Bilag 2.3 METROPOL: EVALUE- RING AF RETNINGSLIN- JER FOR UNDERVISERES ARBEJDSTID - PDF\nBilag 2.3 METROPOL: EVALUE- RING AF RETNINGSLIN- JER FOR UNDERVISERES ARBEJDSTID\nDownload "Bilag 2.3 METROPOL: EVALUE- RING AF RETNINGSLIN- JER FOR UNDERVISERES ARBEJDSTID"\n1 METROPOL: EVALUE- RING AF RETNINGSLIN- JER FOR UNDERVISERES ARBEJDSTID\n2 Til Metropol Dokumenttype Rapport Dato Juni 2013 METROPOL: EVALUE- RING AF RETNINGSLIN- JER FOR UNDERVISERES ARBEJDSTID\n3 METROPOL: EVALUERING AF RETNINGSLINJER FOR UNDERVISERES ARBEJDSTID Rambøll Hannemanns Allé 53 DK-2300 København S T F\n4 METROPOL: EVALUERING AF RETNINGSLINJER FOR UNDERVISERES ARBEJDSTID INDHOLD 1. Indledning Fokus Metode Spørgeskemaundersøgelser Interviews 2 2. Resultater fra interviews og surveys Fordeling af arbejdstid Mængden af arbejde varierer Der er både stærkt utilfredse undervisere og meget begejstrede undervisere Andre forhold medvirker til at skabe de vilkår, nogle undervisere er utilfredse med ved arbejdstidsretningslinjerne Kvalitet i opgaveløsningen Retfærdighed og transparens Individualisering af forhandlingsrum og dialog mellem ledere og medarbejdere Der er forskelle i hvordan uddannelserne tilrettelægges og planlægges Bedre vilkår for strategisk ledelse Forslag til tillempede modeller for retningslinjer Kritik af topledelsen Nogle undervisere anfører, at det fagligt kollegiale engagement er mindsket Temaer accentueret af evalueringen Transfer-værdi fra forskning og udvikling til undervisning Incitamentstrukturer for indtægtsdækket virksomhed Metropol som vidensorganisation Vidensorganisation Vilkår for vidensarbejdspladser Forholdet mellem tid og kvalitet Kampen om det gode projekt En ny kontrakt Konklusioner 22 BILAG Bilag 1 Optryk af alle resultater af spørgeskemaundersøgelsen blandt undervisere\n5 METROPOL: EVALUERING AF RETNINGSLINJER FOR UNDERVISERES ARBEJDSTID Bilag 2 Optryk af alle resultater af spørgeskemaundersøgelsen blandt ledere\n6 METROPOL: EVALUERING AF RETNINGSLINJER FOR UNDERVISERES ARBEJDSTID 1 1. INDLEDNING Rambøll rapporterer hermed evaluering af retningslinjerne om underviseres arbejdstid til Metropol. 1.1 Fokus Evalueringen er gennemført i maj-juni 2013 og omhandler, hvorvidt formålene med Metropols retningslinjer for underviseres arbejdstid er realiseret. Metropol indførte pr retningslinjerne efter et forhandlingsforløb mellem A- og B-side, hvor man ikke nåede til enighed, hvorved de udmeldte retningslinjer er ledelsens udmeldte bindende tjenstlig instruks og vejledning, som det hedder i retningslinjerne. Der er i retningslinjerne skitseret tre overordnede formål: 1. At skabe ensartede rammer for Metropols undervisere med henblik på at fremme fleksibel anvendelse af undervisningsressourcerne. 2. At forøge forskning og udvikling. 3. At fremme attraktive uddannelser af høj kvalitet og et godt arbejdsmiljø. Hertil kommer målsætninger om at øge konfrontationstiden med de studerende samt nedbringe administrativ tid til 10%. Af retningslinjerne fremgår den såkaldte målsætning: At undervisernes tid i gennemsnit skal fordeles med 70% af arbejdstiden på undervisning, vejledning, eksamination, forberedelse mv. (opgavetyper ABCD), 20% på forskning, udvikling, kompetenceudvikling mv. (opgavetyper EFGH), og 10% på administrativ (opgavetype I). Målsætningen skal ikke nås ved, at den enkelte medarbejder har denne fordeling, men ved at arbejdstidens fordeling er således aggregeret for undervisere på en uddannelse, subsidiært på institut, fakultet og i sidste ende på Metropol som institution. Der har i foråret 2013 været gennemført en APV og trivselsundersøgelse på Metropol. Disse indgår ikke i nærværende evaluering. 1.2 Metode Evalueringen er baseret på spørgeskemaundersøgelser blandt samtlige undervisere og uddannelsesledere (niveau 3 ledere) samt interviews med 20 undervisere og syv ledere. Megen data giver ikke entydige svar på de stillede spørgsmål, idet både undervisere og lederes besvarelser varierer meget. Data efterlader derfor rum for fortolkning. Spørgeskemaundersøgelserne dækker heller ikke alle de perspektiver, der blev rejst i de efterfølgende interviews. Derfor vægtes de datakilderne forskelligt gennem rapporten. I nogle af evalueringens temaer gives relativ stor vægt til resultaterne fra de kvalitative interviews, hvor disse vurderes at tilføje væsentlig information til evalueringen. Enkelte steder afviger resultaterne af hhv. spørgeskemaundersøgelser og interviews. Disse steder kommenterer vi, i hvilken grad vi tillægger de to datakilder mest vægt Spørgeskemaundersøgelser Spørgeskemaundersøgelserne er gennemført som totalundersøgelser blandt samtlige undervisere og ledere. Svarprocenten for undervisere er på 59% og for ledere 77%. Rambøll vurderer, at resultaterne er valide og brugbare til analysen, da undersøgelserne er gennemført som totalundersøgelser af totalpopulationen af hhv. undervisere og ledere. Rambøll har foretaget en frafaldsanalyse af, om der optræder systematiske forskelle i baggrundsforhold for de undervisere, der har besvaret spørgeskemaet, og de undervisere, der ikke har besvaret spørgeskemaet. Analysen viser, at der ikke er systematiske forskelle på deltagere og ikkedeltagere på deres køn, tidspunkt for ansættelse på Metropol, overenskomst medarbejderne er ansat på, samt den uddannelse de underviser på. Frafaldsanalysen understøtter herved, at data har den nødvendige validitet. Der er ikke grund til at antage, at de der ikke har besvaret spørgeskemaet, er mere eller mindre kritiske end de, der har besvaret spørgeskemaet. Rambøll har analyseret resultaterne i spørgeskemaundersøgelserne for, om der er signifikante forskelle i besvarelser opgjort på respondenternes køn, den uddannelse de underviser på og andre baggrundsspørgsmål. Vi finder kun få signifikante forskelle. Det nævnes i rapporten, hvor sådanne er identificeret.\n7 METROPOL: EVALUERING AF RETNINGSLINJER FOR UNDERVISERES ARBEJDSTID 2 Resultaterne af de fleste spørgsmål til undervisere er optrykt i tabeller i rapporten. Resultaterne af spørgsmål til lederne er ikke optrykt i rapporten, idet vi har valgt at give undervisernes svar forrang. En række steder i rapporten kommenteres forskelle i resultater fra hhv. undervisere og ledere. I bilag er optrykt samtlige tabeller fra spørgeskemaundersøgelserne, herunder baggrundsspørgsmål. Tallene i tabellerne optrykt i rapporten er angivet til at summere til 100%. Nogle tal er afrundede, hvorfor en faktisk summering af tallene i enkelte tabeller giver 98 eller 101. Da den samlede summering uden afrundinger er 100%, står der i alle tabeller 100% trods visse sammentællinger med afrundinger altså giver 98 eller 101. Enkelte tabeller summerer til meget mere end 100%. Det skyldes, at der har været mulighed for at angive flere svarmuligheder. Referencegruppen har behandlet udkast til spørgeskemaer Interviews Respondenter til interviews er udvalgt af Metropols HR-enhed. Udvælgelseskriterier har været en spredning på køn, alder, uddannelse og ansættelsestidspunkt. Alle uddannelser er repræsenteret med mindst en underviser, ligesom lederne er udvalgt med en stor spredning. Underviserne er endvidere udvalgt med spredning på disse tre ansættelsestidspunkter: før , , og fra og fremefter. HR har ud fra disse kriterier udvalgt medarbejdere på en bruttoliste. Deres kalendere er konsulteret i forhold til om de havde tid til at deltage på en af de tre udvalgte dage for interviews. Enkelte blev efterfølgende erstattet på grund af langtidssygdom eller ikke-kalenderregistreret aktivitet på det planlagte interviewtidspunkt. Der var i alt udvalgt 22 undervisere fordelt på otte på det sundhedsvidenskabelige og teknologiske fakultet og 14 på det samfundsfaglige og pædagogiske fakultet. På interviewdagene faldt to fra. En fordi vedkommende manglede lokalenummer, og en fordi to mødte frem på samme tid. I alt gennemførte vi derfor 20 interviews. Der var i alt udvalgt syv ledere fordelt på de to fakulteter, og interviews med alle syv blev gennemført. Spørgerammerne for interviews følger spørgeskemaerne. Spørgerammerne er semi-strukturerede med mulighed for at forfølge forhold, der særligt optager en respondent. Referencegruppen har fået spørgerammerne til orientering. I rapporten opgøres ikke specifikke tal for, hvor mange respondenter, der har udtalt de fremstillede vurderinger og holdninger. Det skyldes, at kvalitative interviews ikke er repræsentative, og specifikke tal derfor ikke er udtryk for entydige størrelser. I stedet benytter vi nogle udtryk, der afspejler forskellig volumen af respondenter, der har udtalt de refererede vurderinger og holdninger. Anvendte udtryk er: en, enkelte, nogle få, nogle, flere, mange, og hovedparten.\n8 METROPOL: EVALUERING AF RETNINGSLINJER FOR UNDERVISERES ARBEJDSTID 3 2. RESULTATER FRA INTERVIEWS OG SURVEYS I dette afsnit præsenteres de resultater, som interviews og spørgeskemaundersøgelser blandt undervisere og ledere peger på. 2.1 Fordeling af arbejdstid Som det fremgår af nedenstående tabel 2.1, fordeler undervisernes arbejdstid på de tre hovedopgavetyper i Metropols arbejdstidsretningslinjer sig tæt på den ønskede fordeling, når vi aggregerer alle underviseres besvarelse af spørgsmålet herom. Dog er der en højere andel arbejdstid angivet til administrative opgaver. Dette analyseres nedenfor. Tabel 2.1: Fordeling af arbejdstid (undervisere) arbejdstid anvendt august 2012-juni 2013 Opgavetype Gennemsnit ABCD (undervisning, forberedelse, eksamen mv.) 66 % EFGH (forskning og udviklingsprojekter, kompetenceudvikling) 17 % I (administrative opgaver - herunder møder) 18 % Total 100 % Som det fremgår af nedenstående tabel 2.2, vurderer 57% af underviserne, at andelen af deres arbejdstid på undervisning, forberedelse, eksamen mv. (opgavetyperne ABCD på Metropol) er øget siden indførelsen af arbejdstidsretningslinjerne. 1 Tabel 2.2: Angiv din vurdering af, om din arbejdstid til de tre opgavetyper er forøget, uændret eller formindsket siden indførelsen af arbejdstidsretningslinjerne (undervisere) ABCD (undervisning, forberedelse, eksamen mv.) EFGH (F- og U-projekter, kompetenceudvikling) I (administrative opgaver) Andelen af min arbejdstid på opgavetypen er forøget siden indførelsen af arbejdstidsretningslinjerne Andelen af min arbejdstid på opgavetypen er den samme Andelen af min arbejdstid på opgavetypen er formindsket siden indførelse af arbejdstidsretningslinjerne Ved ikke/kan ikke sammenligne, da jeg ikke var ansat før retningslinjerne blev indført Total Data i tabel 2.2 indikerer, at intentionen med indførelsen af arbejdstidsretningslinjerne om at øge konfrontationstiden med de studerende er indfriet. Dette bekræftes af interviews, hvor mange undervisere udtrykker, at det er tilfældet. 1 Reelt er dette tal højere, hvis vi sorterer de respondenter fra, som har svaret Ved ikke/kan ikke sammenligne, da jeg ikke var ansat før retningslinjerne blev indført. I så fald er tallet 69%.\n9 METROPOL: EVALUERING AF RETNINGSLINJER FOR UNDERVISERES ARBEJDSTID 4 Data fra spørgeskemaundersøgelsen blandt underviserne bekræfter ikke, at en anden intention med arbejdstidsretningslinjerne, nemlig at øge andelen af strategiske forsknings- og udviklingsprojekter, er opfyldt. Som det fremgår af tabel 2.2, angiver 20% af underviserne, at andelen af deres arbejdstid på forsknings- og udviklingsprojekter, kompetenceudvikling, uddanne mv. er forøget, mens 25% af underviserne omvendt angiver, at andelen af deres arbejdstid på opgavetypen er faldet. 2 De gennemførte interviews indikerer omvendt, at omfanget af forskning og udvikling er forøget markant på Metropol de seneste 1½ år. Mange undervisere og ledere fortæller, at de er blevet mere involveret i denne type opgaver, og at der også kommer markant flere opgaver ind via puljer, eksternt rekvirerede projekter mv. På baggrund af en vægtning af de forskellige datakilder, er det Rambølls vurdering, at omfanget af forskning og udvikling er forøget på Metropol, men data gør det vanskeligt at opgøre omfanget entydigt. En tredje intention med arbejdstidsretningslinjerne var at nedbringe administrationstiden, men både spørgeskemaundersøgelsen og interviews indikerer, at dette ikke er sket. Som det fremgår af ovenstående tabel 2.1, angiver underviserne aggregeret gennemsnitligt andelen af deres arbejdstid til administrative opgaver til at udgøre i alt 18%. Endvidere fremgår det, at tabel 2.2, at 52% af underviserne angiver, at andelen af deres arbejdstid på denne opgavetype er forøget. I interviews siger mange undervisere også, at de bruger for meget tid på administrative opgaver. Mange kritiserer forskellige registreringssystemer, økonomisystemer, HR-systemer mv. for at være uhensigtsmæssige og tidsrøvende. Det fremføres, at der kommer for mange krav fra centralt hold og med for korte deadlines. Data, der lige skal indberettes. Skemaer, der lige skal besvares. Administrative systemer udarbejdes for centrale enheders skyld (letter arbejdet i HR, regnskab mv.), men pålægger reelt medarbejderne mange løbende små belastninger. Det er Rambølls vurdering, at underviseres frustrationer over administrative systemer formentlig fører til en overrapporteret andel arbejdstid anvendt på administrative opgaver. Men det er også vores vurdering, at Metropol tilsyneladende har nået en størrelse, hvor administrative systemer fylder mere, hvilket er en tendens i organisationer, der når en vis størrelse, uafhængigt af om organisationen er offentlig eller privat, hvor supportfunktioner opnår en størrelse, der giver dem et eget liv relativt langt fra kerneydelsen. Der er altså ikke tale om en specifik Metropol udfordring. 2.2 Mængden af arbejde varierer Interviews viser, at mængden af arbejde varierer blandt underviserne. Nogle underviser påpeger, at de arbejder mere efter indførelsen af arbejdstidsretningslinjerne. Nogle af disse påpeger, at de underviser mere, hvilket med lavere forberedelsestid har medført, at de nu arbejder mere end før retningslinjernes indførelse. Andre undervisere påpeger, at de ikke arbejder mere, eller at de både nu og tidligere arbejdede mere end 37 timer ugentligt gennemsnitligt. Nogle undervisere påpeger, at de underviser mere, men at andre opgaver forekommer i mindre omfang end før arbejdstidsretningslinjerne, hvorved de fortsat arbejder ca. samme antal timer som før retningslinjernes indførelse. Nogle ledere udtaler, at mange undervisere ikke underviser eller arbejder mere nu end før arbejdstidsretningslinjernes indførelse, men at den konfliktretorik, der benyttes blandt undervisere skaber en øget fornemmelse af arbejdspres i undervisergruppen. Rambøll vurderer på baggrund af de gennemførte interviews i evalueringen, at der ikke er et entydigt billede på Metropol, hvor arbejdstidsretningslinjerne har ført til markant stigende arbejdsmængder for hovedparten af underviserne. Virkeligheden er mere nuanceret. V vurderer, at kon- 2 Igen: renses tallene for de respondenter, der har svaret Ved ikke/kan ikke sammenligne, da jeg ikke var ansat før retningslinjerne blev indført er det hhv. 25%, der svarer, at andelen af deres tid på opgavetypen er forøget, og 32% der svarer, at andelen er formindsket.\n10 METROPOL: EVALUERING AF RETNINGSLINJER FOR UNDERVISERES ARBEJDSTID 5 flikten mellem ledelse og medarbejdere har ført til skærpet retorik og skærpede forståelser blandt dele af medarbejdergruppen om det arbejdspres, de føler sig udsat for. Rambøll vurderer, at dette også hænger sammen med, at flere uddannelser på Metropol tidligere har været vant til arbejdsvilkår, der har givet attraktive vilkår, som med arbejdstidsretningslinjerne, modulisering af uddannelserne, økonomisk pres for at gøre uddannelser økonomisk sunde, og andre eksterne og interne faktorer. Når sådanne arbejdsvilkår ombrydes af de mange nævnte årsager, vil det opleves som markante ændringer. Dette illustreres i dette udsagn fra en medarbejder, hvor ferieafholdelse to uger inde i juli udgør et stort problem, om end vedkommende også selv modificerer sin vurdering i selvsamme sætning: Der er nogle voldsomme spidsbelastninger. Jeg er koordinatorer på et modul, og jeg kan først gå på ferie to uger inde i juli. Så vi har spidsbelastninger hist og pist, men så har vi også nogle mere rolige uger, hvor vi arbejder mindre. Vi har spurgt underviserne om deres praksis for opgørelse af deres arbejdstid. Svarene fremgår af nedenstående tabel 2.3: Tabel 2.3: Opgørelse af arbejdstid Hvilken adfærd karakteriserer bedst din opgørelse af din arbejdstid? Jeg noterer alle mine timer helt præcist og altid 6% 15 Jeg noterer generelt mine timer 16% 42 Jeg har et rimeligt overblik over mit timeforbrug 47% 123 Jeg har ikke så stort overblik over mit timeforbrug 17% 45 Jeg ved ikke, hvor mange timer jeg arbejder 12% 32 Ved ikke 2% 4 Som det fremgår af tabel 2.3, har kun et mindretal af underviserne et fuldstændig eksakt billede at basere deres vurderinger af deres arbejdstid på. 6% noterer deres timer helt præcist altid. 16% noterer generelt deres timer. Halvdelen angiver, at de har et rimeligt overblik over deres timeforbrug, hvilket ikke er grundlag for entydige vurderinger af den faktiske, specifikke arbejdsbelastning. Vi har endvidere spurgt underviserne, om de har lønnede arbejdsopgaver udenfor Metropol. 36% af underviserne angiver, at det har de haft i perioden august 2012 juni I nedenstående tabel 2.4 fremgår, hvor mange timer de lønnede opgaver udenfor Metropol udgjorde for disse 36% (svarende til 93 undervisere), der har svaret, at de har haft lønnede opgaver udenfor Metropol: Tabel 2.4: timer lønnede opgaver udenfor Metropol Hvor mange timer har det lønnede arbejde udenfor Metropol udgjort i perioden august 2012-juni 2013? 1-10 timer 18% timer 47% timer 27% 25 Over 160 timer 8% 7 Total 100% 93\n11 METROPOL: EVALUERING AF RETNINGSLINJER FOR UNDERVISERES ARBEJDSTID 6 Som det fremgår af tabel 2.4, har 18% ret få timer (1-10 timer over hele året). 47% har opgaver op til en uges varighed udenfor Metropol. 27% har opgaver svarende til mellem en uge og en måned, og 8% mere end en måned. Typen af disse opgaver angives af underviserne til fortrinsvis at være censur (60%), skribentvirksomhed, foredrag, kurser mv. (32%), konsulentarbejde (25%) og opgaver på anden professionshøjskole eller universitet (20%). Disse og andre opgaver angivet af underviserne fremgår af bilag 1 spørgsmål 9). 3 Vi har spurgt underviserne, om de har afholdt mindre end seks ugers ferie i sidste ferieår ( ). 38% af underviserne angiver, at de har afholdt mindre end seks ugers ferie. I denne gruppe er tidsbegrænsede ansatte og ansatte efter markant overrepræsenterede. Flest af der, der angiver at have holdt færre end seks uger ferie i det seneste ferieår, angiver at de har afholdt fem ugers ferie. Vi har i spørgeskemaundersøgelsen spurgt underviserne, hvordan de placerer deres arbejde, og hvad de foretrækker. Resultaterne viser, at underviserne arbejder fleksibelt og placerer en del arbejdstid på aftener eller i weekender, efter eget valg, og at de foretrækker et sådant arbejdsliv. Som det fremgår af nedenstående tabel 2.5, foretrækker 88%, at de har fleksibilitet til at tilrettelægge deres arbejde når og hvor de vil: Tabel 2.5: Hvilken type struktur foretrækker du i dit arbejde? (undervisere) Hvilken type struktur foretrækker du for dit arbejde? At alt mit arbejde sker i tilstedeværelse i tidsrummet kl % 23 At jeg har fleksibilitet til at tilrettelægge mit arbejde når og hvor jeg vil 88% 229 Ved ikke 3% 9 Resultaterne i nedenstående tabel 2.6 bekræfter, at underviserne også faktisk vælger at udføre deres arbejde med en sådan fleksibilitet: 64% angiver, at de ugentligt eller næsten ugentligt lægger arbejde, som ikke kræver tilstedeværelse på arbejdspladsen, om aftenen og /eller i weekender. Yderligere 24% svarer, at de gør dette ofte: Tabel 2.6: Placering af arbejdstid (undervisere) Vælger du nogle gange af lægge det arbejde, der ikke kræver din tilstedeværelse på arbejdspladsen om aftenen og/eller i weekender? Ja, det sker hver uge eller næsten hver uge 64% 167 Ja, det sker ofte 24% 63 Ja, ind i mellem 9% 23 Ja, en sjælden gang eller næsten aldrig 2% 5 Nej 0% 1 Ved ikke 1% 2 3 Fordelt på den uddannelse, underviserne underviser på, er varetagelse af censur udenfor Metropol oftest angivet af: undervisere på sygeplejerskeuddannelsen (27% af de undervisere på sygeplejerskeuddannelsen, der har angivet at de varetager opgaver udenfor Metropol, angiver at de varetager censur); undervisere på læreruddannelsen (13% af de undervisere på læreruddannelsen, der har angivet at de varetager opgaver udenfor Metropol, angiver at de varetager censur).\n12 METROPOL: EVALUERING AF RETNINGSLINJER FOR UNDERVISERES ARBEJDSTID Der er både stærkt utilfredse undervisere og meget begejstrede undervisere Interviews med medarbejdere viser, at der på Metropol er (mindst) fire grupper af undervisere opdelt i forhold til deres vurderinger af arbejdstidsretningslinjerne. Det er ikke muligt at opgøre en præcis størrelse på disse grupper, da interviews ikke er repræsentative, og spørgeskemaundersøgelsen blandt undervisere ikke muliggør en volumenvurdering: En gruppe undervisere er meget, og højlydt, kritiske overfor retningslinjerne og det de medfører. Gruppen finder, at retningslinjerne medfører for lidt forberedelsestid, således at de nu arbejder mere end 37 timer ugentligt for at kunne sikre en tilstrækkelig kvalitet i deres undervisning og vejledning. Ligeledes anfører underviserne i denne gruppe, at de finder ledelsens indførelse af retningslinjerne kritisabel, fordi det er udtryk for en mistillid til underviserne og deres evne til at planlægge selvstændigt. Retningslinjerne har ført til en mistillid til ledelsen blandt denne undervisergruppe. En mindre gruppe undervisere giver udtryk for at være kede af retningslinjerne, idet de udtrykker sorg, snarere end kritik. Denne sorg hænger for nogle få sammen med fusionerne, der har ført til etableringen af Metropol, og for nogle få andre sammen med et socialt miljø, som de ikke finder opfylder deres behov for at lave aktiviteter sammen med deres kolleger udenfor arbejdstiden. En gruppe undervisere er entusiastiske tilhængere for retningslinjerne, idet de finder, at retningslinjerne har frisat dem og deres muligheder for at agere i deres arbejde på en måde de har lyst til. Denne gruppe har grebet en række muligheder for at få flere udviklingsopgaver. I gruppen er undervisere, der finder, at uddannelsens karakter kræver, at arbejdstiden reguleres som tilfældet er med de eksisterende retningslinjer, eksempelvis fordi uddannelsens karakter af meget markedsorienteret kræver en høj grad af fleksibilitet til at agere agilt og hurtigt efter eksterne rekvirenters ønsker og behov. I gruppen er også undervisere, der har en baggrund fra andre jobs præget af en høj grad af dynamik, fleksibilitet og behov for at handle på udfordringer og udviklingsbehov, hvor faste normer, bindinger og rammer er hæmmende for kvaliteten i opgaveløsningen. En gruppe undervisere er glade for retningslinjerne i det stille. De udtrykker tilslutning til retningslinjerne, idet de passer godt til det arbejdsliv, de gerne vil have med mulighed for fleksibelt at tilrettelægge sit arbejde som man vil, herunder at påtage sig opgaver, når man har lyst, uden hensyn til normer og bindinger. Gruppen angiver, at de holder deres positive indstilling for sig selv, idet de ikke har lyst til at udfordre grupper af højlydt utilfredse undervisere på uddannelsen. Nogle i gruppen af undervisere, der er glade for retningslinjerne i det stille udtrykker, at gruppen af kritiske undervisere er få, men markante skikkelser på deres uddannelse, mens andre udtrykker, at gruppen af kritiske undervisere udgør en større gruppe på deres uddannelse. Disse to citater fra underviseres besvarelser af spørgeskemaundersøgelsen illustrerer nogle yderpunkter i den store variation i undervisergruppens sammensætning af særdeles forskellige medarbejdere med forskellige præferencer: Det er ualmindelig arrogant og usympatisk at ledelsen har krævet, at vi er mere sammen med de studerende og defakto har halveret vores forberedelsestid UDEN at komme med redskaber eller forslag til, hvorledes de nye arbejdsbetingelser skal afvikles med det samme gode læringsudbytte. Min undervisning er mit liv og min interesse. Så jeg har valgt at bruge mere tid end den jeg får. Så længe jeg har et fleksibelt arbejdsliv, hvor jeg i høj grad selv kan planlægge, hvornår jeg løser opgaver, så er jeg tilfreds. Jeg bruger min ferie på at arbejde, jeg bruger 4-5 aftener om ugen. Til gengæld vil jeg gerne kunne hente mine børn kl i institution og være sammen med dem, indtil jeg sætter mig til skærmen igen kl For mig er det et godt arbejdsliv. Et arbejdsliv, hvor jeg selv har indflydelse på, hvornår jeg løser opgaverne. Interviews viser altså, at undervisergrupperne på Metropol er meget forskellige i deres vurdering af arbejdstidsretningslinjerne og det arbejdsliv de har, herunder hvordan retningslinjerne påvir-\n13 METROPOL: EVALUERING AF RETNINGSLINJER FOR UNDERVISERES ARBEJDSTID 8 ker arbejdslivet. Der er ikke systematiske forskelle mellem undervisere på de to fakulteter. Forskellene dækker over både forskelle mellem uddannelser og forskelle på undervisere på samme uddannelser. Vi har undersøgt, om der fremtræder systematiske forskelle mellem lektorer og adjunkter, men ud fra interviews af underviserne synes der ikke at være sådanne systematiske forskelle i tilfredshed eller manglende tilfredshed med retningslinjerne afhængig af stillingskategori. Evalueringen peger på, at de store forskelle i undervisernes vurderinger af arbejdstidsretningslinjerne bl.a. hænger sammen med de meget forskellige kulturer, historier og vilkår, der er på tværs af Metropols uddannelser. Forskellig lovgivning, graden af markedsorientering, professionens historik og uddannelsens historik, nylig modulisering af uddannelsen osv. mange faktorer påvirker og skaber de vilkår, undervisning og underviserarbejdsmiljø udfoldes i. Evalueringen viser, at nogle af ovenstående medarbejdergrupper er mere udbredt på nogle uddannelser end på andre. Interviews indikerer eksempelvis, at nogle uddannelser har en karakter og en medarbejdersammensætning, hvor tilslutningen til arbejdstidsretningslinjerne er meget udbredt. Det kan være uddannelser, der kommer ud af en anden historik og et andet miljø end hovedparten af Metropols uddannelser. Det kan være uddannelser, der er meget markedsorienterede, hvor eksternt rekvirerede og finansierede opgaver kommer ofte, hvilket kræver stor fleksibilitet, omstillingsparathed og vilje til at løse sådanne opgaver på de betingelser, de stiller. Det kan være uddannelser, hvor en del undervisere har profiler, hvor de tidligere har været ledere, ansatte i praksisfunktioner i markant anderledes miljøer end undervisningsmiljøer eller andet. Sådanne uddannelser, der ved historik, miljø, kultur, omverdenskrav adskiller sig fra mere traditionelle professionsuddannelser, har tilsyneladende markant anderledes medarbejderprofiler, hvor flere har en mere positiv tilslutning til retningslinjerne. Nogle undervisere med baggrund i andre undervisermiljøer, i det private erhvervsliv, og i kommunale forvaltninger siger eksempelvis, at de har det godt på Metropol. De er fra tidligere jobs vant til et helt andet pres, der indebærer akut arbejdstid uden for normal arbejdstid på grund af sager og kriser, mens de på Metropol selv meget mere kan styre deres arbejde og hvornår de vælger at placere arbejde udenfor normal arbejdstid. Interviews indikerer tilsvarende, at nogle uddannelser har større andele af utilfredse undervisere, der peger på det urimelige i manglende forberedelsesnormer og et heraf afledt arbejdspres. Rambølls analyse viser, at gruppen af utilfredse medarbejdere kan være i flertal på et antal uddannelser. Men det er vanskeligt på baggrund af evalueringens data at fastslå entydigt, på hvor mange uddannelser, de kritiske undervisere udgør hovedparten af undervisergruppen. Interviews viser, at selv på nogle af de uddannelser, hvor utilfredsheden markeres mest åbenlyst, er der medarbejdere, der ikke er enige, men altså tilhører ovennævnte gruppe af undervisere, der er glade for retningslinjerne, men som ikke udtrykker denne tilfredshed offentligt, da de ikke ønsker at konfrontere en højlydt protesterende gruppe kolleger. Små og store uddannelser byder også på forskellige vilkår. På store uddannelser nyder man godt af en vis specialisering med mange kompetencer repræsenteret, som underviserne kan trække på. Nogle fremfører, at det er en styrke, der øger arbejdsglæde og kvaliteten af undervisningen. På mindre uddannelser skal man dække flere kompetenceområder og kan ikke specialisere sig på samme måde som på større uddannelser. Nogle undervisere på mindre uddannelser anfører, at de må være indstillet på at skulle agere mere agilt og fleksibelt. Nogle af disse undervisere pointerer, at denne adfærd er nemmere med de nuværende arbejdstidsretningslinjer end med faste normer, der måske ikke svarer til den virkelighed, man står i. 2.4 Andre forhold medvirker til at skabe de vilkår, nogle undervisere er utilfredse med ved arbejdstidsretningslinjerne Evalueringen viser endvidere, at den utilfredshed, nogle undervisere udtrykker over arbejdstidsretningslinjerne, reelt ikke kan tilskrives retningslinjerne, idet andre forhold har skabt de vilkår, der kritiseres ved retningslinjerne. Eksempelvis kritiserer nogle undervisere, at undervisningen er blevet koncentreret i meget fortættede forløb, der giver megen undervisning i nogle ugeforløb, hvorfor undervisningsmængden i disse uger er meget stor (der nævnes eksempelvis ugentlige undervisningstimer). Inter-\n14 METROPOL: EVALUERING AF RETNINGSLINJER FOR UNDERVISERES ARBEJDSTID 9 views peger imidlertid på, at disse koncentrerede, massive undervisningsuger ikke er et resultat af arbejdstidsretningslinjerne, men af lovgivningsændringer, der har moduliseret en del uddannelser i ti ugers moduler, hvilket betyder, at undervisningen er koncentreret i disse moduler og ikke kan spredes bredere ud over et helt semester. Det kan hævdes, at den massive undervisning kan håndteres ved at ansætte flere undervisere, så undervisningsmængden kan spredes på flere undervisere. Men evalueringen påpeger, at en anden årsag til, at undervisningsmængden er blevet større for nogle undervisere, er et behov for økonomisk opstramning, idet nogle uddannelser har været økonomisk udfordrede med store underskud, hvor kravet til uddannelsernes fortsatte eksistens har været at skabe en balanceret økonomi. Ansættelse af flere undervisere til at forestå undervisning i et mindre antal koncentrerede uger forekommer ikke at være en holdbar løsning. Nogle undervisere og ledere påpeger, at fysiske rammer også medvirker til at presse undervisningen sammen. For at øge belægningsprocenten og dermed skabe bedre økonomiske rammer, udvides tidsrummet for undervisning på nogle uddannelser måske til kl. 18. Mange ledere påpeger, at de ændringer af arbejdstid og arbejdsliv, som arbejdstidsretningslinjerne er udtryk for, ville være kommet alligevel, da økonomiske besparelseskrav har nødvendiggjort tiltag, organisatoriske ændringer, omlægninger af opgaver, andre fordelinger af opgaver mv. Nogle interviewede ledere og medarbejdere påpeger, at arbejdstidsretningslinjerne har haft en karakter af et opgør med velerhvervede rettigheder eller en uhensigtsmæssig praksis. Som eksempler herpå nævnes, at nogle undervisere havde fået etableret en fast mangeårig praksis med en ugentlig dag fri for faste opgaver, og at nogle undervisere før arbejdstidsretningslinjernes indførelse samlet over et år reelt erlagde færre timer end det antal timer, de var ansat til. Forhold, der har været rare at have, men ikke længere er mulige i en undervisnings- og vidensorganisation som Metropol, og med det økonomiske pres der er på uddannelserne. Evalueringen viser endvidere, at utilfredshed med ledelsen blandt nogle undervisere, hænger sammen med en forandringstræthed, herunder for nogle undervisere en træthed over gentagne fusioner af uddannelserne til det, der nu er Metropol. En række fusioner med hvad heraf følger af fysiske, kollegiale, kulturelle og ledelsesmæssige ændringer har været hårde for nogle undervisere. Andre finder mængden af udviklingstiltag på Metropol for høj. Dette inkluderer både eksternt funderede ændringer som modulisering og nye studieordninger, og internt funderede tiltag som fysiske adresseflytninger, organisatoriske ændringer, ledelsesændringer, forskningsfokus osv. Arbejdstidsretningslinjerne er her et konkret udtryk for udviklingstiltag, der samlet frustrerer, og når det så af disse medarbejdergrupper opleves som et udtryk for, at ledelsen ikke ønsker at lytte og etablere ændringer i dialog og respekt for medarbejdernes ønsker, eskaleres utilfredsheden. 2.5 Kvalitet i opgaveløsningen Hovedparten af underviserne vurderer, at de leverer kvalitet i deres undervisning, vejledning og andre opgaver. Kun få undervisere vurderer, at de ikke leverer tilstrækkelig kvalitet i deres opgaveløsning. Som det fremgår af nedenstående tabel 2.7, angiver hhv. 76% og 78% af underviserne, at de i høj eller meget høj grad leverer faglig kvalitet i deres undervisning og vejledning:\n15 METROPOL: EVALUERING AF RETNINGSLINJER FOR UNDERVISERES ARBEJDSTID 10 Tabel 2.7: I hvilken grad vurderer du, at du leverer faglig kvalitet i din opgaveløsning? (undervisere) I din undervisning? I din vejledning? I dine forsknings- og udviklingsopgaver? I meget høj grad I høj grad I nogen grad I ringe grad I meget ringe grad Ved ikke/ikke relevant Total Som det fremgår af ovenstående tabel 2.7, angiver 46%, at de i høj eller meget høj grad leverer faglig kvalitet i deres forsknings- og udviklingsopgaver. At færre angiver at levere faglig kvalitet i forsknings- og udviklingsopgaver sammenlignet med undervisnings- og vejledningsopgaver kan formentlig forklares med, at forsknings- og udviklingsopgaver er nye for flere undervisere, ligesom de kan være mere diffuse, kræve andre arbejdsformer, der skal læres, opgaverne skal løses mere fleksibelt uden fast skema mv. Svarene svinger mellem, at 63% af underviserne på enkelte uddannelser svarer i høj eller meget høj grad, mens tallet på enkelte andre uddannelser er 100% (på spørgsmålene om de leverer faglig kvalitet i hhv. undervisning og vejledning). Men på grund af de relativt lave antal besvarelser pr. uddannelse er forskellene ikke signifikante, ligesom der ikke er signifikante forskelle på uddannelser, når vi sammenligner på tværs af fakulteter. Når vi spørger underviserne, om de generelt leverer lavere faglig kvalitet i deres arbejde, fordi de bruger mindre tid på forberedelse, er billedet ikke entydigt. Det fremgår af nedenstående tabel 2.8, at 37% af underviserne angiver, at de generelt leverer lavere faglig kvalitet i deres arbejde, idet de bruger mindre tid på forberedelse. 40% erklærer sig uenige eller meget uenige heri: Tabel 2.8: Hvad karakteriserer generelt din praksis efter indførelsen af arbejdstidsretningslinjerne? (undervisere) Jeg bruger mindre tid på forberedelse, og det har betydet, at jeg generelt leverer lavere faglig kvalitet i mit arbejde Meget enig 16% 42 Enig 21% 55 Hverken enig eller uenig 13% 35 Uenig 24% 62 Meget uenig 16% 41 Ved ikke/ej relevant 10% 26 Kun 18% af lederne vurderer i spørgeskemaundersøgelsen, at deres medarbejdere generelt bruger mindre tid på forberedelse med det resultat, at de generelt leverer lavere faglig kvalitet i deres arbejde (tabel optrykt i bilag 2 spørgsmål 9). Når resultaterne gengivet i tabel 2.7 og 2.8 sammenholdes, fremgår det, at godt ¾-dele af underviserne vurderer, at de leverer faglig kvalitet (tabel 2.7), mens godt 1/3-del altså vurderer, at de leverer lavere kvalitet, fordi de bruger mindre tid på forberedelse. Rambøll vurderer, at disse tal er udtryk for, at ca. halvdelen af de, der vurderer at levere lavere kvalitet, er af den opfattelse, at de med den lavere kvalitet fortsat holder sig inden for en leverance af kvalitet. Denne tolkning af tallene fra spørgeskemaundersøgelsen bekræftes af de gennemførte interviews, som viser at Metropol er befolket af mange engagerede undervisere, der brænder for deres fag og ønsker at levere undervisning af høj faglig kvalitet, også selv om dette for nogle i nog-\n16 METROPOL: EVALUERING AF RETNINGSLINJER FOR UNDERVISERES ARBEJDSTID 11 le perioder sker ved at bruge mere forberedelsestid end nogle af dem vurderer, de har fået stillet til rådighed. Interviews viser dog, at mange af de undervisere, der vurderer at de leverer kvalitet, samtidig har en af følgende to vurderinger: 1. At de kun kan levere kvalitet ved at arbejde mere end 37 timer ugentligt. Eller 2. At de kun kan levere kvalitet i 2-4 år, idet den afsatte forberedelsestid ikke levner tid til større, gennemgribende opdateringer af deres undervisningsmateriale og/eller pædagogiske tilgang. Som konsekvens heraf vil kvaliteten, ifølge disse undervisere, erodere over tid, hvis ikke der afsættes tid til større gennemarbejdninger med nogle års mellemrum, fordi udviklingen på det faglige felt går stærkt, og vidensproduktionen på feltet er meget stor. Det er Rambølls vurdering på baggrund af de gennemførte interviews, at ikke alle undervisere, der udtrykker disse vurderinger, udtrykker et billede, der er fuldt dækkende for deres arbejde over et helt år. Vi baserer denne vurdering på et samlet indtryk af interviews med nogle undervisere, suppleret med data fra interviews med ledere. Det er vores vurdering, at nogle undervisere, trods følelsen af arbejdspres, der medfører arbejde i mere end 37 timer ugentligt, over et helt år oplever en udjævning i perioder med mere arbejde end 37 timer gennemsnitligt, og perioder med mindre arbejde end 37 timer. Det er vores vurdering, at nogle undervisere, der ikke har afsat ret meget tid til forsknings- og udviklingsopgaver, reelt kan hente tid herfra til at supplere tid til undervisningsopgaver. For nogle sker det ikke i fuldt omfang, fordi de involverer sig i personlige projekter som skribentvirksomhed eller andet, der ikke er aftalt med ledelsen og derfor ikke kan kategoriseres under forsknings- og udviklingstid. Endvidere er det vores vurdering, at nogle undervisere har mindre arbejdstid i visse måneder, som kunne anvendes til forberedelsesaktiviteter og større opdateringer af undervisningsmateriale og pædagogiske tilgange uden nødvendigvis at blive dette. Det skal understreges, at det ikke er vores vurdering, at alle undervisere med ovenstående tilkendegivelser om arbejdspres udtrykker et fejlagtigt billede af den samlede undervisnings- og opgavemængde over et år. Nærværende analyse dækker en andel af gruppen. Kun få undervisere udtrykker i interviews, at de benytter coping-strategier for arbejdspres, der medfører ændret praksis i undervisning og/eller vejledning. Nogle få undervisere fortæller, at de har ændret undervisningspraksis til mindre tidskrævende aktiviteter, eller ændret vejledningspraksis til eksempelvis kun at læse et vist antal sider uanset det antal sider, de studerende afleverer. Hovedparten af underviserne anfører, at de ikke har ændret praksis i deres undervisning, forberedelse og anden opgaveløsning. Vi har i interviews mødt mange meget engagerede og dedikerede undervisere, der fortæller, at de forbereder sig som de finder det nødvendigt for at levere høj kvalitet, uden at skele så meget til afsatte timetal. I spørgeskemaundersøgelsen svarer 45% af underviserne dog, at de har ændret praksis i undervisning, forberedelse og vejledning, mens 31% angiver, at de ikke har ændret praksis. Så nogle giver udtryk for, at de har ændret praksis, men vi har stort set ikke fundet disse vurderinger i de gennemførte interviews. Nogle undervisere anfører, at ledelsen som svar på et artikuleret arbejdspres for tre år siden meddelte, at underviserne ikke skulle besvare mails fra studerende, hvilket underviserne finder problematisk. Såfremt det er korrekt, at udmeldingen fra ledelsen kom for tre år siden, er dette sket uafhængigt af de nuværende arbejdstidsretningslinjer. 2.6 Retfærdighed og transparens Mange undervisere kritiserer arbejdstidsretningslinjerne og den ledelsesstil, der benyttes til at udmønte retningslinjerne. Det kritiseres, at ledelsen har udmeldt, at man ikke må tale om timer og timeregnskab i organisationen, men at det sker alligevel, dels ved at en række udviklingsprojekter kræver timeregistrering, fordi eksterne rekvirenter stiller krav herom, dels ved at ledelsen\n17 METROPOL: EVALUERING AF RETNINGSLINJER FOR UNDERVISERES ARBEJDSTID 12 ved årets udgang opgør erlagte timer på de forskellige opgavetyper defineret i Metropols retningslinjer. Ledelsesrepræsentanter pointerer, at disse retrospektive opgørelser sker for at kunne dokumentere bl.a. undervisningstid og forskningstid overfor politikere, ministerier, rekvirenter m.fl. Og at der ikke opgøres erlagte timer, men hvordan den fordelte tid fordeler sig på opgavetyper. Nogle ledere fremfører, at den hidtidige kvartalsvise opgørelse af arbejdstid for undervisere ansat på akademikeroverenskomst per sommeren 2013 afløses af en årsnorm, hvilket vil gøre planlægning af arbejdstiden nemmere og udjævning af arbejdsbelastning bedre. Disse ledere vurderer derfor, at den nye norm vil gøre brugen af arbejdstidsretningslinjerne nemmere og mere attraktiv for både ledere og medarbejdere. Endvidere mistænker nogle undervisere ledelsen for at skjule normer for forberedelse og andre opgaver, idet det hævdes, at ledelsen må have faste normer for forberedelsesopgaver for at kunne overskue opgaven med at allokere opgaver og hertil hørende forberedelsestid. Undervisere, der fremfører denne kritik, mistænker ledelsen for hemmeligholdelse og anfører, at dette skaber stor mistillid. Ledelsesrepræsentanter anfører, at de ikke har faste forberedelsesnormer, men fastlægger forberedelsestid individuelt under hensyn til den enkelte undervisers kompetencer og forudsætninger for at løse den givne opgave, samt opgavens karakter, herunder eksempelvis om opgaven er ny eller gentagen, opgavens kompleksitet, gruppen af studerende og deres forudsætninger mv. Lederne finder generelt ikke, at arbejdstidsretningslinjerne har lettet deres arbejde. Som det fremgår af tabel 2.9 har 53% af lederne denne vurdering. 4 Interviews med ledere bekræfter, at den mere individuelle tilrettelæggelse af arbejdsopgaver kræver flere lederressourcer. Tabel 2.9: Angiv hvor enig eller uenig du er i følgende udsagn om din praksis efter indførelsen af arbejdstidsretningslinjerne på Metropol (undervisere) Min planlægning af ressourcer til opgaveløsning er blevet lettere Jeg fordeler opgaver anderledes mellem medarbejdere end før arbejdstidsretningslinjerne I dine forsknings- og udviklingsopgaver? Meget enig Enig Hverken enig eller uenig Uenig Meget uenig Ved ikke/kan ikke sammenligne, da ikke ansat før retningslinjerne blev indført Total Men spørgeskemaundersøgelsen indikerer, at lederne agerer efter intentionerne i arbejdstidsretningslinjerne: 41% svarer, at de er enige i, at de fordeler opgaver anderledes mellem medarbejdere end før arbejdstidsretningslinjerne. 47% svarer, at de er enige eller meget enige i, at de fordeler opgaver med større individuelt afsæt end før arbejdstidsretningslinjerne 5. Evalueringen viser, at debatten om retfærdighed på nogle uddannelser fylder meget blandt mange undervisere og ledere og i dialogen mellem dem. Det skal bemærkes, at mange interviewede undervisere hævder, at de ikke finder dette tema interessant, idet de ikke har problemer med, at ledelsen fastlægger individuel forberedelsestid, ligesom mange ledere bekræfter, at de ikke vurderer, at debatten fylder uforholdsmæssigt meget blandt hovedparten af underviserne på deres 4 Renset for de respondenter, der har svaret Ved ikke/kan ikke sammenligne, da jeg ikke var ansat før retningslinjerne blev indført, er tallet 64%. 5 Renset for de respondenter, der har svaret Ved ikke/kan ikke sammenligne, da jeg ikke var ansat før retningslinjerne blev indført, er tallene hhv. 54% og 62%.\n18 METROPOL: EVALUERING AF RETNINGSLINJER FOR UNDERVISERES ARBEJDSTID 13 uddannelse. Men for de undervisere, for hvem debatten har betydning, er der en mistillid til ledelsens praksis. Hovedparten af de interviewede undervisere og ledere kommenterer begrebet retfærdighed, fordi det for mange står som en central problemstilling i vurdering af arbejdstidsretningslinjerne. Nogle undervisere fremhæver, at retfærdighed for dem er, at alle har samme forberedelsesfaktor. De argumenterer med, at retfærdighed er faste forberedelsesnormer, fordi alternativet er individuelt fastlagte timetal, der herved kommer til at differentiere mellem undervisere og dermed individualisere en forhandlingssituation med lederne om rimeligheden af de afsatte timetal. Andre undervisere fremhæver, at retfærdighed for dem er, at forberedelsesfaktoren differentieres som tilfældet er med de nye retningslinjer. De argumenterer med, at der er stor forskel på at være erfaren og ny, at undervise tre hold på samme modul i nøjagtig det samme, eller at skulle undervise i nyt stof. Nogle undervisere anfører, at de ikke har tilstrækkeligt overblik over deres opgaver og derfor om de kan påtage sig mere, når de bliver spurgt herom af deres leder. Denne usikkerhed relaterer sig fortrinsvis til andre opgaver end planlagt undervisning, hvor sådanne andre opgaver opstår over året. De undervisere, der påpeger en sådan usikkerhed, anfører, at når de ikke har fået udmeldt en fast forberedelsesnorm, er de ikke i stand til at vurdere, hvor meget tid de har til overs, når en given opgaveportefølje er udmeldt, idet de ikke ved, hvor lang tid opgaveløsningen vil tage (forberedelse, vejledning, eksamination mv.). Som en medarbejder udtaler i interview: Når der ikke er en norm, ved man ikke, hvad der bliver forventet af en. En anden medarbejder skriver i spørgeskemaundersøgelsen: Jeg savner stadig et redskab, der giver mig overblik over min forbrugte tid samt over, om det forventes at jeg leverer mere arbejde end det, der er skemasat. Fx et overblik over, om jeg lige pludselig kan blive bedt om at udføre noget arbejde inden for de næste uger, fordi jeg har tid tilbage på min årsnorm. Jeg har ikke dette overblik; jeg ved ikke, hvordan jeg skal få det; og det er ubehageligt. En anden underviser skriver i spørgeskemaundersøgelsen følgende: Jeg ønsker et helt tydeligt, synligt og præcist system, således at det helt præcist og nøjagtigt fremgår at et givent antal undervisningslektioner i et modul, afstedkommer et givent antal forberedelsestimer. Derudover en helt præcis beskrivelse af hvad forberedelse dækker over. Derudover helt eksakt, hvor mange timer der er afsat til hvilke møder, helt eksakt hvor meget der kan bruges på administration og til hvad. Ud med individualisering, privatisering, hemmeligholdelse af opgavefordeling og forbrug til at løse opgaverne og ind med synliggørelse, gennemsigtighed, respekt og forståelse for en almindelig undervisers arbejde. Reel dialog. Nogle ledere påpeger, at de udmelder timetal ikke bare til planlagt undervisning, men også et fast timetal i en pulje afsat til andre opgaver såsom forberedelse, vejledning, planlagte møder i arbejdsgrupper, til kollegiale aktiviteter på uddannelsen mv. For disse ledere fremstår den formulerede usikkerhed blandt nogle undervisere som udtryk for manglende forståelse af, at arbejdstidsretningslinjerne indeholder et frit rum til at prioritere sin tid inden for de afsatte timetal. Eller som udtryk for at underviserne ikke forstår, at der skal erlægges yderligere opgaver oven i de afsatte timetal i tilfælde, hvor de udmeldte timetal ikke udgør den samlede arbejdstid for et semester (antal måneder X gennemsnitligt 160 t. pr. måned minus tid afsat til ferie over et år altså timer). Udsagn fra undervisere og ledere viser, at uenighed afspejler interesseforskelle og forskellige forståelser af, hvad der er muligt og understøttende for en god praksis. 2.7 Individualisering af forhandlingsrum og dialog mellem ledere og medarbejdere Nogle undervisere er kritiske over for den individualisering af forhandlingsrummet mellem ledere og undervisere, som arbejdstidsretningslinjerne medfører. Disse kritiske undervisere anfører, at det er ubehageligt som medarbejder at skulle tale med sin leder i en individuel relation om evt. overbelastning og behov for at få frataget opgaver eller omprioriteret mellem opgaver. Nogle anfører at det gør medarbejderne underdanige, og at det stiller dem i et ringe lys overfor lederen, hvis de skal erkende at de ikke kan løse de pålagte opgaver. Andre anfører, at det er problema-\n19 METROPOL: EVALUERING AF RETNINGSLINJER FOR UNDERVISERES ARBEJDSTID 14 tisk at gå til sin leder og få taget en opgave af, da det betyder, at man presser kolleger ved at de så får pålagt opgaven. Flere interviewede ledere kan godt forstå en sådan usikkerhed blandt medarbejdere, men de pointerer, at de går konstruktivt ind i sådanne dialoger for at finde løsninger, og hovedparten af de interviewede ledere vurderer, at der i næsten alle situationer findes gode løsninger. Lederne afviser generelt, at medarbejdere, der klynker (ordet er anvendt af undervisere som illustration af problemstillingen), får færre opgaver end andre. Dels er resultatet af sådanne drøftelser nogle gange, at man får prioriteret opgaverne anderledes. Dels hævder lederne, at de er meget opmærksomme på ikke at lade sig presse til at lade klynkere få færre opgaver. Nogle ledere anfører dog også, at de selvfølgelig vurderer, om nogle undervisere ikke virker til at have evnen til at håndtere de opgaver, det generelt kræver at håndtere jobbet som underviser på Metropol. Nogle ledere pointerer også, at de ind i mellem konkluderer, at visse medarbejdere ikke tilhører en gruppe medarbejdere, de fremover vil tilbyde visse typer af udviklingsopgaver. Det er i tilfælde, hvor en medarbejder ofte udviser en adfærd, hvor vedkommende ikke er i stand til at overskue sine opgaver og fremsætter ønsker om at få prioriteret for sig også i situationer, hvor lederne finder, at situationen ikke er mere kompleks end at det kan løses fint af medarbejderen uden yderligere omprioritering. Nogle medarbejdere allokeres til særlige opgavetyper, det være sig megen undervisning, særlige udviklingsaktiviteter eller andet. Som det fremgår af nedenstående tabel 2.10, angiver 52% af underviserne, at de i perioden fra august 2012 til maj 2013 har været i dialog med deres nærmeste leder 1-3 gange om deres opgaveportefølje ud over ved semester/modulstart, og 22% at det er sket 4-6 gange: Tabel 2.10: Dialog mellem ledere og medarbejdere om opgaveportefølje (undervisere) Hvor ofte har du i perioden august 2012-maj 2013 været i dialog med din nærmeste leder om din opgaveportefølje udover ved semester/modulstart? 0 gange 11% gange 52% gange 22% gange 3% 9 10 eller flere gange 7% 19 Ved ikke 3% 8 Blandt de undervisere, der angiver, at de har været i dialog med deres nærmeste leder, har 35% selv taget initiativ til dialogen, mens 17% angiver, at det har været på lederens initiativ. 49% angiver, at det har været en kombination af eget initiativ, lederens initiativ og evt. tillidsrepræsentantens initiativ (tabel optrykt i bilag 1, spørgsmål 21). Af nedenstående tabel 2.11 fremgår svar fra de undervisere, der angiver, at de har været i dialog med deres nærmeste leder, om hvad de fik ud af dialogen:


» Køb Spænderem på nettet nu – Se udvalget her\nEn del netbutikker i Danmark tilbyder heldigvis et hav af forskellige billige leveringsløsninger til spænderem. En der er meget populær er for nærværende at afsende til en pakkeshop, hvor det er meget fleksibelt at kunne hente de bestilte produkter når det passer dig bedst. Denne er altså temmelig bekvem, og i mange tilfælde desuden den mest billige leveringsløsning.\nDu burde lige så vel vælge at vælge at få leveret til din adresse eller ud til din arbejdsplads. Fragttypen er en gang i mellem en lille smule mindre billig, men ydermere ret nem ved køb af spænderem online. Den mindst kostelige mulighed for fragt kan ikke benægtes at være selv at hente produkterne, men dette kræver at du er i nærheden af webshoppens byggecenter, for eksempel Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg eller Bauhaus.\nFragttiden på spænderem er jo særligt afgørende om man har behov for varen inden for få dage, så med det formål er det i sandhed afgørende at vi finder den estimerede leveringstid for spænderem. Masser af forhandlere på nettet – for eksempel Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan og Bauhaus – yder billig levering på næste hverdag på massevis af varer online, men vær obs på at det tager udgangspunkt i at bestillingen fuldbyrdes tidligere end et konkret klokkeslæt, sådan at de garanteret kan nå at få varerne betjent inden logistikpersonalet tager hjem.\nNogle internet forhandlere tilbyder gratis fragt på spænderem online, men i mange tilfælde er det betinget af at man handler for en konkret pris. Derudover skulle du foretrække den mest billige leveringsudgave, der tit vil være at få dem til at køre dine varer til et udleveringssted.\nMange byggemarkedskæder giver afhentning hvor man handler billig spænderem på nettet men selv henter i byggecenteret. For eksempel Davidsen, Bygma, Jem og Fix, XL-Byg, Silvan, Bauhaus, Stark, 10-4 og Harald Nyborg. Byggecentrene giver blandt andet klik-og-hent på spænderem i følgende områder:\nGlostrup, Hillerød, Odder, Ikast, Kalundborg, Sønderborg, Ballerup, Tårnby, Haslev, Nørresundby, Højbjerg, Thisted, Helsingør, Skanderborg, Brabrand, Varde, Allerød, Frederikssund, Tilst, Hobro, Taastrup, Struer, Herning, Aarhus, Holstebro, Brønshøj, Farum, Kolding, Hedensted, Søborg, Solrød Strand, Rudersdal, Vordingborg, Korsør, Jyllinge, Brønderslev, Greve, Stenløse, Nyborg, Brøndby, Slagelse, Vallensbæk, Fredericia, Rønne, Frederiksværk, Albertslund, Birkerød, Vanløse, Kokkedal, Hjørring, Dragør, Køge, Ringsted, Holbæk, Aalborg, Gladsaxe, Middelfart, Ølstykke, København, Hvidovre, Odense, Horsens, Randers, Frederikshavn, Esbjerg, Lystrup, Grenaa, Svendborg, Hørsholm, Herlev, Gentofte, Haderslev, Skive, Charlottenlund, Nakskov, Nærum, Virum, Åbyhøj, Værløse, Frederiksberg, Valby, Lillerød, Rødovre, Roskilde, Nykøbing Falster, Viborg, Silkeborg, Næstved, Vejle, Hedehusene, Ishøj, Aabenraa, Lyngby, og Risskov, .\nKlik-og-hent af spænderem er tilgængeligt i de fleste dele af Danmark: Sjælland (Sydsjælland, Østsjælland, Hovedstaden, Vestsjælland, Bornholm, Midtsjælland, Falster, Nordsjælland, Lolland, Amager), Fyn (Sydfyn, Midtfyn, Vestfyn, Østfyn, Nordfyn) og Jylland (Vestjylland, Syddanmark, Østjylland, Sydjylland, Midtjylland, Sønderjylland, Nordjylland).\nNår der ses på data står det tydeligt, at mennesker tit kigger efter bl.a. billig spænderem og køb spænderem. Foruden dette oplever vi typisk mennesker søge efter eksempelvis spænderem tilbud, spænderem online samt spænderem priser, foruden de velkendte byggekæder som 10-4, XL-Byg, Jem og Fix, Bygma, Harald Nyborg, Silvan, Davidsen, Bauhaus og Stark.\nRabat på spænderem\nDet er efterhånden ultra nemt for alle og enhver at sammenholde priser på billige spænderem online hos diverse webshops, og for det har massevis af online outlets ikke kunne slippe for at sænke prisen på spænderem drastisk, og ovenikøbet tilbyde gratis levering.\nDerfor kan det trods alt blive gavnligt at se nærmere på nogle enkelte internet handler efter billige priser på spænderem online forud for at du shopper, sådan at man er velinformeret til at skaffe sig den skarpeste pris. Se ikke bare på de kendte byggekæder som Harald Nyborg, 10-4, Jem og Fix, Stark, Bygma, XL-Byg, Davidsen og Bauhaus.\nMan bør lige meget hvad ikke undervurdere, at hvis en netshop forhandler billige spænderem online til salg for en salgspris som anses for urealistisk favorabel, så er det ofte være et fingerpeg om en falsk internet handler. Shopping med kort er i hvert fald dækket ind under en forordning, der garanterer en imod uoprigtige e-butikker.\nGenerelt foreslår vi bestillinger med betalingskort eller MobilePay. Som alternativ burde du vælge et tilbud som f.eks. ViaBill, for så vidt du ser en fordel i at dække regningen på spænderem i flere bidder. Dette foreslåes som regel hos niche netbutikker, men dog sjældent de velkendte byggekæder som fx Silvan, 10-4, Bygma, Bauhaus, Davidsen, Jem og Fix, Stark og XL-Byg.\nNår vi kigger i søgedata står det markant, at internetbrugere ofte søger fx køb spænderem og spænderem tilbud. Foruden dette oplever man jævnligt online shoppere søge efter for eksempel spænderem online, spænderem priser og billig spænderem.\nTrustpilot frembringer temmelig pæne muligheder for at sondere ret mange andre køberes reflektioner og derved tilråder vi, at du kigger nærmere på internet forhandlerens anmeldelser før du køber billige spænderem online.\nFacebook medfører endvidere nogenlunde relevante metoder til at få indblik i e-forhandlerens pålidelighed. I øvrigt er der nogle internet outlets hvor folk kan skrive en vurdering af deres købsoplevelse, som på samme måde burde anvendes til at afveje hvor glade kunderne er.\nForud for at nogen bestiller billige spænderem online i en e-butik behøver de i virkeligheden sætte sig ind i deres regler, det er dog ofte et omfattende projekt, specielt med de store byggekæder som Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan, Davidsen, XL-Byg, 10-4, Stark, Bygma og Jem og Fix.\nEn anden mulighed kunne derfor være at kontrollere om online shoppen er medlem af e-mærke ordningen, eftersom det kan være en sikkerhed for at online butikken lever op til de officielle regler, samt at e-forretningen løbende vurderes af specialister som har ekspertise inden for de gældende love.\nDet er en rigtig god chance for bistand, såfremt du bliver udsat for problemstillinger med dit køb af spænderem. Udover dette slår vi et slag for at man er sat ind i de mest relevante reglementer der gør sig gældende i forbindelse med købet af spænderem online, som for eksempel hvilken byttepolitik internet firmaet har.\nI den forbindelse er det samtidig essesentielt, at man til enhver tid gemmer ens faktura e-mail, så man i fremtiden kan vidne om sit køb af spænderem, hvad end man har handlet fra Bygma, XL-Byg, Silvan, Jem og Fix, 10-4, Stark, Davidsen, Harald Nyborg eller Bauhaus.


Udskiftning af gamle brændeovne kan blive lovpligtigt - Helsingør\nLige nu er det højsæson for at fyre op i brændeovnen, men står det til regeringen, skal de ældste og mest forurenende af slagsen skrottes eller udskiftes, når boligen skifter hænder. Læs her, om det nye udspil har en betydning for dig og din brændeovn.\nRegeringen har netop præsenteret sit luft- og klimaudspil "Sammen om en grønnere fremtid" med 38 tiltag, der til sammen skal styrke Danmarks grønne omstilling frem mod 2030.\nTo af de tiltag handler om danskernes gamle brændeovne, som er med til at sende skadelige partikler op i luften, og derfor skal varmekilden fremover gøres så effektiv og miljørigtig som muligt.\n”Først og fremmest vil regeringen indføre et lovpligtigt eftersyn, når en bolig skifter ejer. Hvis boligens brændeovn er fra før år 2000, skal den enten skrottes som varmekilde eller udskiftes med en nyere model,” fortæller advokat og partner Camilla Kisling fra ADVODAN Helsingør.\nSkrot frivilligt og få penge\nMens det ene tiltag således vil være lovpligtigt, skal det andet tiltag ifølge advokaten forbedre luftforureningen ad frivillighedens vej.\n”Har du en brændeovn fra før 1991, vil regeringen genindføre den såkaldte skrotpræmie, hvis du selv vælger at få en nyere brændeovn eller satse på en anden varmekilde i din eksisterende bolig. Præmien bliver på omkring 2.000 kr.,” siger Camilla Kisling.\nIfølge advokaten er der dog stadig nogle punkter i regeringens luft- og klimaudspil, som mangler at blive afklaret.\n”Det bliver spændende at se, hvem, politikerne mener, skal betale regningen for at udskifte brændeovnene i forbindelse med boligsalget – er det den gamle eller den nye ejer? Samtidig melder historien ikke noget om, hvorvidt skrotpræmien for en brændeovn fra før 1991 kan træde i kraft, hvis udskiftningen sker i forbindelse med ejerskifte og ikke ad frivillig vej,” forklarer Camilla Kisling.\nADVODAN sørger for at fortælle mere om afskaffelsen af gamle brændeovne, når der foreligger et konkret lovforslag fra regeringens side.


- Sort (kr. 199)Lyseblå (kr. 199)hvid (kr. 199)\nSov som en smurf med denne glædelige pude med Smølferne design og navn!\nEr du en ægte Smurfs fan eller kender du nogen, der virkelig kan lide disse lille blå ven? Giv sengen eller sofaen en rigtig øjenkrydder med denne glædelige Smurfs pude! Puderne ser allerede super sjovt ud, men du kan gøre dem lidt ekstra specielle ved at tilføje et navn til designet. På denne måde vil du altid have en unik og personlig smurftastisk gave til enhver Smurf elsker!\nhttps://www.yoursurprise.dk/smolferne/smolferne-pude 24125 Smølferne pude - Lyseblå (med påfyldning) https://yspimages-yoursurprisecom.netdna-ssl.com/articleimage/08/086eeac434d28fe17044cd9b7f10c884.jpg 199.00 DKK op voorraad


Ny-diagnosticeret - hvad nu? Hold 1 København-Forældrekursus\nNy-diagnosticeret - hvad nu? Hold 1 København\nOBS! Få pladser tilbage. Husk at der starter et nyt forløb op d. 19. marts i Københvan.\nStart dato\t 22-01-2022 10:00\nSlut dato\t 22-01-2022 16:00\nDet foregår\t Kulturhus Islands Brygge


Den Religiøse Dialog | lindberghansen\nBroderskabsdag. Børn fra forskellige religioner, sociale klasser og etniciteter mødes for at lære om pluralisme som noget godt.\nReligiøse ledere mødes og diskuterer muligheder for bedre relationer mellem kristne og muslimer.\nBroderskabsdag. Børn behøver ikke meget andet end en vandballon for at finde sammen.\nDialoggruppe besøger moske. Det er usædvanligt at den brede del af den egyptiske befolkning besøger andres helligdomme.\nDialogcirkel. Samtale om tro ud fra deltagernes personlige perspektiv.\nReligiøse ledere mødes som repræsentanter for hver deres religiøse gruppering.\nDialog – eller diapraksis – handler også om at arbejde sammen, kristne og muslimer, om en bedre fremtid for hele samfundet\nDer tales meget om dialogen som den rette løsning på mange af de lokale og internationale problemer, vi står med i dag, men der er megen forvirring om, hvad dialog egenligt er. Dette foredrag diskuterer, hvad der menes med dialog – og eventuelt hvordan I kan arbejde med dialog i jeres nærområder.\nDialog er et forvirrende begreb, da det bruges overalt, hvor vi arbejder for at forandre menneskelige relationer. Når vi taler om dialog, er det som regel fordi, at der er problemer mellem forskellige grupper, som vi ønsker at forbedre – men der er også nogle, som taler om dialog, når de forsøger omvende andre til deres egen overbevisning eller livsstil. Med baggrund i dialogerfaring fra en række forskellige lande og sammenhænge diskuteres seks forskellige former for dialog (se nedenstående). I sammenhænge, hvor der er tanker om selv at opstarte dialog, er det også muligt at indrette aftenen/dagen som en workshop, hvor vi diskuterer, hvordan man rent praktisk kan starte dialoginitiativer i jeres sammenhæng.\nOversigt over diskuterede dialogtyper (se side 19 ff i Om Dialog):\nVIP dialog: religiøse ledere og andre samfundsspidser mødes som repræsentanter for hver deres religiøse gruppe.\nKomparativ/akademisk dialog: akademisk sammenligning af dogmer og religiøse traditioner og tekster med henblik på at danne bedre forståelse for forskelle og ligheder i religionerne.\nErfaringsbaseret dialog: folk med forskellige synspunkter og verdensforståelser mødes for at dele ud af deres troserfaring og for bedre at forstå de andres verdensforståelse. Til forskel fra den akademiske dialog er denne dialog baseret på folks egne erfaringer.\nDiapraksis: dialog uden talen om tro. Man finder projekter, der kan gavne deltagerne og forbedre deres hverdag. Samarbejdet omkring dette arbejde bringer ofte folk tættere sammen.\nRedskabsdialog: workshops, der arbejder mod at præge deltagerne i en bestemt retning, så de kan gå ud i verden med en – ifølge organisatorerne – bedre attitude mod verden og folk, der er forskellige fra dem selv.\nGræsrodsdialog: vi står alle i den grundlæggende dialog, der opstår, når vi møder noget, der er fremmed for os – og vi skal bestemme, om det er folk, vi kan stole på, eller om der er behov for skepsis.


Det fremgår af en spørgeskemaundersøgelse blandt thoraxonkologer og patienter, som offentliggøres på WCLC 2021-konferencen.\nMangelfuld kommunikation og patienters manglende teknologiske viden er blandt de største ulemper ved online konsultationer, ifølge over 70 procent af de 141 adspurgte onkologer. En lige så stor andel af patienterne udtrykte bekymring for disse aspekter af telesundhed.\n86,9 procent af de adspurgte thoraxonkologer rapporterede et fald i antallet af patienter, der fik adgang til screening for lungekræft.\n“Der skal gøres meget for at modvirke den negative effekt på behandling, kliniske forsøg og forskning under covid-pandemien,” udtaler Anne-Marie Baird, ph.d. fra Trinity College Dublin i Irland, i en pressemeddelelse fra International Association for the Study of Lung Cancer (IASLC), som står bag WCLC-konferencen.\nTelesundhed bedre egnet til behandlingskontinuitet\nTelesundhed har vundet frem som et centralt kommunikationsværktøj under pandemien som et alternativ til fysiske konsultationer mellem patient og læge.\nMange af onkologerne vurderede, at online konsultationer fungerede bedst til at sikre kontinuitet i behandlingen og fastholde kontakten til patienterne, men ikke egnede sig til diagnosticering.\nKnap to tredjedele af de thoraxonkologer, der deltog i undersøgelsen, brugte digitale fjernbehandlingsværktøjer for første gang under covid-pandemien.


Engelsk variant af coronavirus findes nu også i Hørsholm – Hørsholm Nyheder\nHomepage Sundhed Engelsk variant af coronavirus findes nu også i Hørsholm\nHørsholm Kommune meddeler, at man er blevet bekendt med at den engelske variant af coronavirus (cluster B.1.1.7.) nu også findes blandt Covid-19-smittede Hørsholm-borgere.\nDen engelske virusvariant vurderes af Statens Serum Institut til at være mere smitsom end de allerede kendte virusvarianter. Hørsholm Kommune får ikke systematisk viden om cluster B.1.1.7’s udbredelse i kommunen, men den aktuelle viden får Hørsholms borgmester til understrege vigtigheden af, at borgerne fortsat følger retningslinjerne for at stoppe smittespredning.\n”Hørsholms borgere har lige siden pandemiens start bakket eksemplarisk op om retningslinjerne – det skal alle have tak for. Den engelske virusvariant er kommet tæt på, og vi står fortsat midt i vinteren, og derfor er det vigtigere end nogensinde, at vi holder fast,” siger borgmester Morten Slotved og kommer med en opfordring til alle borgere. ”Jeg vil på det kraftigste opfordre alle til at holde fast i alle de smitteforebyggende anbefalinger, for der er grund til at være ekstra omhyggelig i den kommende tid. Selvom smittetrykket ser bedre ud, skal vi forberede os på, at vi i februar vil opleve at kurven stiger igen.”\nSelvom smittetrykket i Hørsholm og resten af Danmark er for nedadgående, forventer eksperter at det igen vil stige, når vi når februar måned. Af samme årsag skærper Sundhedsstyrelsen midlertidigt anbefalingerne for nære kontakter og udvider afstandskravene til 2 meter. De skærpede tiltag og restriktioner er foreløbigt forlænget til d. 7. februar 2021.\nDe skærpede tiltag er, at forsamlingsforbuddet er sænket til 5 personer, ligesom anbefalingerne til private hjem og sociale kontakter også er skærpet til 5 personer. Det anbefales generelt at se så få personer som muligt. Afstandsanbefalingen øges ud fra et forsigtighedsprincip fra 1 til mindst 2 meter. Arealkrav i dagligvarebutikker øges ligeledes.\nHerudover er Sundhedsstyrelsens råd med håndhygiejne og hyppig rengøring, meget vigtig for at forebygge smitte.\nPrevious article Previous post: Kampen om tredjepladsen starter i Aarhus lørdag\nNext article Next post: Basketball Dameligaen: Aabyhøj overtager tredjepladsen efter sejr over Hørsholm


Gynækologisk undersøgelse | Få tid til underlivsundersøgelse\nKvinder får foretaget gynækologiske undersøgelser af mange forskellige årsager. Fælles for underlivsundersøgelser er, at gynækologen på klinikken undersøger kvindens kønsorganer, hvis der er mistanke om sygdom, behov for ny prævention eller lignende.\nEn gynækologisk undersøgelse er blandt andet vigtig, hvis du:\nSkal begynde på p-piller, have spiral eller lignende\nOplever kløe eller svie i skeden eller i området omkring skeden eller anus\nOplever smerter ved samleje\nHar pletblødninger eller uregelmæssig menstruation\nMærker en tyngende fornemmelse i skeden eller i underlivet generelt\nMange kvinder lider af problemer med underlivet uden at komme til lægen. Bestil en tid til gynækologisk undersøgelse hos os og lad os stille og roligt udrede, hvad der er galt, og hvordan du kan få det bedre.\nNedenfor kan du læse mere om, hvad der skal ske, når du skal til gynækologisk undersøgelse. Når du er velforberedt, vil du sandsynligvis føle dig mindre usikker, selvom det altid kan være lidt grænseoverskridende at skulle blotte underlivet for et andet menneske – også selvom det er overfor en professionel gynækolog.\nVed en underlivsundersøgelse ser gynækologen på de ydre og indre kønsorganer. De ydre kønsorganer kan ses udefra og omfatter blandt andet skamlæberne og mellemkødet, mens de indre kønsorganer dækker over livmoderen, æggeledere og æggestokke.\nDu skal være afklædt på underdelen af kroppen under en gynækologisk undersøgelse. Du kan selvfølgelig altid vælge at have en lang trøje på, en kjole eller en nederdel, som du kan trække op. Så føles det ikke helt så afklædt at ligge på briksen til din underlivsundersøgelse.\nHvis du er nervøs for at skulle til gynækologisk undersøgelse, så kan du vælge at tage eksempelvis din veninde eller din mor her. Fortæl os gerne, hvis du er usikker ved undersøgelsen. Så kan vi tage os ekstra tid til roligt at forklare dig, hvad der skal ske trin for trin.\nDet er bedst, hvis du ikke har din menstruation, mens du får foretaget gynækologisk undersøgelse. Især hvis du skal have taget en celleprøve, er det relevant, at du bestiller en tid, der ikke ligger i en periode, hvor du menstruerer.\nUnder en gynækologisk undersøgelse ligger du ned på et gynækologisk leje. Lægen undersøger dig ved hjælp af et såkaldt spekel, der er et instrument i metal. Det kan virke lidt koldt mod huden og slimhinderne. Vi har flere forskellige størrelser af spekler, så lægen kan vælge det, der passer bedst til dig. Denne del af underlivsundersøgelsen tager højst et minut.\nLægen mærker også med to fingre (naturligvis med brug af handsker) inde i skeden og den anden hånd på din mave. Her kan man blandt andet mærke, om livmoderen sidder, som den skal, og om æggestokkene føles normale.\nEn gynækologisk undersøgelse tager omkring 10 minutter i alt.\nPrøv at slappe af, så godt du kan undervejs. Jo mindre du spænder i underlivet, jo mindre ubehageligt er det at få foretaget en gynækologisk undersøgelse. Sig til, hvis du er nervøs, eller hvis der er noget, der er ubehageligt undervejs. Så gør lægen, hvad han kan for at berolige dig, ved at minde dig om at trække vejret dybt og fortælle dig, hvad der skal ske.\nUnderlivsundersøgelse hos mandlig eller kvindelig læge?\nNogle kvinder foretrækker en gynækologisk undersøgelse hos en kvinde, da de er mindre blufærdige over for kvinder. Andre foretrækker en underlivsundersøgelse af en mandlig gynækolog, der i nogle tilfælde opleves som blidere og mere forsigtig. Andre igen er ligeglade, så længe at lægen er dygtig, professionel og empatisk.\nMærk efter, hvad der føles mest rigtigt for dig, inden du bestiller tid til gynækologisk undersøgelse.\nBrug for akut gynækologisk undersøgelse?\nHar du fået pludselige smerter i underlivet eller andet, der kræver en akut gynækologisk undersøgelse? Så ring til os og få en tid med det samme, så lægen hurtigt kan se på dig. Kontakt os og få hjælp til at finde årsagen til problemet, så du ikke skal gå rundt og have ubehag.


De Utherreperkin.info meddelelser er en social engineering angreb, der forsøger at narre dig til at abonnere på sine push notifikationer, så de kan sende ud uønskede annoncer direkte til dit skrivebord.\nDen Utherreperkin.info site vil vise en “Bekræft underretninger” vindue, beder dig om at abonnere på advarsler fra denne hjemmeside. Hvis du skubber “Give lov til” knap, så vil du begynde at se irriterende pop-up vindue fra Utherreperkin.info på skrivebordet, selv når webbrowseren er lukket.\nDen Utherreperkin.info websted vil vise følgende meddelelse\nDu bør ikke accepterer at klikke på “Give lov til” knap på grund af det faktum, at Utherreperkin.info websted vil spamme din internet-browser med uønskede reklamer. Hvis du har tilladt den Utherreperkin.info hjemmeside til at sende meddelelser i din internetbrowser, så vil du kræve at slette disse annoyingapprovals.\nDisse Utherreperkin.info pop-up-reklamer udløses enten ved irriterende annoncer på hjemmesider, du besøger, eller adware. Denne instruktion blev oprettet for at hjælpe Windows-brugere at fjerne malware fra din PC.\nNår det drejer sig om adware, disse skadelige programmer er bundtet med andre gratis software program, som du får fra internettet. Desværre, nogle downloads ikke effektivt afsløre, at andet værktøj ligeledes vil blive oprettet, og du kan opleve, at du faktisk har installeret adware uden din viden. Så snart et skadeligt program er sat op, når du vil søge på internettet, uønskede annoncer fra Utherreperkin.info vil vise pop-up vinduer.\nUtherreperkin.info bliver på nerverne af mange brugere, så du er ikke dens eneste offer.\nFolk spørger, hvordan du løser problemet effektivt. At komme af med infektionen manuelt, kan være en langvarig virksomhed og kan skade andre vigtige systemfiler. Scan din pc med GridinSoft Anti-Malware at opdage og slette Utherreperkin.info på den rigtige måde.\nTips til at fjerne Utherreperkin.info manuelt fra din PC.\nTRIN 6. Kør programmet. Vent scanningen er afsluttet, og alle malware forbundet med “Utherreperkin.info” registreres.\nTRIN 7. Klik på “ren nu” for fjern Utherreperkin.info.\nFor at slippe af med Utherreperkin.info fra dit system, lokalisere “Fjern et program” funktion i din pc, afhængigt af den version af Windows-operativsystemet:\nTil Windows 8/10: Højreklik på Start – Hurtig adgang Menu – Kontrolpanel – Fjern et program. Du kan tjekke listen over programmer og hjælpeprogrammer installeret på din pc. Find mistænkelig software, der kan forårsage Utherreperkin.info problem, højreklik på den og vælg “Afinstaller“.\nTil Windows 7: Klik på Start – Kontrolpanel – Fjern et program. Kontroller listen over programmer og software til rådighed i din pc, der kan forårsage Utherreperkin.info problem, tryk derefter på “Afinstaller“.\nI Windows XP: Klik på Start – Kontrolpanel – Tilføj / fjern programmer. Du vil finde en liste over tilgængelige programmer i din PC. Højreklik på mistænkelig software, der kan forårsage Utherreperkin.info problemet og vælg “Afinstaller“.


21/1 2021 10:38\nHB Køge bekræfter torsdag, at klubben har udlejet sin 18-årige kantspiller Marius Elvius til Serie A-klubben Hellas Verona. Italienerne sikrer sig en købsoption.\nOddset 3,20 3,25 2,30\nSerie A-klubben Hellas Verona har vendt blikket mod Danmark, og her har italienerne lejet den blot 18-årige HB Køge-kant Marius Elvius frem til sommer.\nDet bekræfter HB Køge torsdag i en pressemeddelelse, hvor det fremgår, at Hellas Verona har sikret sig en købsoption på den unge kantspiller.\n- Marius har været igennem en rigtig god udvikling de seneste år, og han har i denne sæson lagt yderligere på sit spil. Han er kun lige fyldt 18 år, så det er helt naturligt, at der er opstået interesse for ham.\n- Hellas Verona er kommet med en rigtig fornuftig pakke for både Elvius og HB Køge. Lejeaftalen betyder, at Hellas Verona nu kan se ham an i deres omgivelser i det kommende halve år, inden de beslutter sig for, om de vil købe ham, fortæller HB Køges direktør Per Rud og fortsætter:\n- Og hvis ikke de vil det, så kommer Marius hjem igen som en mere moden spiller med erfaring fra en anden fodboldkultur. Den aftale kunne vi ikke sige nej til, og vi er stolte over igen at kunne udvikle spillere, der tiltrækker sig interesse uden for landets grænser.\n- Vi ønsker Marius alt det bedste og glæder os til at følge ham i Verona i det kommende halve år. Han arbejder stenhårdt og har mange forudsætninger for at slå igennem.\nElvius har spillet 36 kampe for HB Køge og har scoret seks mål for klubben.\nHellas Verona er nummer ni i Serie A.\n— HB KØGE (@hbkogedk) January 21, 2021\nHold nu kæft hvor bruger bold.dk meget "gafler".


Hvorfor har ingen andre kopieret verdens bedste serieskaber? / Kommentar\n‘The Wire’ er en af de mest anerkendte serier nogensinde, men alligevel bestræber ingen sig på at efterligne dens ophavsmand David Simons stil. Det bliver man akut bevidst om, når man ser hans nye serie, ’We Own This City’, skriver Soundvenues filmredaktør.\nKOMMENTAR. Mesteren David Simon er sammen med makkeren George Pelecanos tilbage med serien ’We Own This City’, et comeback til Baltimores politi, halvandet årti efter han sagde farvel til hjembyens gader i mesterværket ’The Wire’.\nHar man fulgt Simon også i serier som ’Generation Kill’, ’Treme’, ’Show Me a Hero’, ’The Deuce’ og ’The Plot Against America’, går der ikke mange minutter af den nye serie om en korrupt specialenhed – og efterforskerne, der prøvede at afsløre den – før det står lysende klart, hvem der står bag.\nMan møder nemlig en ganske særlig fortællestil, som groft kan opsummeres sådan her:\nMasser af teknisk dialog: Samtalescener, hvor karaktererne taler den indforståede lingo, der definerer netop deres subkultur, om det så er gadeslang eller bureaukratiets forkærlighed for forkortelser og afdelingsnavne.\nEt utal af funktioner: Karakterer, hvis følelses- eller privatliv vi ikke får et fyldigt indblik i, men som først og fremmest er deres professionelle identitet: Politimand, ansat i Justitsministeriet, FBI-efterforsker mv.\nNedbarberet æstetik: Stort set ingen musik, som ikke optræder som en del af karakterernes eget univers, ingen flashy klipning (om end ’We Own This City’ opererer med en flashback-båret struktur, som er ulig Simon), ingen kameraføring lavet til at springe i øjnene og en naturalistisk, periodetro farvemætning.\nDet er plus-minus samme stil, Simon har anvendt i alle sine serier siden miniserien ’The Corner’ fra 2000 og perfektionerede i sit magnum opus, ’The Wire’. Og det står mere og mere klart, hvor meget den stikker ud fra mængden.\nFor selvom ’The Wire’ bredt anses som en af verdens allerbedste serier, er det påfaldende, hvor få stilistiske bølgeskvulp der er fulgt i kølvandet.\nMens serier som ’Twin Peaks’, ’Six Feet Under’, ’Mad Men’ og ’Breaking Bad’ har inspireret mange seriers arbejde med tone, billeder og genrer, har forsvindende få forsøgt at gå ’The Wire’ i bedene. Man har oplevet serier spejle sig i dens tematiske blik for såvel individer som samfundets magtstrukturer – fra britiske ’Top Boy’ til danske ’Norskov’ – men den nøgterne realisme har ikke just dannet skole.\nDet kan der være gode grunde til. Også på film hører den asketiske realisme, som briterne Mike Leigh og Ken Loach og de belgiske Dardenne-brødre har været nogle af de førende eksponenter for i årtier, til i en arthousesfære, som sjældent får et bredt publikum i tale.\nOg mens serieguldalderen blev kickstartet af dybt gennemarbejdede værker som ’The Sopranos’, ’The West Wing’, ’Six Feet Under’ og altså ’The Wire’, der på hver deres måde stillede høje krav til deres publikum, har serieverdenen særligt i de store dramaserier udviklet sig i en mere og mere mainstream retning.\nDe vilde eksperimenter har de seneste år typisk boltret sig i de billigere halvtimesformater i feltet mellem komedie og drama (fra ’Atlanta’ til ’Ramy’ og ’Barry’), mens dramaflagskibene måske nok har afprøvet forskellige genrer, men stilistisk har spillet relativt sikkert med enkelte undtagelser som ’True Detective’ sæson 1 og ’Severance’ fra i år.\nI stedet synes tidens dominerende stilistiske paradigme at være det, man kan kalde Adam McKay’sk kækhed efter instruktøren bag ‘The Big Short’, ‘Vice’ og ‘Don’t Look Up’: Finurlig klipning, glimt i øjet og metaleg, som i ‘Winning Time’ (produceret af McKay) eller ‘WeCrashed’, og som er designet i den konstante underholdnings navn.\nSom ’We Own This City’ viser med al tydelighed, er der intet som helst publikumsleflende ved Simons stilistiske tilgang. Stort set alle andre forfattere, der skriver film og serier bygget på autentiske begivenheder, taler om, hvordan de har måttet skære virkeligheden til med grovfil for at skabe en underholdende fortælling med fremdrift, cliffhangers, karakterudvikling og store følelser. Simon går den modsatte vej:\nHan vil hellere skære ned for den umiddelbare underholdningsværdi for at komme så tæt på den sandfærdige historie som muligt og for at tegne et nuancerigt billede af begivenhederne. Og derfor præsenterer ’We Own This City’ også en mere kompleks virkelighed, end vi er vant til at se på tv.\nDavid Simon er tidligere journalist, en detaljerytter af format og dybt engageret i de forhold, han skildrer, og ligesom det kan være en farlig ambition at ville efterligne filmverdenens store og meget distinkte auteurs fra Tarkovskij til Trier og David Lynch, er det risikabelt at gøre Simon kunsten efter. Kopierer man stilen uden at have evnen til at fange facetterne i karaktertegningen og det store ensemble, ender man hurtigt med en serie, der bare er kedelig og fremmedgørende.\nSimons stil er ikke for alle – eller rettere sagt: Det er en slowburn, der kræver, at man dedikerer tid og tålmodighed til at komme ind i historien, og at man er villig til at bære over med, at man måske ikke fanger alle detaljer med det samme.\nFlashforwards, twists, hooks\nDe mange streamingtjenester ligger lige nu i benhård konkurrence om seernes tid, og man mærker, at serierne er mere og mere drejet ud fra, at de skal hooke os øjeblikkeligt.\nMange serier starter med en cold open på et dramatisk flashforward, der giver os en forvisning om, at der nok skal ske noget spændende om syv-otte timers tid. Mange indlægger twists i hvert andet afsnit. Og mange bygger på opsigtsvækkende virkelige begivenheder, der skal skabe hooket, allerede inden man sætter sig til rette i sofaen.\nMens vi nysgerrigt spekulerer på, hvor store dele af ’The Dropout’ eller ’Inventing Anna’ der er sand, er det slående klart, hvor meget mere de er slebet til i underholdningen og dramaturgiens navn, når man holder dem op mod den nøgterne approach i ’We Own This City’.\nDet gør ikke de andre serier dårlige, men kontrasten er med til at sætte tanker i gang om, hvor vigtigt det er, at unikke serieskabere stadig får lov til at forfølge deres egen metode, også selvom den ikke har publikumsvenligheden i højsædet.\nDavid Simon. (Foto: Astrid Stawiarz/Getty Images)\nSelvom han nyder en status som en af tv-verdenens allermest respekterede forfattere, har David Simon ofte fortalt, at det er utroligt vanskeligt for ham at komme igennem med sine projekter.\n»De (tv-stationerne, red.) siger, at de gerne vil have ting som ’The Wire’«, sagde han, da Soundvenue talte med ham og George Pelecanos i forbindelse med ’The Deuce’ i 2019.\n»De siger, de vil arbejde sammen med folk, som har de ambitioner, vi har. Men det er ikke sådan, det forholder sig, når George og jeg går ind til møder. De vil gerne have folk med ambitioner, men de vil også have hits«.\nGudskelov for HBO, der igen og igen har bakket op om deres vigtige vision om at skildre råddenskaben i USA’s indre, så vi ikke bare bliver underholdt, men også klogere.\nMan kan bare godt frygte, at kompromisløse serieskabere 60-årige David Simon er en uddøende race i tidens overophedede streaminglandskab. At ingen får lov til at samle bolden op efter ham.\n’We Own This City’ kan ses på HBO Max.


Politik om personlige oplysninger | Sandoz DK\nNår vi bearbejder personoplysninger træffer vi altid rimelige foranstaltninger for at sørge for, at dine oplysninger forbliver korrekte og aktuelle for de formål, de blev indsamlet for. Vi giver dig mulighed for at komme med indvendinger mod bearbejdningen af dine personoplysninger, hvis behandlingen ikke er rimeligt nødvendig for et retmæssigt forretningsformål, sådan som det beskrives i denne politik, eller for vores efterlevelse af sagen. Når det gælder elektronisk direct marketing tilbyder vi, hvis loven kræver dette, mulighed for at fravælge yderligere reklamemateriale eller at vælge at få reklamemateriale. Hvis du ønsker at kontakte os om brugen af dine personoplysninger eller har noget at indvende mod bearbejdningen af oplysningerne, skal du gøre dette via e-mail på [email protected]. Hvis du kontakter os, bedes du anføre navnet på det websted, hvor du afgav dine personoplysninger, samt de specifikke oplysninger, du ønsker at rette, opdatere eller fjerne, sammen med en passende identifikation af dig selv. Anmodningen om at fjerne personoplysninger afhænger af vores forpligtelser, når det gælder retslig eller etisk rapportering, arkivering af dokumenter eller bevaring af oplysninger.\nVi vil eventuelt indsamle og bearbejde oplysninger om dit besøg på vores websted, f.eks. hvilke sider du besøger, hvilket websted du kom fra, og visse af de søgninger du foretager. Vi bruger sådanne oplysninger som grundlag for at forbedre indholdet på vores websted samt til at udarbejde statistik om personer, der anvender vores websted til interne formål og til markedsførings- og forskningsformål. I forbindelse hermed kan det ske, at vi installerer "cookies" for at registrere brugerens domænenavn, netværksudbyderen, dit operativsystem samt dato og tid for besøget. En "cookie" er en lille dataenhed, der sendes til din webbrowser og gemmes på harddisken på din computer. Cookies skader ikke computeren. Du kan indstille din webbrowser sådan, at du får en meddelelse, når der kommer en anmodning om at gemme en "cookie" på computeren. På denne måde kan du vælge, om du vil acceptere dette eller ej. Hvis du ikke ønsker, at vi installerer cookies, skal du meddele os dette via e-mail på [email protected]. Vi vil dog oplyse dig om, at du måske ikke kan bruge alle funktioner i din webbrowser, hvis du vælger ikke at acceptere cookies. Vi vil evt. benytte os af udenforstående parter til at indsamle og bearbejde de oplysninger, der beskrives i dette afsnit.\nHvis du har spørgsmål om eller har klager i forbindelse med vores efterlevelse af denne politik for beskyttelse og behandling af personoplysninger, eller hvis du vil aflevere anbefalinger eller kommentarer for at hæve kvaliteten af politikken, kan du kontakte os via e-mail på [email protected].


”Jeg har fået en genial ide!” - 4 råd til iværksætteren\nVelkommen til Smartplans iværksætteri-uger! Iværksætteri er populært som aldrig før: 2.000 nye virksomheder oprettes hver måned i Danmark, mens programmer som ”Løvens Hule” viser, hvordan mange går rundt med en iværksætter i maven. Det er dog langt fra alle iværksættere med egen virksomhed, som klarer sig og får succes på de ofte overfyldte markeder. Vi har derfor valgt at sætte fokus på iværksætteri gennem to uger på bloggen. Denne uge fokuserer vi på eksperternes råd til opstart af virksomhed, hvor vi i næste uge vil fokusere på vores egne erfaringer som iværksættere i Danmark. God fornøjelse.\nDu har fået verdens bedste ide og føler, at den bør føres ud i livet. Ekstasen vil ingen ende tage ved tanken om at starte din egen virksomhed. Men inden du gør det, bør du som minimum stille dig selv følgende tre spørgsmål:\nHvis du kan svare ja til alle tre med klare og rationelle argumenter uden at tøve, er der et solidt grundlag for at springe ud i det. Er du i tvivl, anbefales det, at du bruger tid på at tænke over disse spørgsmål og finder ud af, hvordan du kan gøre tanke til virkelighed. Her skal du også overveje, hvordan og hvor meget du kan gå ind i projektet personligt: hvilken risiko er der forbundet for mig som selvstændig? Hvor længe kan jeg klare mig økonomisk delvist eller helt uden indtægt? Hvad sker der, hvis jeg bliver syg? Har jeg økonomi til opstart? Hvad skal der i det hele taget til, for at jeg kan komme i gang? Er jeg klar til den arbejdsbyrde og det store ansvar, der følger med? Der er mange elementer at tage højde for og selvom du har fået en virkelig god ide, anbefales det, at du stikker fingeren i jorden og laver et realitetstjek, inden du springer ud i livet som selvstændig.\nFor at din ide og virksomhed skal blive til noget, er det vigtigt, at du holder fokus på en række faktorer:\nDefiner nogle klare mål for virksomheden og dit produkt og tænk over, hvad motivationen for disse er. Hold fokus på din og virksomhedens kerneydelser og kompetencer, så du kan udnytte og udvikle disse fuldt ud.\nOvervej, om du med dit produkt har fundet eller kan finde en niche at anvende til at få succes med dit produkt. Er der for mange udbydere på markedet, kan det være svært at trænge igennem til forbrugerne.\nSørg for altid at have din indre købmand med dig for at skabe omkostningsbevidsthed i virksomheden.\nBrug dit netværk til at finde kunder samt udveksle ideer og sparre med andre. Sparring og ideudveksling vil give dig nye og anderledes ideer og måder at tænke på, som kan gavne din virksomhed.\nHold overblik over de praktiske og formelle aspekter\nNår man som iværksætter starter egen virksomhed, er der naturligvis også en masse praktiske og formelle, obligatoriske aspekter at huske på. Noget af det første, du skal give dig i kast med, er at udarbejde en forretningsplan, som bl.a. skal indeholde oplysninger om budget, finansiering, organisering, salg, markedsføring og udviklingspotentiale for dit produkt. Uden en forretningsplan er det svært for både dig selv og andre at visualisere din ide og tage den seriøst.\nHerefter skal du beslutte dig for, hvilken virksomhedsform din virksomhed skal startes som – om det skal være en enkeltmandsvirksomhed, et interessentskab, SMBA, aktie- eller anpartsselskab afhænger helt af dig, din virksomhedstype og om du har en eller flere partnere. Derudover skal du tage ting som firmanavn, lokaler, hjemmeside, investorer, momsregistrering, skat, regnskab, bogføring og patenter til overvejelse, inden du springer ud i livet som selvstændig.\nSelvom du kender til alle fordelene ved dit produkt, gør dine interessenter det ikke – og det er måske endda nødvendigt at overbevise dem om disse. Derfor skal du fra starten have fokus på at sælge dit produkt, da det selvfølgelig ikke sælger sig selv. Lav en markedsføringsplan, så du altid har fokus på, hvad du vil med dit produkt, hvordan det skal markedsføres til dine kunder og hvad det skal koste. Opstil mål for, hvor mange kunder, du skal have inden for det første år og sørg for at måle på dine salgs- og markedsføringstiltag. Salg og markedsføring er mindst lige så vigtigt som at udvikle og skabe nye produkter.\nStår du for at starte egen virksomhed, så husk på, at dette selvfølgelig ikke er en udtømmende liste af eksperternes råd – tværtimod. Læs med i næste uge, hvor ejerne af Smartplan fortæller om deres erfaringer med iværksætteri.\nKilder: Forbes, Entrepreneur, Virk Startvækst BT, DR


Ambulatorie for diabetes og hormonsygdomme i Kolding søger sygeplejerske, Medicinske sygdomme, Kolding Sygehus | Ofir.dk\nAmbulatorie for diabetes og hormonsygdomme i Kolding søger sygeplejerske\nAmbulatorie for diabetes og hormonsygdomme i Kolding søger sygeplejerske pr. 1/6- 2018 eller efter aftale på 30-32 timer.\nVi søger sygeplejerske, som enten har eller har basis for at tilegne sig:\nSpecialeerfaring indenfor det endokrinologiske område og særligt diabetes, således at du kan varetage selvstændige sygeplejekonsultationer.\nHar ambulant erfaring og kompetencer indenfor de administrative funktioner, herunder dokumentere registreringer i databaser m.v.\nSkype konsultationer, indgå i aftenambulatorium og kontinuerlig udvikling af vores tilbud til vores tværfaglige samarbejde.\nHar gode egenskaber i forhold til planlægning, overblik og ro i pressede situationer.\nHar gode samarbejdsevner og er motiveret for at indgå i et dynamisk team hvor dialog, god ansvarsfølelse er kodeordene samt hvor fokus altid er på det gode forløb for patienterne.\nEr flexibel, proaktiv og så udviklingsorienteret, at du ser forandringer som en mulighed for at tænke nyt.\nI vores ambulatorium varetager vi:\nKonsultationer med Type 1 diabetikere, insulinpumpebehandling, komplekse Type 2 diabetikere, gestationelle diabetikere, osteoporose patienter, thyreoidea scanning/biopsi\nEndokrine tests, glukosebelastning og infusioner\nIndgår i tværfagligt teamsamarbejde\nKoordinering af patientforløb, information og udvikling af arbejdsgange, procesforløbsbeskrivelser\nAftenambulatorium 1 aften om måneden\nDiabetesskole i samarbejde med Kolding, Fredericia og Middelfart kommuner\nSårcenter/ tværgående funktion som diabetessygeplejerske på Kolding sygehus\nStuderende på 6 semester en forår og en efterår, derudover har vi også bachelor studerende\nAmbulatoriet er et selvstændigt ambulatorium. Vi er 3 diætister, 14 sygeplejersker, 7 overlæger og 4 sekretærer. Vi har også tilknyttet Center for knogleskørhed.\nVi har fælles afdelingssygeplejerske, som vi deler med Medicinske senge A (geriatrisk sengeafdeling).\nVi er en spændende arbejdsplads, hvor der er mulighed for at arbejde bredt, men også med mulighed for fordybelse i fagområder. Vi er et engageret og motiveret personale med fokus på vidensdeling og udvikling.\nVi har et individuelt tilrettelagt introduktionsprogram, hvor vi tager udgangspunkt i netop dine forudsætninger, kvalifikationer og ligeledes bliver du tildelt en mentor.\nStillingerne indebærer, at man hver 6. weekend indgår i geriatrisk sengeafsnit hvor man har 8 timers vagter lørdag og søndag, i dagvagt.\nEr du velkommen til at kontakte Afdelingssygeplejerske Charlotte Frisesdahl på mail: Charlotte.Frisesdahl@rsyd.dk\nSamtaler afholdes d.25/4- 2018


Krimiforedrag | Lotte Petri\nDjævelen og knogleeksperter\nLotte Petri har i ‘Djævelens værk’ taget favntag med det Onde, og det kommer hun gerne ud og fortæller om, hvad går ud på, på landets biblioteker. I den forbindelse har hun haft møde med en højt placeret katolsk præst, der er blevet certificeret af pave Frans til at praktisere eksorcisme i Danmark.Varighed: 1½-2 timer inklusive spørgsmål.\nHvide snit og ulve\nLotte Petri fortæller om arbejdet med sin forrige krimi ‘Hvidt Snit’. Hun fortæller om det kirurgiske indgreb, det hvide snits historie, om researchen, der har ført hende til Sikringen – et topsikret psykiatrisk hospital, hvor landets farligste, sindssyge kriminelle er anbragt. Hun fortæller også om ulven i Danmark, som har en særlig betydning for denne krimi, da man finder skeletrester fra et menneske i dens mavesæk, og sporene leder tilbage til et mord begået 30 år tidligere. Hør om de spændende researchture, der bl.a. omfatter Anstalten ved Herstedvester, Statsfængslet i Vridsløselille og Retsmedicinsk Institut.\n”Den 10. september 2015 havde Nørrebro Bibliotek besøg af Lotte Petri. Det blev til en indholdsrig, spændende og underholdende aften. Lotte Petri har en fantastisk evne til at engagere og inddrage sit publikum, når hun fortæller om forfatterskabet, og ikke mindst fænger fortællingen første danske ulv på dansk jord i næsten 200 år og researchbesøg på Sikringen. ”\nBibliotekar Hans Peter Bjerregaard, Nørrebro Bibliotek\nSe bogtrailer her!\nForespørgsel/booking: lotte.petri@gmail.com eller tlf.: 2245 6333.\nLotte Petri på bogmesse\nForedrag med Hans Jørgen Bonnichsen og Lotte Petri om højreekstremisme.