og hvorfor de finder den urimelig plumpede ud af Jacob Jensen, da han sagde, at jeg vilde brandskatte Købmændene. Det er deres Sag, han taler, saa faar det gaa med Retfærdigheden som det kan. Jeg maa paa det bestemteste protestere med Beskyldningen for Brandskatning af nogen Stand. Jeg forlanger kun, at alle skal bidrage til Dækning af Underskuder i Forhold til den Indtægt, de har haft. Jørgen Meyers Omsorg for Funktionærerne er ilde anbragt, thi hvor disse nu vil kunne dække Underskudet ved at betale 50 Kr., vil de komme til at bløde Kr., hvis det skydes ud. Iversen: Kunde vi tænke os, at Underskudet blev fortæret af Tidens Tand, hvis vi skød det ud i Fremtiden, vilde jeg følge M. Olsen, men det ligger tværtimod og vokser og kommer til at staa truende mod os i Fremtiden. Havde man i Fjor udskrevet de 50,000 Kr. mere, vilde Skatteprocenten blevet 10½, og alle vilde have fundet dette i sin Orden. Hvorfor saa kæmpe saa drabeligt mod Efterbetalingen. Det er den eneste retfærdige Maade at bringe Underskudet ud af Verden paa. Ekstraskatten vedtaget. Martin Olsen: Jeg vil absolut ikke anerkende, at der findes noget Underskud, da det er bragt ud af Verden. Naar Borgmesteren ikke kan se det, er det fordi han ikke har Forstand paa Bogholderi. Borgmesteren: Jeg tørster ikke efter Dyder i Martin Olsen Øjne, for de ser undertiden skævt. Han er en Mester i det posteringsmæssige, men desværre svinder dette ikke paa vor store Kassekredit. Og vi betaler ikke\n6 et Driftsunderskud ved at flytte et Laan fra et Pengeinstitut til et andet. Hermed var Veltalenhedens Kilde udtømt, og man skred til Afstemning. Tillægsskatten vedtoges med 6 St. mod de fire moderatkonservative. (Karl Hansen var fraværende).


Clio henter ny chef fra TV 2 - skoleliv.dk\nClara Mai Kunstmann tiltræder 1. april som ny produktchef hos Clio.\nClara Mai Kunstmann tiltræder 1. april som ny produktchef hos Clio. Foto: Clio\nNavne 8. jan. 2021 kl. 14.31\nClara Mai Kunstmann, der de seneste tre år har haft ansvaret for udviklingen af alle digitale produkter på TV 2, bliver ny chief product officer hos Clio.\nHun har blandt andet haft ansvaret for TV 2 PLAY og tv2.dk, og nu skal Clara Mai Kunstmann være ny produktchef hos forlaget Clio.


Interview: CMS i Weekendavisen om nyt forsvarsbudget – Københavns Universitet\nInterview: CMS i Weeke...\nInterview: CMS i Weekendavisen om nyt forsvarsbudget\nPå baggrund af rapporten ”Rørte vande – Europæisk sikkerhed og dansk forsvar i en opbrudstid”, udtrykker Breitenbauch, i et interview med Weekendavisen, at forsvarets situation er mere kompliceret end nogensinde. Det skyldes blandt andet, at forsvaret skal ændre fokus fra kun at omhandle asymmetriske trusler fjernt fra Danmark til en konventionel trussel i nærområdet i form af den russiske aggression.\n”Det forsvar, vi har nu, er i høj grad indrettet til internationale operationer, og det har vi gjort efter ønske fra USA og NATO. Nu lyder ordren derfra, at vi skal have større fokus på forsvar i nærområdet. Men der vil stadig være krav om, at vi kan yde bidrag til internationale opgaver, både i FN som fredsbevarende og i internationale koalitioner. Derfor skal vi nu kunne begge dele” udtaler Breitenbauch.\nHertil tilføjer Kristian Søby Kristensen, at det danske forsvar kunne styrkes på mange områder, når det omhandler truslen i nærområdet. Eksempelvis kan områdeluftforsvaret styrkes ved at udstyre vores fregatter med missilsystemer, men samtidig eksisterer også et ønske om at hæren skal bestå af flere soldater. Ambitionen lyder på en brigade som har den nødvendige kapacitet til at kæmpe selvstændigt.\n”Det illustrerer meget godt problemet og behovet for at prioritere, for hvert af de to ønsker ville sikkert kunne koste alle de ekstra penge, der bliver stillet til rådighed ved forliget”, siger Søby Kristensen.\nInterviewet blev bragt i Weekendavisen fredag den 11. august


Wozniackis onde ånd færdig i Australian Open – Ekstra Bladet\n18. jan. 2018 kl. 07:52\nJohanna Konta, Storbritanniens største håb i Australian Open, taber sensationelt til ranglistens nummer 123\nSe højdepunkter fra Johanna Kontas nederlag og Maria Sharapovas sejr. TV: SNTV\nFjerdedagen af årets første grand slam-turnering, Australian Open, har budt på endnu en stor overraskelse i kvindernes damesingle.\nJohanna Konta løb ind i et smerteligt nederlag. Foto: AP\nTidligere verdensetter i succesfuldt comeback