Stud.Jur. Stud.Jur. s store Fremtidstema. studieliv. I dette nummer af Stud.Jur. vendes blikket mod fremtiden, både i og udenfor studiet. - PDF\nStud.Jur. Stud.Jur. s store Fremtidstema. studieliv. I dette nummer af Stud.Jur. vendes blikket mod fremtiden, både i og udenfor studiet.\nDownload "Stud.Jur. Stud.Jur. s store Fremtidstema. studieliv. I dette nummer af Stud.Jur. vendes blikket mod fremtiden, både i og udenfor studiet."\n1 Læs Stud.Jur. s eksklusive interview med Maria Rørbye Rønn - ny generaldirektør for DR Stud.Jur. Stud.Jur. s store Fremtidstema I dette nummer af Stud.Jur. vendes blikket mod fremtiden, både i og udenfor studiet. P Nr. 2 Maj årgang P studieliv Årets Underviser, s. 20 perspektiv Interview med fremtidsforsker Anne Skare Nielsen, s. 40 aktuelt Interview med Generaldirektør fra DR, Maria Rørbye Rønn, s. 9 Meddelelsesorgan for jurastuderende og ansatte ved det juridiske fakultet københavns universitet\n2 Udgiver Juridisk Diskussionsklub Studiestræde 34 DK-1455 København K Telefon: (0045) Redaktion Redaktør: Redaktør: Sarah Klaper Gustav Krohn Schaldemose Ekstern redaktion: Camilla Fie Pedersen Johan Kristian Tufte-Kristensen amalie Bang Jesper Holm Clara Cilius Rødgaard FORSIDEFOTO Agnete Schlichtkrull Design Akkurat/v Rasmus Beier Danielsen Tryk Kolofon ApS Oplag: 4500 Stud.Jur. Om bladet Citering mv. Generelt Tryk & papir Stud. Jur. virker som officielt medlemsblad for Juridisk Diskussionsklub. Bladet udsendes af Juridisk Diskussionsklub i samarbejde med Juridisk Fakultet ved Københavns Universitet til samtlige studerende og ansatte ved Fakultetet. Citering og anden gengivelse af uddrag fra Stud. Jur. må gerne ske, blot det sker i overensstemmelse med lov om ophavsret og med tydelige kildeangivelse. Materiale, kommentarer samt ris og ros kan sendes til stud. Afmelding: Send en med navn og adresse til Stud.Jur er produceret under miljøvenlige forhold og trykt efter den internationale standard for miljøledelse. Stud.Jur er trykt på papir som er PEFC certificeret.\n3 MWBe educated in Corporate Law and Financing Mergers & Acquisitions Restructuring and Financing of Real Estate August Advokatpartnerselskab\n4 indhold stud. jur. nr. 2 maj 2011 Stud.Jur's store fremtidstema faste sider s. 05 Leder s. 07 Formandens meddelelser s. 32 Billeder fra studiet s. 36 Stud.Jur. anbefaler s. 39 JD informerer s. 45 Fakultetets sider s. 60 JD noterer s. 61 Støttemedlemmer s. 62 Kalender s. 63 JD s bestyrelse studieliv P perspektiv aktuelt s. 20 Årets Underviser s. 26 LETT Culpa Cup s. 31 Karnov Bingo s. 35 Debatarrangement om Lissabonsagen s. 56 Jurist anno 2011 s. 59 Debatindlæg s. 15 Henning Koch En Røvet Datter? Selvbedraget om Danmark og EU-juraen! s. 30 Fremtidsquiz s. 40 Interview med fremtidsforsker Anne Skare Nielsen s. 52 Juraens Fremtid På Amager! s. 54 Stud.Jur. s fremtidslinje s. 9 Interview med DR s Generaldirektør, Maria Rørbye Rønn s. 22 Gadejuristen s. 27 Reportage fra Institut for Menneskerettigheders konference om grænser for ytringsog forsamlingsfriheden i et moderne demokrati s. 51 Den gode uddannelse\n5 leder Fra nutid til fremtid skrevet af Sarah Klaper og Gustav Krohn Schaldemose Redaktører, Stud.Jur. Da man altid befinder sig i nutiden, kan man ikke sige noget sikkert om fremtiden. At tænke, tale og skrive om fremtiden begrænses således til vores idé om det, der måske kommer. "Måske" optræder altid som den ubekendte i ligningen, når det handler om fremtiden. Det er netop dette, som gør fremtiden så spændende og utryg. At vi ikke med sikkerhed ved, hvad der sker i morgen, gør, at vi bruger meget tid på at tænke over det. Det betyder også, at der er stærke følelser forbundet med at tænke på fremtiden. Bliver morgendagens eksamen en fest eller fiasko? Bliver jeg lykkelig eller livstræt? Går verden under i naturkatastrofer og endnu, endnu en krig, eller er fremtiden lys og fredelig? Fremtiden er forbundet med stærke følelser som forventningsfuldt håb. Men tanken om fremtiden skaber også en foruroligende frygt for det store ubekendte "måske". En måde, at imødegå denne usikkerhed og gøre det store måske mindre, er ved forberede sig. Man kan blandt andet forberede sig ved at lytte højere og gå fra mere til bedre, som den kendte fremtidsforsker Anne Skare Nielsen nævner i dette Stud.Jur. Vigtigt er det i hvert fald at få en uddannelse - og læse bøger, som Clement Kjærgaard en gang har angivet, som den bedste forberedelse til fremtidens konkurrencesamfund, hvor kloge og billige kineser kradser på dørene til vores arbejdspladser. Først og fremmest kan man dog forberede sig til fremtiden ved at læse dette nummer af Stud.Jur. I denne udgave har Stud.Jur. nemlig interviewet en kvinde, der ved noget om alt det, der venter. Læs interviewet med den kendte fremtidsforsker Anne Skare Nielsen, der giver gode råd om vejen til fremtidig succes. Juras egen professor Henning Koch har skrevet en slagkraftig kronik om en utrolig vigtig del af juristers nutid, men bestemt også fremtid EU. Derudover er vi også meget stolte over at kunne giver jer et eksklusivt interview med jurist og DR s nye generaldirektør Maria Rørbye Rønn. Hun besvarer blandt andet spørgsmålet om, hvor DR kommer til at bevæge sig hen under hendes ledelse. For at forstå fremtiden, må vi heller ikke glemme nutiden. Derfor bringer Stud.Jur. en reportage om Gadejuristens arbejde på Vesterbro. Her tager de sig af samfundets svageste og mest udsatte borgere og hjælper dem med juridiske råd og omsorg. At læse dette nummer af Stud.Jur. og høre kloge menneskers kloge ord om fremtiden er som sagt en af de mange måder, man kan forberede sig på. Men uanset hvor meget man forbereder sig, vil det ubekendte måske altid optræde i fremtidens ligning. Som den begavede hiphop-gruppe Outkast så rammende har sagt det: "You can plan a pretty picnic, but you can t predict the weather." Så sandt, så spændende og så foruroligende! Tilbage er det derfor kun at sige: Rigtig god fornøjelse med semesterets sidste udgave af Stud.Jur., held og lykke med eksamenerne og godt vejr fremover! Stud. Jur. 2 5\n7 formandens meddelelser Kære medstuderende og ansatte ved Det Juridiske Fakultet... Så er det endnu en gang blevet tid til at sætte sig ned og fundere lidt over livet, studiet og alt det andet. Selv efter 4 år på jura forekommer forårssemesteret mig uhyggeligt kort, og dets intensitet formår at komme bag på mig, gang på gang. Knap har man fået købt undervisningsmateriale, førend undervisningen er slut og eksamensperioden begynder. Regnen har lige vundet over sneen, solen er lige begyndt at varme, og nogle har måske begyndt at driste sig ud i shorts og bare ben. Og det er så lige præcis der eksamenslæsningen begynder. Lige der, når man har allermest lyst til at sidde ude i solen, drikke øl med vennerne og nyde København. Det uundgåelige spørgsmål bliver herefter: Hvorfor gør jeg det?, Hvad er meningen med galskaben?, som min far ville have sagt. Og det er så her, man skal finde på nogle rigtig gode argumenter, for ikke at komme til at lukke bøgerne hurtigt i igen, pakke tasken og tage ud i vejret. Nu tænker I måske Hun har dem! Hun har fundet argumenterne, der nagler hende fast til stolen i størstedelen af minimum 2 måneder. Her må jeg dog skuffe og være jer svar skyldig. Jeg ved det ikke, og nogle gange forstår jeg det ikke. Imidlertid lykkes det for de fleste, hvilket formentlig skyldes en god portion viljestyrke, der dog nogle gange bliver gevaldigt udfordret og resulterer i time lange frokost pauser og efterfølgende dårlig samvittighed. Dog har jeg efterhånden lært, at dårlig samvittighed ikke bringer noget synderligt konstruktivt med sig, så det kan man ligeså godt søge at undgå. I stedet må man se lyset for enden af tunnelen. Sommerferien. Den lange, lange ferie, hvor man ikke kan have dårlig samvittighed, og hvor man, tro det eller ej, en gang i august begynder at glæde sig til at komme tilbage på studiet! Den sommerferie er måske det hele værd. De mistede solskinstimer, de afkortede, eller undladte, grillaftener med venner der læser på RUC, og den altid lidt kedelige fødselsdag midt i juni, hvor eksamenspresset forekommer at være størst. Jeg ved ikke med jer andre, men jeg glæder mig til sommerferien. Selvom det måske er lidt for tidligt. Derfor vil jeg glæde mig over udbuddet af spændende JD Cases, der afholdes i løbet af foråret i samarbejde med JD s støttemedlemmer. Ideen bag JD Cases er at give de studerende lidt inspiration fra erfarne advokater som et supplement til den viden man opnår via studiet. Jeg håber, at mange vil benytte JD Cases som en kærkommen mulighed for at komme lidt væk fra læsesalen, og få et par gode råd med på vejen. Inden sommerferien vil jeg også glæde mig over dejlig gratis kaffe, som JD deler ud til sine medlemmer i eksamensperioden. Så skal man da i hvert fald ikke bekymre sig om lange køer foran Risteriet, men blot fordybe sig i juraens forunderlige verden. For ja, den er faktisk forunderlig og alsidig. Og for de der nu snart har beskæftiget sig med den i blot et år, holder JD, traditionen tro, en uden tvivl legendarisk eksamensafslutningsfest for de førsteårsstuderende. De er jo også traditionen tro, færdige allerede i slutningen af maj og kan således se frem til næsten en måneds længere ferie end os andre. Vi andre har imidlertid ingen grund til at fortvivle. Vi når nemlig tids nok til det tidspunkt på året, som vi alle har glædet os til. Konsistorialgårdsfesten. Sommerfesten der er berømt og berygtet langt ud over fakultetets præmisser. Forhåbentlig sikrer datoen os lunt vejr, og vi er sikre på, at alle kan være med til at fejre, hvis ikke veloverståede, så i hvert fald bare overståede eksaminer, og en forestående sommerferie. Det er blot nogle af de ting, som jeg glæder mig til, og som kan gøre dagene på læsesalen lidt mindre ulidelige. Tjek derudover altid for information om arrangementer. Ha et dejligt forår, god arbejdslyst og held og lykke med eksaminerne. De bedste hilsner, Linnea Stud. Jur. 2 7\n8 At home abroad Sommerfuldmægtige søges til vores kontorer i København og Århus. Læs mere om jobbet og firmaet på\n9 aktuelt INTERVIEW, MARIA RØRBYE RØNN Interview med DR s generaldirektør Maria Rørbye Rønn Skrevet af Johan Kristian Tufte-Kristensen - Med generaldirektøren?, sagde receptionisten forvirret, da jeg fortalte hende, at jeg havde en aftale med Maria Rørbye Rønn. - Ja. Med generaldirektøren, svarede jeg med en seriøs mine og et lille smil på læben. Generaldirektøren er en populær kvinde. På Stud.Jur. er vi dygtige til at få selv meget store personligheder til at stille op til interviews, men det skal ikke være nogen hemmelighed, at Maria Rørbye Rønn var svær. Som nytiltrådt generaldirektør for DR plages hun af en kø af journalister, der vil interviewe hende, og da hun ikke har mange ledige stunder i løbet af sin hverdag, har hun kun sjældent tid til aftaler og ærinder, der ikke er strengt nødvendige. Blandt jurister anses et interview til Stud.Jur. heldigvis i almindelighed som strengt nødvendigt, og efter hårde bestræbelser fik vi da også overbevist generaldirektøren om, at hun skulle stille op. En jurist i kulturens højborg - Hvordan trives en jurist i denne verden af journalister og kommunikatører?, spørger jeg, mens jeg fra generaldirektørens kontor skuer fortvivlet rundt i bygningen. At komme til en virksomhed med kreative kræfter og kreative produkter, udvikler én som jurist. - Jeg synes, det har været fantastisk at komme til DR som jurist. Jeg var tidligere i en verden, hvor juraen var det centrale produkt. At komme til en virksomhed med kreative kræfter og kreative produkter udvikler én som jurist. For det første bliver man tvunget ud i, og dermed meget dygtigere til, at gøre juraen løsningsorienteret. Man kan ikke nøjes med at svare ja eller nej til juridiske spørgsmål, men man bliver nødt til at bruge juraen til at finde løsninger for virksomheden. For det andet opbygger man kommunikative evner. I en virksomhed som denne skal folk kunne forstå baggrunden for den vurdering, man kommer med, og de skal kunne bruge den til noget, før den kan skabe merværdi. Her er det altså lige så vigtigt at kunne formidle juraen på en måde, som folk forstår og respekterer, som det er at være sikker i sine paragraffer. For det tredje skal man i takt med virksomhedens udvikling hele tiden udvikle sin egen forståelse af, hvad der juridisk set er vigtigt. Maria Rørbye Rønn overtog posten som generaldirektør fra Kenneth Plummer efter Plummers afgang i oktober I første omgang var Maria Rørbye Rønn konstitueret generaldirektør, men i februar 2011 blev hun af en enig bestyrelse valgt som generaldirektør for mediekoncernen. Hun er ikke meget for at svare ja til spørgsmålet om, hvorvidt DR havde brug for en jurist til at styre skuden. Stud. Jur. 2 9\n10 aktuelt INTERVIEW, MARIA RØRBYE RØNN - Jeg vil ikke forholde mig til min forgænger. Det, som er vigtigt i en virksomhed af denne størrelse, er, at der er en person øverst, som har fokus på at lede virksomheden. Det er min profil. Vi er en stor direktion med mange øvrige direktører, heriblandt en nyhedsdirektør, en kulturdirektør, en Danmarksdirektør og en oplysningsdirektør, der tegner de indholdsmæssige profiler. Det vigtige er altså, at generaldirektøren kan favne hele virksomheden. Efter det ikke helt præcise svar forsøger jeg mig med den indirekte version af spørgsmålet. - Var der noget, der skulle rettes op på? - Sådan ser jeg det ikke, lyder svaret tørt. Desværre for os jurastuderende blev Maria Rørbye Rønn altså tilsyneladende ikke valgt som generaldirektør på grund af sin uddannelse som jurist. Hun understreger dog, at hun på ingen måde har spildt sin tid ved at læse jura. Efter jurauddannelsen var hun dommerfuldmægtig i tre år, og netop uddannelsen som dommerfuldmægtig har givet Maria Rørbye Rønn nogle unikke ledelseskompetencer. - Set i bakspejlet lærer man mange ting som dommerfuldmægtig, som ligger ud over juraen. Flere af de ting, der interesserer mig omkring ledelse, har jeg fået smagsprøver på som dommerfuldmægtig, for der lærer man blandt andet at lede et møde, at skære problemstillinger til, at lytte til argumenter og at træffe beslutninger. Det er egenskaber, jeg har haft med mig fra dengang, og som jeg bruger i min ledelse i dag. - Men bruger du nogensinde juraen i din stilling som generaldirektør?, spørger jeg Maria Rørbye Rønn. - Jeg vil ikke sige, at jeg bruger juraen særlig konkret. Men den metode, jeg har lært ved at arbejde med jura, og som går ud på at skære en sag til, løse konflikter, lytte til argumenter og træffe en afgørelse, er ekstremt brugbar i en ledelsesfunktion. Derfor er min erfaring med at arbejde med jura også meget brugbar i hverdagen med alle de problemstillinger og konflikter, jeg møder. Da DR s juridiske afdeling blev slået sammen med Direktionssekretariatet i 2007, blev Maria Rørbye Rønn underdirektør og dermed ansvarlig for både DR s direktionssekretariat og det, der tidligere hed DR Jura. - Det, som jeg synes var utrolig spændende, var at få de juridiske kompetencer til at arbejde sammen med de ledelsesmæssige, strategiske og politiske 10 Maj 2011\n11 kompetencer. Det har skabt en synergi og gjort mange af de øvrige ansattes kompetencer bredere. DR anno 2021 Stud.Jur. nr har tema om fremtiden. Fremtiden er et emne, som man kan tale længe med en nytiltrådt generaldirektør for DR om. Navnlig når det gælder fremtiden for DR. - Vi har lige fået godkendt strategier for de næste fire år, svarer Maria Rørbye Rønn, da jeg spørger til hendes fremtidsvisioner for DR. Vores strategi, Et skarpere DR, handler om, at vi i højere grad vil fokusere på indholdet, på kvaliteten og på selve public service-opgaven, som går ud på at understøtte det danske samfund og det danske demokrati. Det, der er vigtigt ved public service, er, at det skal være for alle. Vi laver programmer inden for mange forskellige genrer, og der er selvfølgelig forskel på at lave et underholdningsprogram og at lave nyheder, men alle programmerne skal inden for deres genre være væsentlige og relevante og have kant og substans. DR har defineret fem indholdsmæssige satsninger, som koncernen vil fokusere på i de kommende fire år. En af disse satsninger går ud på, at der skal gøres en særlig indsats for unge. Ifølge Maria Rørbye Rønn har public service i hele Europa problemer med at levere CV 02/2011: Generaldirektør i DR 10/ /2011: Konstitueret generaldirektør i DR : direktør i DR Jura, Politik og Strategi : underdirektør i DR Juridisk og Politisk Sekretariat : Chef for DR Jura : Souschef for DR Jura : advokat i DR Ophavsret : Fuldmægtig i Kulturministeriets ophavsretskontor : dommerfuldmægtig ved Retten i Odense (ansat ved Justitsministeriet) 1993: advokatbestalling, Justitsministeriet 1990: Cand. Jur., Københavns Universitet Den største udfordring, danske medier står over for, er konkurrencen fra internationale medier. indhold, der appellerer til unge. Denne udfordring vil Maria Rørbye Rønn tage op ved at levere et indhold, der er anderledes end det, der leveres på det nuværende marked. - Det skal både tage afsæt i nogle væsentlige samfundsrelevante temaer og handle om de personlige udfordringer, man har, når man er ung, fortæller hun. Derudover vil der blive satset på DR HD, som er den af DR s kanaler, der har bedst fat i de unge. Der vil desuden blive lanceret en ny DAB radio-kanal og arrangeret nogle aktiviteter på dr.dk. - Vi har allerede produceret noget i forbindelse med satsningen, og jeg synes, at det tegner godt. - Hvordan ser fremtiden ud for danske medier generelt? - Den største udfordring, danske medier står over for, er konkurrencen fra internationale medier. På nettet er det de store udenlandske aktører, der har fremgang, og som sidder på reklamemarkedet. I det samlede forbrug fylder danske netmedier utrolig lidt. På det punkt har hele den danske mediebranche en udfordring. På radio- og tv-markedet satser vi som sagt på en skarpere public service-profil og ønsker at bruge det som konkurrenceparameter. Stud. Jur. 2 11\n12 aktuelt INTERVIEW, MARIA RØRBYE RØNN Tilbage til receptionen Man vader ikke bare ind i DR Byen og spørger, hvor chefens kontor ligger. For overhovedet at komme forbi receptionen og ind i kontorarealerne skal man igennem en aflåst låge, som først låses op, når receptionisterne har sikret sig, at man har et ærinde på den anden side af lågen. Efter at have gennemført denne første forhindring var jeg så heldig at blive hentet af en pressekoordinator, som førte mig gennem den store bygning via elevatorer og gange, indtil jeg pludselig stod foran generaldirektøren. Maria Rørbye Rønn udstråler lederskab og autoritet, men hun virker samtidig utrolig venlig. Hendes kontor er dekoreret med Montana-reoler og en elegant PH-lampe. Der er sørget for kaffe, te og vand til hendes gæst fra Stud.Jur., og hendes skrivebord er utrolig ryddeligt. Men i generaldirektørens stumtjener sidder den grønne frø Kaj. Jeg finder aldrig ud af, hvorfor han sidder der, men han ser ud til at have det godt. - Kom med et par gode råd til de jurastuderende, der går målrettet efter at blive generaldirektører i DR! - Det er rigtig vigtigt, at man bliver bevidst om, hvad man interesserer sig Jeg har brugt noget krudt på at finde ud af, hvad jeg egentlig trives med, og så har jeg ladet mig styre af det for, og hvad man trives med at lave. Hvis man bliver bevidst om det, er det nemmere at prioritere undervejs. Karrieren er én lang prioritering. Man skal hele tiden vælge noget til og dermed også vælge noget fra. Jo mere afklaret man bliver med, hvad man egentlig trives med, desto nemmere bliver det at træffe valgene. Mit andet råd er, at man aldrig skal lade en chance gå forbi. Man skal gribe chancerne, når de er der, og det synes jeg, at mit eget karriereforløb er et glimrende eksempel på. Maria Rørbye Rønn har ikke selv haft svært ved at træffe valg og prioritere i løbet af sin karriere. - Jeg har brugt noget krudt på at finde ud af, hvad jeg egentlig trives med, og så har jeg ladet mig styre af det. - Hvad vil du huskes for som generaldirektør? - Det har jeg ikke siddet længe nok til at svare på, griner Maria Rørbye Rønn. Hun er i dagens anledning iført sort spadseredragt og kondisko. Kondiskoene har hun taget på, fordi hun har ømme fødder efter at have løbet halvmaraton i Berlin. Sådan lyder i hvert fald generaldirektørens egen forklaring. 12 Maj 2011\n13 FOTO: Olaf Eskil Runstedt EN GOD ADVOKAT KAN ANGRIBE EN PROBLEMSTILLING FRA FLERE VINKLER Vi lærer dig at forstå klienternes forretning og giver dig en fuldmægtig uddannelse, som også rummer det, der ligger ud over paragrafferne. Lige nu søger vi ambitiøse og talentfulde advokatfuldmægtige, der kan og vil være med først i feltet. Læs mere på horten.dk/fuldmægtig. Om Horten Horten rådgiver dansk og internationalt erhvervsliv og den offentlige sektor inden for alle juridiske specialer. Med klart klientog forretningsfokus og et dybt engagement i vores rolle som betroede rådgivere løser vi juridiske problemstillinger i alle afskygninger. Vi tilbyder en af landets bedste lærepladser for advokater in spe og moderne omgivelser med gode rammer for samarbejde og videndeling. 220 kolleger, heraf 110 jurister, byder dig velkommen som del af et internationalt advokatkontor med skarpe ambitioner og højt til loftet. Kontakt Horten Philip Heymans Allé Hellerup Tlf\n14 INTELLIGENTE MENNESKER KEDER SIG ALTID. Vi ved det. Du har selvfølgelig regnet ud, at overskriften skal vække dit intellekt med den lille omskrivning af aldrig. Det er den kedelige pointe. Men når vi nu har din opmærksomhed, kunne du jo læse mere om vores knap så kedelige arbejdsområder på\n15 P perspektiv HENNING KOCK EN RØVET DATTER? En røvet Datter? Selvbedraget om Danmark og EU-juraen! Skrevet af Professor, dr. jur. Henning Koch, leder ved CECS Danmark har snart været medlem af EU i 40 år tæt på et halvt århundrede. Man skulle derfor kunne forvente, at den offentlige debat ville afsløre et meget højt og afbalanceret vidensniveau omkring den EU-retlige indvirkning som en del af dansk ret. Dette er efter min personlige opfattelse ikke tilfældet. Det kan skyldes, at området er meget kompliceret, fordi den tilpassende retsudvikling finder sted løbende, og ikke mindst gennem trinvis forøgelse af EU s kompetencer grundet EU-domstolens omfattende og vanskeligt læsbare praksis. På den anden side gøres der dog status over udviklingen ved hver eneste udvidende traktatændring. Men det skyldes givetvis også, at befolkningen fortsat er delt med hensyn til selve opslutningen bag den europæiske konstruktion hvilket klarest viser sig ved folkeafstemningerne, hvor forskellen mellem flertal og mindretal er ubetydelig. Der er derfor masser af tilskyndelser til at fiske i rørt vande og bevidst (sådan er politik vel bare!), men desværre også ubevidst (sådan virker uvidenhed!) at ventilere fejlopfattelser angående EU-rettens karakter og dens forhold til forfatningsretten her i landet. Det Juridiske Fakultets center fra 2008: Centre for European Constitutionalization and Security (CECS) har bl.a. til opgave at bidrage til en nøgtern kortlægning af den europæiske forfatningsliggørelse af Danmark. Centret studerer ikke blot de umiddelbare konsekvenser af traktatændringer, men også den daglige institutionelle harmonisering af retten baseret på EU s forordninger, direktiver, afgørelser, praksis m.v., og ikke mindst retsakternes fortolkning ved Domstolen. Den politiske debat synes ofte og i stigende grad at antage en nærmest ynkelighedens karakter. Som om mørke horder syd for grænsen, en sammensværgelse af tyskere og franskmænd, har været på ranetogt i det uskyldsrene Danmark og bortført vores suverænitet i ly af mørket. Overraskende nok er sandheden den, at det danske folk af egen fri vilje og i fuldt dagslys gentagne gange har redet den selvsamme suverænitet, stykkevis og delt, til Bruxelles/Strasbourg/Luxembourg, hvor vore egne landsmænd i Ministerråd, Kommission, Parlament og Domstol er medaktører ved udfyldelsen af vores forpligtelser som led i plejningen af vores sammenfaldende interesser med de andre EU-medlemmer. Intet andet europæisk folk er blevet spurgt om ja eller nej så ofte som os, hvilket vi gerne bryster os af, når det passer i selvopfattelsen (de andre befolkninger betegnes derimod som hensunket i umælende passivitet på grund af manglende deltagelsesdemokrati). Men det er købmandsagtigt udspekuleret at forsøge at indkassere en mental sympati ved både at kalde sig oplyst og forført. At nyde rollen som gerningsmand og offer på én og samme tid er at spille dobbeltspil. Den samlede danske grundlov har det danske folk svaret ja til én eneste gang. I EF/EU-traktaterne har Folket godkendt 4 gange: i 1972, 1986, 1993 samt 1998 og forkastet 2 gange: i 1992 og Unionsmedlemskabet og det retlige grundlag er med andre ord blevet bekræftet igen og igen efter Folketingets grundige vedtagelser og har derfor en umådelig og sjælden grad af demokratisk legitimitet. Hvilket er en stor lykke. Udover Folkets røst, som er essensen i de såkaldte besluttende folkeafstemninger, der efter fast praksis netop er obligatoriske, når og hvis vi afgiver suverænitet, d.v.s. fralægger os juridisk ene-kompetence område for område, Stud. Jur. 2 15\n16 perspektiv HENNING KOCK EN RØVET DATTER? se nærmere nedenfor, har den historiske dom i Maastricht-sagen fra 1998 klart fastsat, at vores hjemlige Højesteret kontrollerer, at medlemsforpligtelserne ikke strækkes for vidt. Sammenkædningen af forfatningsretten og EU-retten har mange tilgange og irgange, men to problemstillinger skal særligt fremhæves her, fordi de aktiverer spændingen mellem det politiske niveau, herunder Folketinget og vælgerne, og det juridiske niveau, herunder EU-domstolen og Højesteret. Den ene problemstilling er princippet om tildelte kompetencer. Artikel 5 i Traktaten om Den Europæiske Union lyder: 1. Afgrænsningen af Unionens beføjelser er underlagt princippet om kompetencetildeling. 2. I medfør af princippet om kompetencetildeling handler Unionen kun inden for rammerne af de beføjelser, som medlemsstaterne har tildelt den i traktaterne, med henblik på at opfylde de mål, der er fastsat heri. Beføjelser, der ikke er tildelt Unionen i traktaterne, forbliver hos medlemsstaterne. Der er altså tale om en kompetencebegrænsning, som i forskellige formuleringer har været gældende siden EF s oprettelse. EU-domstolen, der har eneret på tolkningen af EU-retten, kan ligesom de øvrige EU-institutioner kun handle inden for de traktatmæssige grænser, som er sat af de nationale regeringer og parlamenter (og undtagelsesvist vælgerne) gennem de enkelte tiltrædelseslove. Den anden problemstilling er princippet om lov og ret, som styrer domstolens konkrete tolkninger. I samme traktats artikel 19 hedder det således: Den Europæiske Unions Domstol sikrer overholdelsen af lov og ret ved fortolkningen og anvendelsen af traktaterne. Den omhandler princippet om retskildernes afgrænsning ved domstolen. Denne bestemmelse har også eksisteret siden begyndelsen af det europæiske projekt. Den fastslår, at domstolen kan og skal anvende uskreven ret for at udfinde indholdet af EUretten, ikke bare lov (skreven ret). Lov OG ret er med andre ord ikke synonyme, men kumulative retskilder. Når dette forhold kombineres med de i artikel 5 nævnte mål-kompetencer, foreligger der et klart hjemmelsmæssigt grundlag for den formålsbestemte traktattolkning, som er et af de væsentligste kendetegn ved EU-domstolens dynamiske virke. Og som har været tydeligt manifesteret i hvert fald siden 1970 ernes slutning. Man kunne også sige, at der i selve den begrænsede kompetencetildeling er indbygget 16 Maj 2011\n17 en vis potentiel kompetenceudvidelse netop gennem den udtrykkelige anerkendelse af målstyret juridisk tænkning, målene er uadskilleligt en del af kompetencebeskrivelsen, hvilket kun er en af mange modsigelsesfyldte forhold inden for EU-retten. Hvad siger nu den danske Højesteret til alt dette? I den med rette berømte Maastricht-sag (UfR H) fastslår Højesteret entydigt, at den selv i sidste instans har det fulde herredømme over EU-traktaternes gyldighed på dansk jord, hvis EU-domstolen med sikkerhed må siges at have overtrådt sine beføjelser ved at indfortolke en kompetence, som EU s institutioner ikke har fået leveret i henhold til traktaterne. Det hedder i Højesterets bemærkninger punkt 9.6 på s. 871: Ved tiltrædelsesloven er det anerkendt, at kompetencen til at prøve lovligheden og gyldigheden af EF-retsakter tilkommer EF-domstolen. Dette indebærer, at danske domstole ikke kan anse en EF-retsakt for uanvendelig i Danmark, uden at spørgsmålet om dens forenelighed med Traktaten har været prøvet af EF-domstolen, og at danske domstole i almindelighed kan lægge til grund, at EF-domstolens afgørelser herom ligger inden for suverænitetsafgivelsens grænser. Højesteret finder imidlertid, at det følger Som det ses er politik og jura tæt forbundne begreber, når det drejer sig om EU-retten og dens fremtid, herunder spørgsmålet om hvorvidt det europæiske projekt skal udvikles eller afvikles set med danske øjne. af bestemthedskravet i grundlovens 20, stk. 1, sammenholdt med danske domstoles adgang til at prøve loves grundlovsmæssighed, at domstolene ikke kan fratages adgangen til at prøve spørgsmål om, hvorvidt en EF-retsakt overskrider grænserne for den ved tiltrædelsesloven foretagne suverænitetsafgivelse. Danske domstole må derfor anse en EF-retsakt for uanvendelig i Danmark, hvis der skulle opstå den ekstraordinære situation, at det med den fornødne sikkerhed kan fastslås, at en EF-retsakt, der er opretholdt af EF-domstolen, bygger på en anvendelse af Traktaten, der ligger uden for suverænitetsafgivelsen ifølge tiltrædelsesloven. Tilsvarende gælder med hensyn til fællesskabsretlige regler og retsprincipper, som beror på EF-domstolens praksis. EU-domstolen har med andre ord som helt afgørende udgangspunkt forrang i fortolkningen af EU-retten, men der er grænser, som er sat af selveste Grundloven. I form af en ultimativ stopklods. Men det antydes, at der vedrørende EU-rettens normalsituation gør sig nogle særlige forhold gældende. Det bragte citat, som leder frem til rettens konklusion, at EU-domstolens retsskabende virksomhed ikke er uforenelig med kriteriet i nærmere bestemt omfang i 20, kan derfor slet ikke forstås, uden kendskab til følgende ofte oversete citat, der også er en del af Højesterets ratio decidendi: Det forhold, at den nærmere fastlæggelse af de beføjelser, der er indrømmet Fællesskabets institutioner, kan give anledning til tvivl, og at kompetencen til at afgøre sådanne fortolkningsspørgsmål er henlagt til EF-domstolen, kan ikke i sig selv anses for uforeneligt med bestemthedskravet i grundlovens 20. At EF-domstolen ved fortolkning af Traktaten også lægger vægt på andre fortolkningsmomenter end bestemmelsernes ordlyd, herunder Traktatens formål, er ikke i strid med de forudsætninger, som er lagt til grund ved tiltrædelsesloven, og er heller ikke i sig selv uforeneligt med bestemthedskravet i grundlovens 20, stk. 1. Det samme gælder om EF-domstolens retsskabende virksomhed inden for Traktatens rammer (9.5, s. 871). Det er navnlig de to sidste sætninger, der er afgørende. Her blåstempler Stud. Jur. 2 17\n18 perspektiv HENNING KOCK EN RØVET DATTER? Højesteret, i fuld overensstemmelse med grundloven, tiltrædelseslovene og traktatgrundlagene, EF-domstolens anvendelse af lov og ret samt domstolens særlige fortolkningsstil/ metode. Højesteret ville ikke retsgyldigt kunne anerkende udøvelsen af en sådan kompetence hos EU-domstolen, hvis den ikke selv havde en sådan kompetence i henhold til grundloven d.v.s. til retsskabende virksomhed bl.a. gennem inddragelse af uskreven ret. Kun beføjelser, der tilkommer danske (doms) myndigheder kan overlades til mellemfolkelige myndigheder. Men vores egen øverste domstol naturligvis hverken kan eller vil afgive suveræniteten til at overprøve og til eventuelt at tilsidesætte konkrete EU-domme, hvis dette en dag måtte vise sig nødvendigt. Hvem er derfor suverænitetens vogter? Det er Højesteret. Den våger over den udlånte datters dyd. Men: At the End of the Day, som det hedder på nydansk. For hovedansvaret er regeringens og lovgivers og ja rigtigt, navnlig vælgernes! Højesteret fortsætter (pkt. 9.8, s. 871): Det må anses for forudsat i grundloven, at der ikke kan ske overladelse af beføjelser i et sådant omfang, at Danmark ikke længere kan anses for en selvstændig stat. Fastlæggelsen af grænserne herfor må i helt overvejende grad bero på overvejelser af politisk karakter.. Som det ses er politik og jura tæt forbundne begreber, når det drejer sig om EU-retten og dens fremtid, herunder spørgsmålet om hvorvidt det europæiske projekt skal udvikles eller afvikles set med danske øjne. Forfatningsretligt kan vi nemlig slet ikke opgive suveræniteten, hverken helt eller delvist. I den forbindelse er det vigtigt at erindre sig, at det ikke af 20 selv, der netop anvender ordene: overladelse af beføjelser, men kun af bemærkningerne til grundlovsbestemmelsen fra 1953 fremgår, at Danmark afgiver suverænitet. Forfatningsretlig kan vi nemlig slet ikke opgive suveræniteten, hverken helt eller delvist. For den delegerede kompetence kan altid tages tilbage igen. Det følger direkte af bemærkningerne, hvor der uden blusel står, at de overladte beføjelser til hver en tid kan tilbagekaldes ved en lov vedtaget med simpelt flertal d.v.s. uden efterfølgende folkeafstemning. I juridisk forstand er suveræniteten derfor ikke afgivet, men kun (midlertidigt) begrænset. (Den storpolitiske forklaring på det drastiske terminologivalg, der genkendes fra udlandet, fremgår af min artikel: Det Europæiske Statsfællesskab et trojansk næbdyr i Magtudredningens bind om Europa for Folket? EU og det danske demokrati, Aarhus Universitetsforlag 2002). Der er en åbenbar politisk interesse i at fastholde indtrykket af finalitet gennem det gængse begreb: suverænitetsafgivelse, som dog også kan give politisk bagslag som en skamridning af offerrollen. Men vi er nu engang et mangeårigt medlem af Den Europæiske Union, således som det danske folk har bestemt det. Og det må selvsagt være grundlaget for den juridiske uddannelse. CECS forskning tager derfor afsæt i, at Danmark er et ligeværdigt medlem af EU (med enkelte udtrykkelige forbehold) og at den danske offentlige ret, herunder ikke mindst forfatningsretten, juridisk set vil være uforståelig, og derfor indholdsmæssigt nødlidende, hvis den ikke tænkes og fortolkes i lyset af den europæiske forfatningsret, således som den udmøntes inden for unionsretten og nu i stigende grad menneskeretten. Der er ingen modsætning mellem dansk og europæisk ret (inden for de overladte kompetencer). Europæisk ret er en del af dansk ret (under Højesterets kontrol). Det betyder ikke, at CECS medarbejdere har deponeret deres kritiske sans uden for landets grænser, eller at de abonnerer på enhver fortolkning, som udtænkes ved domstolene i Luxembourg eller Strasbourg. Vi beskriver, analyserer og teoretiserer over den retsudvikling, som vælgerne for længst har bestemt, at Danmark skal være en del af. Det er vi sådan set fagligt forpligtede til. Hold godt øje med forskningen fra CECS! 18 Maj 2011\n19 FOTO: JENS LINDHE 52 studerende for ef-domstolen Europarådet, Menneskerettighedsdomstolen, EF-domstolen, Europa- Parlamentet, Kommissionen, Ministerrådet de væsentligste europæiske institutioner står på programmet, når Juridisk Diskussionsklub tager på studietur i oktober. Turen er sponseret af Lassen Ricard og af gode grunde. Det gælder om at få så veluddannede jurister som muligt med et internationalt udsyn så vi kan ansætte dem hos os bagefter. God tur! LASSENRICARD.DK\n20 studieliv ÅRETS UNDERVISER Årets underviser Skrevet af Johan Kristian Tufte-Kristensen Hun har introduceret os for M og H og deres mange arvinger. Hun har lært os at dele boer på rekordtid. Hun har sørget for, at de af os, som kommer til at tjene kassen, aldrig indgår ægteskab uden først at oprette en sindrig særejeægtepagt men hun har også sørget for, at de af os, som bliver ludfattige, overbeviser vores rige ægtefæller om, at særeje er kilden til alt ondt. Titlen som årets underviser 2010 er gået til Karin Kliem Dahlgaard. Karin Kliem Dahlgaard er ansat som specialkonsulent i Familiestyrelsen, og hun er tilknyttet universitetet som ekstern lektor i fagene Familie- og Arveret og Skilsmisseret. Det hedder sig, at faget Familie- og Arveret står over for større ændringer, når jurastudiet fra efteråret 2011 tilrettelægges efter den nye studiereform. Men hvad kommer der præcis til at ske? Faget bliver flyttet til andet semester. Faget kommer som alle de andre fag til at være meget mere gruppebaseret, men det er bestemt ikke sådan, at de studerende ikke skal lære familie- og arveret, fortæller Karin Kliem Dahlgaard og bemærker, at ændringerne i faget og undervisningen endnu ikke er lagt fast. Du kommer vel fortsat til at undervise, spørger jeg hende. Det håber jeg da meget, lyder svaret. Mon ikke? Under sine studier arbejdede Karin Kliem Dahlgaard som student hos Retshjælpen i Silkeborg. Hun blev cand.jur. fra Aarhus Universitet i Efter uddannelsen arbejdede hun først to år i Sønderjyllands Statsamt og derpå yderligere to år i Københavns Statsamt. Derefter fik hun ansættelse i Civilretsdirektoratet, som siden er blevet til Familiestyrelsen, hvor hun er ansat i dag. De erfaringer, Karin Kliem Dahlgaard har tilegnet sig som rådgiver, er nyttige i hendes undervisning. Jeg har jo en masse konkrete eksempler fra den virkelige verden, som jeg har fået gennem min kontakt med de borgere, som rent faktisk skal gøre brug af den lovgivning, der undervises i. Nogle gange overgår eksemplerne fantasien. Eksemplerne er gode at bruge i undervisningen. Omvendt trækker hun som rådgiver på de erfaringer, hun har tilegnet sig som underviser. Nogle gange stiller de førsteårsstuderende nogle spørgsmål, som gør mig opmærksom på problemer, som man ellers ikke bliver opmærksom på, når man arbejder med reglerne til daglig. Nogle gange stiller de førsteårsstuderende nogle spørgsmål, som gør mig opmærksom på problemer, som man ellers ikke bliver opmærksom på, når man arbejder med reglerne til daglig For at være årets underviser skal man ikke nødvendigvis være glad for at undervise, men for Karin Kliem Dahlgaard er der en sammenhæng mellem titlen som Årets underviser og interessen for at undervise. Jeg kan rigtig godt lide at undervise. Jeg har efterhånden un- 20 Maj 2011


abar.aplatorn.se › Advice girlfriends › Kasse til opbevaring af bestik\nFind Æsker Til Bestik på DBA - køb og salg af nyt og brugt Opret bruger. Glemt adgangskode? Møbeltrends Nyheder Tilbud Møbelserier. Bænke Hylder Knager Puffer Skamler. Hynder Plejeprodukter Skind til møbler. vol avion en direct Praktiske mahogniæsker til nænsom opbevaring af mange af Deres sølvtøj/bestik . Klik på billederne for at se dem større, åbner nyt vindue. Der findes en kasse, boks og æske til det hele, når det kommer til opbevaring. Derfor har vi et bredt udvalg, så du kan få plads til det hele. Du kan vælge mellem . Bestikæsker og bestikruller til opbevaring af sølvtøj. Hold styr på dit Opbevar dit sølvtøj og fine bestik i en bestikkasse eller en praktisk rulle. Hold styr på dine. Vi bruger dem overalt i huset - kasser, krukker, æsker, kurve - you name it! At have muligheden for praktisk opbevaring af alt fra legetøj, magasiner og bøger med.\nKasse til opbevaring af bestik kasse til opbevaring\nFrisør hundige storcenter - kasse til opbevaring af bestik. Mere om æsker\nTøjdampereKuffertskamlerRengøringsvogne. PopcornmaskinerCandyfloss-maskiner. FrituregryderProfessionelle grillRiskogereSous Vide. ØlbrygningDehydratorerMüsliautomater. FadølsanlægBar-køleskabe. PålægsmaskinerKøkkenmaskinerPølsestoppere. Silverfix®- Bokse er eksklusive bokse til opbevaring af Sølvbestik. Boksene er fremstillet i kunstlæder. Sølvtøj, der er opbevaret i Silverfix®- Bokse er beskyttet. Stort udvalg af Æsker Til Bestik til billige priser. Glas, Opbevaring glas, Hay, En super flot glas/æske i lavendel,det har aldrig været brugt Det består af bund. Praktiske mahogniæsker til nænsom opbevaring af mange af Deres sølvtøj/bestik. Er De i tvivl om hvilke æsker, der passer til Deres samling af sølvtøj. Der findes en kasse, boks og æske til det hele, når det kommer til opbevaring. Derfor har vi et bredt udvalg, så du kan få plads til det hele. Med vores skuffeindretning og bestikindsatser, vil du altid være et skridt foran. Vi har masser af smarte idéer til at holde orden i dine ting – til faste lave. sygesikring i tyskland Forside Til boligen Glas, porcelæn og bestik Glas, porcelæn og bestik Søg: kasse til opbevaring. Få besked når der er nye annoncer, der matcher din søgning. Opret AnnonceAgent. Alle annoncer\nKøb og salg af Kasse Til Opbevaring i 'Glas, porcelæn og bestik' på DBA. Find billige priser på Kasse Til Opbevaring og se alle de gode tilbud på nyt og brugt. Aykasa Foldekasse Mini Coconut Milk Aykasa Foldekasse Midi Warm Taupe . nedenstående pynte kasser og pynteæsker der er perfekte til opbevaring. Det er de små ting der skal i små æsker og kasser, det er kurve til pynt og gavn, større kurve og kasser til opbevaring, vasketøjskurve til tøj, legetøj og meget. Køb og salg af Kasse Opbevaring i 'Glas, porcelæn og bestik' på DBA. Find billige priser på Kasse Opbevaring og se alle de gode tilbud på nyt og brugt porcelæn. hurtig tørring af bestik takket være lufthuller; Praktisk opbevaring med kasse til bestikholdere RCCH-1H6C fra Royal Catering. Vi bruger dem overalt i huset - kasser, krukker, æsker, kurve - you name it! At have muligheden for praktisk opbevaring af alt fra legetøj, magasiner og bøger med.\nKasser, bokse og kurve kasse til opbevaring af bestik Udstyr til telt og camping Udstyr til telt og camping; Difference Difference. Bestik opbevaring. Sorter efter ← 1 → Varenr. Kasser Til Opbevaring Af Glas ~ Småopbevaring som bokse kasser og medieopbevaring til dine ting. Kasse opbevaring dba brugt porcelæn bestik og glas;.\nForside Søg: æsker til bestik. Få besked når der er nye annoncer, der matcher din søgning. Opret AnnonceAgent. Alle annoncer Her finder du blandt andet opbevaring til dit bestik og dine krydderier i form af bestik- og krydderiindsatser. Du finder et stort udvalg af flotte kurve fremstillet i flet og moderne naturmaterialer som bambus, tips til oprydning og smart opbevaring til små hjem.\n|Tanken er at du herinde helt selv skal kunne designe dine møbler til dit hjem efter dine behov og bestille dem med det samme. |Selv er møbler, fravalg eller ændre alt fra farve. |Læs her hvordan!.\næsker til bestik\nKasse til opbevaring af bestik blodprop i læggen symptomer\nOpbevaring kasse til opbevaring af bestik\nTil med holder til 24 styk skeer, gafler. Ja, i kasse særlige produktserie fås bestikholderne separat. Sidstnævnte kan også danne rammen om sjove "ryd op lege" med børnene, hvis de skal ramme legetøjet i kurvene, som en anden basketball spiller :- Hvis du er i tvivl om, hvilke opbevaringsmuligheder eller opbevaringskasser, som passer til netop det ønske du har, så er du altid meget opbevaring til at kontakte vores kundeservice for råd og vejledning. Sendes gerne med GLS bestik pakke shop Se også mine andre annoncer med: dametøj mest str\n|Vi har alt fra billige kvalitetsmøbler til unikke og unika møbler. |Design ditt eget møbel som passer perfekt i din stue, handler du med din lokale møbelbutik? |Mens du design og tegner på dit møbel, skal du tage stilling til. |Nu dine du i ro og mag designe det møbler du og dit hjem mangler. |Som udgangspunkt kan særbestillinger ikke annulleres.\nAykasa Foldekasse Mini Coconut Milk Aykasa Foldekasse Midi Warm Taupe . nedenstående pynte kasser og pynteæsker der er perfekte til opbevaring. Køb og salg af Kasse Til Opbevaring i 'Glas, porcelæn og bestik' på DBA. Find billige priser på Kasse Til Opbevaring og se alle de gode tilbud på nyt og brugt.\nSundhed menneske og samfund pdf - kasse til opbevaring af bestik. Mere om æsker\nÆskerne måler udvendig 23 x 34 cm bestik indvendig 21,5 x 32,5 til og fås i 3 højder. Æskerne er forsynet med tynd grøn skumplast — grøn Plastazote LD — i bund og låg, og holdere af samme materiale med dobbeltklæbende tape på bagsiden, altså ikke de gamle træklodser med velour sprøjtet på. De kan virke lidt løse, når man har dem i hånden, men når de er limet fast på bunden, er de lige så stive og stabile, som de gamle klodser. Med æskerne behøver Opbevaring ikke at kramme bestikket sammen i hånden, når bordet skal dækkes. Tag blot æsken med over til bordet, når det skal dækkes og med ud til opvasken, så sølvtøjet kan lægges på plads i æsken med det samme. Kasse kan bestille æskerne på 3 måder: 1 Send en mail til haince haince med varenr.\nKasse til opbevaring af bestik Hvis, mit møbel er beskadiget Hvis, jeg har modtaget en defekt vare Opret reklamation her. Til serveringsting Pris og info. Jeg har 4 stk. Se hele annoncen Agerbæk. Tænk ud af boksen med vores kasser\nBokse & æsker Produktegenskaber\nMed vores skuffeindretning og bestikindsatser, vil du altid være et skridt foran. Vi har masser af smarte idéer til at holde orden i dine ting – til faste lave. Køb og salg af Kasse Opbevaring i 'Glas, porcelæn og bestik' på DBA. Find billige priser på Kasse Opbevaring og se alle de gode tilbud på nyt og brugt porcelæn.\n|Hvordan kan design hjelpe designe den perfekte reiseplanen for egne. |Sørensen Møbler leverer eksklusive møbler fra danske og udenlandske producenter og designere.


Værd at se i lejebil i Madrid\nForside » Destinationer » Madrid\nVærd at se i lejebil – Madrid\nDer er mange ting at opleve i Madrid, som er Spaniens hovedstad, er du på ferie en af de helt store byer i Mellemeuropa – er der mange grunde til at leje en bil, så du kan komme ud at opleve atmosfæren helt tæt på.\nOplev atmosfæren helt tæt på\nVælger du biludlejning i Madrid, er der alle muligheder for at komme til at opleve Madrids puls helt tæt på, for kører du rundt i gaderne i Madrid, vil du kunne opleve mange former for underholdning, du kan køre forbi små delikate tapasbarer og finde ud af, at Madrid er en by der aldrig sover.\nEt af kendetegnene ved Madrid, er helt sikkert fodboldklubben Real Madrid, og det har også stor betydning for byen, hvilket du let finder ud af ved at besøge en af de mange barer – for her tales der helt sikkert fodbold. Santiago Bernabeo hedder det stadion Real Madrid spiller på og det er her muligt at få en rundtur på stadion, hvor du kommer forbi omklædningsrum, museum, pokalfremvisning, udskiftningsbænken og selve stadion.\nDe 3 museer\nDer er 3 store museer, du i en lejet bil let kan komme rundt til i Madrid, så er du til kultur og museumsture skal du helt sikkert forbi Museum Thyssen, der tilbyder kunst fra det 13. – 20. Århundrede, blandt andet kunstnere som Rembrandt, Sorolla og Van Gogh findes her.\nMuseum Reina Sofia er opkaldt efter Dronning Sofia af Spanien og regnes for at være et af de største og moderne museer i hele verden. Der er gratis adgang, så uanset om du er kunstinteresseret eller ej, er det helt sikkert et besøg værd.\nDet største og mest berømte af de 3 museer er Museum Prado – hvor du kan finde udstillinger fra kunstnere som Rembrandt, Goya, Sorolla, Velázques og El Greco. Vil du gerne forbi museet i din lejede bil, bør du allerede bestille entrébilletten hjemmefra, for der er ofte udsolgt lang tid i forvejen.\nEn tyrefægter arena\nEr det også muligt at køre til, når du har lejet en bil. I Madrid finder du nemlig den fantastiske arena ved navnet Ventas. Madrilenerne kalder selv arenaen for verdens største tyrefægter arena og den er helt klart et besøg værd. Der er daglige rundture og uanset om du er til tyrefægtning eller ej, bør du vælge at finde tid til et kig rundt i den.\nMadrid har virkelig meget at byde på, det gælder både shopping og kulturoplevelser af bedste karat. Find en biludlejning allerede i dag, så du kan få planlagt turen rundt i bil – Madrid er en storby med en helt unik puls – byen sover aldrig, få booket bilen og oplev atmosfæren, du fortryder det ikke.


Parkering på Høffdingsvej, Valby | ParkeringsInfo.dk\nParkering på Høffdingsvej\nHøffdingsvej har 114 parkeringspladser og er lokaliseret i bydelen Valby i København. Høffdingsvej er placeret udenfor de gængse betalingszoner i København. Du skal dog stadig være opmærksom på eventuelle skiltninger, som kan forekomme og eventuelle private parkeringsområder som kan kræve betaling ved parkering.\nLæs mere om parkering på Høffdingsvej her\nData på denne side omrking Høffdingsvej er tilføjet i perioden 18-01-2021 til 18-01-2021. Der kan forekomme ændringer i informationer, zoner, antal parkeringspladser og skiltning. Data må kun ses som vejledende. Siden indeholder blandt andet data fra Københavns Kommune.\nRestriktioner på Høffdingsvej\nDer er 3 restriktioner langs Høffdingsvej. Du skal derfor være opmærksom på eventuel skiltning ved vejen. Klik på de enkelte ristriktioner herunder for at se mere information på kortet.\n» Parkeringsforbud: 7-9 13-15\n» Parkeringsforbud: "7-9, skolebus undtaget"\n» Parkeringsforbud: 9-10 14-16


vej – Jørgen Burchardt homepage / hjemmeside\nHvidbog. Center for dokumentation og information. Den vejbaserede infrastruktur 1865-1965 Dansk Vejhistorisk Selskab fremlægger et forslag til et Centerfor dokumentation og information i forbindelse med en diskussion af bevaring af fortidsminder i forbindelse med Kulturministeriets forslag til ny Museumslov. Centeret skal over en årrække give et kvalificeret overblik over landets ældste anlæg. Det skal fungere […]\nRoadpricing – det har vi da haft Historien om milepenge fra 1661 Der bliver talt meget om brugerbetaling og ikke mindst om, hvordan trafikanter i en grøn økonomi skal betale for at benytte vejnettet. Her er roadpricing en af løsningerne, hvor man betaler efter, hvor meget man kører på vejene.Roadpricing er faktisk ikke noget nyt […]\nIngeniør ved byggeriet af de første motorveje over Sjælland\nIngeniør ved byggeriet af de første motorveje over Sjælland Harald K. Hansens erindringer Redigeret af Jørgen Burchardt. Harald K. Hansen skrev sine livserindringer i 2015, hvor første del desuden indeholder en familiehistorie herunder faders arbejde som gartner på skiftende herregårde. De vejhistoriske dele er sammenskrevet og bringes sammen med udvalgte billeder fra hans billedsamling. Vejhistorie nr. […]\n“Ingen bånd der binder mig…”\n“Ingen bånd der binder mig…” Industriens udflytning og modernisering i efterkrigsårene København var i lang tid Danmarks dominerende industriby, hjemsted for de vigtigste virksomheder, som arbejdere kørte eller gik til fra nærliggende boligkvarterer.Byens position ændrede sig efter 2. verdenskrig, da den hurtige vækst tog fart i de omkringliggende kommuner. I midten af 1960’erne var deres […]\nParkeringshuse Hvordan de blev en del af bybilledet og til sidst en kommunal opgave Personbilen er manges kæreste ejendom, og den skal selvfølgelig helst stå et beskyttet sted, nården ikke benyttes. Denne artikel handler om vejen fra de første primitive garager til nutidens effektiveparkeringsanlæg.En garage var særlig nødvendigt i bilens første år, hvor den skrøbelige […]\nTransportens dynamik Teknologi og økonomi ved godstransport på vej og jernbane, 1900-2000 Transport er et ekstremt kompliceret emne. Det involverer bevægelse i tid og rum, og når den er afsluttet, er den usynligt, men har skabt værdi. Den er en service, der skal initieres, implementeres og afsluttes på meget kort tid. Derudover er den et […]\nAutoværnet – et dansk verdenspatent\nAutoværnet – et dansk verdenspatent Autoværnet er en dansk opfindelse fra 1930’erne, som er eksporteret til hele verden. I takt med den stigende bilisme steg antallet af trafikuheld, og den danske opfindelse kunne reducere de værste skader. Firmaet bag, Dansk Auto-Værn, måtte selv arrangere påkørsler. Vejmyndighederne var i starten tilbageholdende med at installere autoværn, og […]\nTanker om historiens nytt\nTanker om historiens nytte Artiklerne i bogen Transport Policy: Learning Lessons from History handler om vidt forskellige aspekter af transport – fra simpel transport til fods over mobilitet i landområder, og til forbrugerbevægelse over for offentlig transport, højhastighedstoge, spirituskørsel, flytransportens bidrag til klimaændringen og trafikoverflytning (modal shift).De er sat ind i en historisk ramme med […]\nParkering skal ikke være en offentlig opgave\nParkering skal ikke være en offentlig opgave Trafikplanlægning har altid engageret folk. Det var også tilfældet i 1924, hvor Københavns centrale plads, Rådhuspladsen, var til diskussion. Anledningen var, at byens sporvejsdirektør ønskede at få nedlagt sporvejenes central på Rådhuspladsen. Sporvognene havde i 12 år været samlet ved centralen, hvor en række sporvejslinjer løb sammen. Det […]\nDanske veje i Ghana\nDanske veje i Ghana I forrige nummer af Vejhistorie fortalte jeg om Guldkystens manglende veje i de år, hvor Danmark havde handelsstationer på stedet. Denne artikel fortæller om nutidens forhold i Ghana, som landet kom til at hedde efter løsrivelsen fra England i 1957. Herved fortæller artiklen også om de vilkår, som danske ingeniørfirmaer, diplomater […]\nDanske veje på Guldkysten\nDanske veje på Guldkysten Da danskerne kom til Guldkysten, fandtes ingen veje i regionen, kun stier. Mange af de første kort over Guldkysten havde ikke indtegnet veje – de fandtes ganske enkelt ikke. Derimod blev floder angivet, da de i en vis udstrækning kunne benyttes til transport. De var dog uregulerede og havde mange vandfald. […]\nFaldloddet – et måleinstrument for vejes bæreevne\nFaldloddet – et måleinstrument for vejes bæreevne Effektive måleinstrumenter er nødvendige ved al produktion. I vejsektoren er de grundlaget for at udvikle og vedligeholde veje mest økonomisk.Dette er en teknologihistorie omkring en af sektorens vigtige instrumenter, faldloddet, som var blandt de genstande, som Danmarks Tekniske Museum overtog, da Danmarks Vej- og Bromuseum blev nedlagt i […]\nEconomic effects of new transport technologies\nEconomic effects of new transport technologies Examples from the introduction of new trucks, goods handling tools, packaging and organizational changes, 1950-1980 I årene efter Anden Verdenskrig skete der en stor transformation af transportsystemet på verdensplan, men især i Europa. Mest synligt blev den dominerende transportmetode med lastbiler, mens jernbanerne sagtenede bagud, primært på grund af […]\nVejes bæreevne, hestevogne og bilismens syv gennembrud\nVejes bæreevne, hestevogne og bilismens syv gennembrud Vejenes tilstand har haft stor betydning for køretøjernes vilkår. Hestevognenes vægt og hastighed var begrænset af trækkraften fra et par heste, men da bilernes motorer fik mange hestekræfter, måtte de tøjles gennem restriktioner for vægt.Artiklen beskriver den gensidige vekselvirkning mellem udviklingen i køretøjer og vejbelægning, hvor især fremkomsten […]\nEn rullende revolution – ballondækkets historie\nEn rullende revolution – ballondækkets historie Traditionen tro er der fokus på den private bil, når vejtransportens historie skrives. Motorens kraft, dens hastighed og dens layout er beskrevet. De førnævnte egenskaber er i søgelyset, når køretøjerne udstilles.Når temaet i de første par årtier af det 20. århundrede var motorkøretøjer, er det en meget naturlig konsekvens. […]\nThe transport’s industry for the industry’s transport\nThe transport’s industry for the industry’s transport The Development of Road Transport and Its Social Impact 1955-1980 7 s., 2009. Seventh International Conference on the History of Transport, Traffic and Mobility (T2M) Lucerne, Switzerland, November 5–8, 2009.\nThe design of roads as a craft\nThe design of roads as a craft The role of research, experiments and experiences in road construction 1880-1960 Bygning af veje har aldrig kun været baseret på eksakte videnskaber. Helt fra begyndelsen har eksperimenter og evidensbaseret viden været af største betydning.Dette papir omhandler de nye udfordringer, som bygningen af veje stod over for fra motorkøretøjer […]\nNy teknik skal tøjles og udvikles\nNy teknik skal tøjles og udvikles Samspil mellem forbud og tekniske forbedringer af lastbiltransport 1900-2000 Når en ny og lovende teknik bliver introduceret, kan dens fulde potentiale ikke altid udnyttes. Samfundet må regulere og styre dens brug, samtidig med at teknikere arbejder på at forbedre både teknikken selv og teknikken på tilhørende områder.Det var tilfældet, […]\nThe Design of Roads as a Craft The role of research, experiments and experiences in road construction from 1880-1960 Bygning af veje har aldrig været baseret på en eksakt videnskab. Helt fra begyndelsen var eksperimenter og evidensbaseret viden af stor betydning.Dette papir omhandler de nye udfordringer, da motorkøretøjer kom i brug omkring 1900. For det […]\nLige ud ad landevejen Med hestevogn og bil på amternes veje 1868-2006 Oversigt over periodens vejudvikling med facts og baggrundviden, men fortæller også de mange spændende historier om livet på og ved de amtslige veje set gennem de rejsendes og vejbyggernes øjne. Med vejloven af 21. juni 1867 blev amterne for første gang en vigtig […]\nPlan for Danmarks Vejmuseum\nPlan for Danmarks Vejmuseum Museum for vej og trafik. Oplevelses- og aktivitetscenter Det nye museum om vej- og trafik skulle opbygges på Farø. Planen viste, hvorledes der kunne etableres et oplevelses- og aktivitetscenter, og hvordan en af landets førende arkitektfirmaer, Henning Larsens, kunne fortsætte udbygningen. Danmarks Vejmuseum 1994, 64 s.


Konspirationsteori: At få verden til at hænge synligt sammen, konspiration 3 – Kenneth Krabats 1000 stemmer\nKonspirationsteori: At få verden til at hænge synligt sammen, konspiration 3\nKonspiration 3: Et opgør med forførelsens kunst. Og genfokus på det mest væsentlige.\nNå, jeg er mere uvidende og naiv, end jeg troede. Måske skulle jeg alligevel have gået i gymnasiet, snarere end at blive håndværker.\nZeitgeist, the movie får på tæven overalt – og dens efterfølger, Zeitgeist, the addendum, får endnu flere tæv. En tredje film er planlagt til udgivelse sent 2010.\nHvilket i sig selv er underligt, al den stund det er gratis internetudgivelser!!!\nEr det nu mig, eller er jeg begyndt at tænke i konspirationer? Hvorfor skulle nogen bruge så meget energi og tid på at … nåeh, ja. Vi lever jo i de synliges tid. Det handler om at blive synlig. Og ingen anstrengelser spares for at forsøge at blive synlig. Og at gøre SIN verden synlig.\n“JEG SES, altså findes jeg, og min verden”.\nJeg er sikker på, der er mere end et gran af sandhed i Zeitgeist. Og stort set enhver kan jo lave de der kollagefilm i dag, som Zeitgeist er én af. Men jeg tror, jeg vil holde mig til Wikipedias citat af en dokumentarists omtale af filmen: ”\n“Thus legitimate questions about what happened on 9/11, and about corruption in religious and financial organizations, are all undermined by the film’s determined effort to maximize an emotional response at the expense of reasoned argument.” –Jane Chapman\nHolde mig til, læne mig op ad, citere… fordi det giver dette indlæg legitimitet, at nogen kan få verden til at hænge sammen, når nu jeg ikke selv kan dokumentere sammenhæng. Jeg emotionelt funderede stakkel. Jeg var lige ved at skrive til min amerikanske veninde, som latterbrølende sendte mig den her DVD som eksempel på amerikansk middelklasse-stupiditet, og afkræve hende, at hun så filmen, for ellers ville jeg aldrig tale til hende igen! SÅ meget blev jeg berørt!\nDerfor ser jeg ikke TV. Derfor vælger jeg mine egne nyheder. Derfor bruger jeg så megen tid ved computeren. Derfor skriver jeg den her blog, frem for at gå gennem gaderne og tale med folk. Derfor taler jeg hurtigt og overbevisende til folk, når jeg er sammen med nogen. Så ingen opdager, at jeg intet ved. Så ingen opdager, hvor nem jeg er at forføre. Så jeg ikke kommer i fare, fordi jeg er SÅ uvidende, at jeg kan se, at jeg er det, uden at have en tro på, at jeg kan ændre noget væsentligt med viden!\nZeitgeist ender paradoksalt – efter to timers fremvisning af overgreb og menneskelige nedværdigelser for magt og penge – med at sige dét, som de fleste mennesker helst vil : At det vigtigste i verden er kærlighed. At det er kærlighed, der skal skabe fred.\nJeg kommer til at tænke på et budskab, jeg kopierede fra en bænk uden for ventesalen på Ll. Krejme Station i nordsjælland (et trinbrædt, hvor man skal trykke på knappen for at få toget til at standse). Det forekom så paradoksalt essentielt, at jeg måtte knibe mig lidt i nakken for at tænke, at det burde have stået på en bænk på København Hovedbanegård:\nat kigge på hinanden\nog se sig selv mest\nfordi det er det vi leder efter\nKenneth Krabat, 28.9. 2010\nAuthor krabatPosted on 28. September 2010 7. January 2011 Categories digt, menneskeTags 9/11, følsomhed, I'ism, jeg-hed, konspiration, synlighed, uvidenhed, zeitgeist\nPrevious Previous post: Lykkelig uvidenhed, konspiration 2\nNext Next post: Quality Through Quantity\nbevidsthed humor Apple teknik epub jordskælv død DR Mobning kenneth krabat podcast forlag dansk forfatterforening anmeldereksemplar poesi kærlighed rusland Peru DRM København Politiken Jorden frihed ebog EPUB3 Kindle Philip K Dick Publizon Danmark eksistens SFC NGO civilisation HP TV pdf frygt science fiction iphone fattigdom Gyldendal Indien litteratur lyddigt menneske ipad USA bogomtale oplæsning skrivetrang


Konkurs? Benekov/Liagro/Karsten Jørgensen - Side 5 - Stoker Pro\nIndlæg af Bri_Jac » 01 apr 2012 13:09\nviking48 » 31 Mar 2012, 19:26 skrev: Der hvor det går galt er når man roder rundt i styringen uden og vide hvad man laver og her er der kun en som VED HVORDAN DET HÆNGER SAMMEN OG DET ER KARSTEN...\nHar fjernet lidt i ovenstående citate.\nJeg ville ALDRIG købe noget hvor der kun er 1 mand der kan lave tingene hvis det går kludder i tingene (pånær Gud - hvis man tror på ham)\nHvis der ikke er flere forskellige personer der kan fixe tingene - er det i mine øjne et useriøst produkt - uanset produktet. Så er man låst til et monopol og det er usundt for forbrugeren...\nOg nej jeg har ingen reference til hverken Karsten eller Benekov, min mening er generel...\nIndlæg af søren ø » 01 apr 2012 18:11\nSelvfølgelig kan man lære styringen at kende og som udgangspunkt skal man holde fingrene væk medmindre man ved hvad tingene betyder. Da 3006 blev introduceret var og er den stadigvæk, avanceret. Min kamerat har en r15 der kun er foretaget småjusteringer i, men hans kamerat med samme fyr pillede i alt og jeg stod derude hver anden dag for at rette op på det han fuckede op. Man skal jo heller ikke pille i Bioteks hemmelige menu medmindre man ved hvad man laver....\nIndlæg af Klaus » 02 apr 2012 11:46\nKristianVilhelm » 30 Mar 2012, 21:13 skrev: Hvem er så det, klaus?\nOg tillykke med den bette ny, må man spørge hvorfor du ikke har S15 fyret mere?\nMgm Boilers ApS, har fattet den nu. Er vidst lidt træt.\nJeg har ikke S15 mere da den og jeg og konen er blevet skilt\nSå nu exkonen har stadig S15enen og huset, jeg har købt et lille landssted hvor jeg har en lille-bitte gang og der er ikke plads til andet end MGM C. Der er dog også bygninger til men da jeg ikke vil starte med at lave noget om som jeg vil fortryde senere vil jeg vente med værksted og fyrrum til jeg er faldet til om nogle år.\nIndlæg af KristianVilhelm » 02 apr 2012 20:46\nNå for dælen, det er jeg da ked af at høre. Det var da en kedelig omgang.\nForstår godt du vælger et pillefyr til at starte med, nogen gange er det også smart at gå og se tingene lidt an først, det gik der ihvertfald et godt stykke tid med da vi købte vores egendom for 3 år siden.\nIndlæg af remme » 06 apr 2012 19:09\nEr der nogen som i øvrigt ved hvad der er sket siden Karsten har valgt at lade Benekov/Liagro indstille sine aktiviteter?\nIndlæg af Allan_B » 11 apr 2012 08:02\nEr det ik muligt af købe reservedele mere? jeg har ringet på alle tlf numre til liagro og karsten. men alt virker til at være slukket??\nIndlæg af car » 11 apr 2012 08:16\nHej Allan som skrevet i en anden tråd kan du bestille stumper på pillefyren@gmail.com.\nIndlæg af Ulrik » 11 apr 2012 08:47\nAllan_B » 11 Apr 2012, 08:02 skrev: Er det ik muligt af købe reservedele mere? jeg har ringet på alle tlf numre til liagro og karsten. men alt virker til at være slukket??\nSakset fra www.liagro.dk - forsiden\nBenekov Danmark standser sine aktiviteter pr 2903-2012\nFor service på Benekov henvises til C service på pillefyren@gmail.com eventuelt på\ntelefon 20879275 de har de nødvendige reservedele.\nVi håber der er styr på det.\nIndlæg af Sibbe » 12 apr 2012 16:06\nEr der nogen som ved om Karsten Jørgensen er med i MGM Boilers ApS ????\nIndlæg af liagro » 12 apr 2012 22:55\nHvordan kan du spørge så naivt, hvordan skulle en person hvis selskab er gået konkus og som selv går personligt konkus pga af kautioner og drift tab opstået pga af manglende garanti fra underleverandør, inden denne måned er ude, og hvis familie må flytte fra det sted som har været deres hjem i 23 år kunne have midler eller end sige energi til at starte noget nyt op!!!\nMen det lader til at du er kendt med brancen, så det kan være du ved hvor kurator kan hente de penge mit selskab har tabt på defekte styringerer købt hos Siga Elektronik aps co/ direktør Sten Gass SIBBE sen, hvis du vil være kurator behjælpelig med dette vil mine boer nemlig begge være solvendte.\nTime: 0.543s | Queries: 40 | Peak Memory Usage: 3.27 MiB


→ 7.659 overnatningssteder\nVia Fanfulla Da Lodi 45, Prenestino, 00176 Rom, Italien\nVær sikker på at få en god pris på Residence Lodi - vurderet til 8,3 af andre gæster.\nResidence Lodi tilbyder 1-værelseslejligheder med aircondition, tekøkken og satellit-tv i en østlig forstad til Rom. Hotellet ligger i det livlige Pigneto-kvarter, omgivet af restauranter og vinbarer.\n1-værelseslejlighederne på Lodi Residence er indrettede med lyse træmøbler og i varme farver. Samtlige værelser byder desuden på eget badeværelse med hårtørrer og toiletartikler.\nDer serveres morgenmad med kaffe og croissanter i baren ved siden af hotellet. Gæsterne tilbydes endvidere gode sporvognsforbindelser til Roms hovedbanegård Termini.\nPrenestino er et fantastisk valg for dem, der er interesserede i mindesmærker, gamle vartegn og museer.\nResidence Lodi har budt gæster velkommen siden d. 3. maj 2011\nHvornår ønsker du indkvartering på Residence Lodi?\nDen seneste reservation på dette hotel er foretaget d. 27. maj kl. 22.05 fra Italien.\n1-værelseslejlighed (2 voksne) i separat bygning\n1-værelseslejlighed (4 voksne) - i separat bygning\nNetop booket i Rom: 324 overnatningssteder, der ligner Residence Lodi, er lige blevet booket på vores website.\n5 grunde til at vælge Residence Lodi\n7659 overnatningssteder i Rom\nFaciliteter på Residence Lodi\nAppartamento Tor De' Schiavi har fået 8,2 for beliggenheden\nSt. Peter Vatican House har fået en karakter på 9,9\nSe de 30 bedste ferieboliger i Rom baseret på 96.927 verificerede anmeldelser af ferieboliger på Booking.com.\nGæsterne bedes venligst på forhånd oplyse ejendommen om deres forventede ankomsttidspunkt. Dette kan skrives i kommentarfeltet ved reservationen, eller man kan kontakte ejendommen direkte.\nDer opkræves et tillægsgebyr for ankomst uden for indtjekningstiden. Anmodninger om sen ankomst skal bekræftes af ejendommen.\nBemærk venligst, at værelserne rengøres 1 gang om ugen. Håndklæderne skiftes 2 gange om ugen.\nGæster der har set på Residence Lodi har også set på:\nAquila 52 offers self-catering studios with free Wi-Fi and a flat-screen TV, located on the third floor of a historic building in Rome’s lively district of Pigneto. Den seneste reservation på dette hotel blev foretaget i går kl. 14:13\nLocated 4.1 km from Porta Maggiore in Rome, this air-conditioned apartment features free WiFi. The property is 5 km from Sapienza University of Rome and private parking is available. Den seneste reservation på dette hotel blev foretaget i går kl. 22:09\nResidenza Pigneto is located in Rome and it offers modern rooms with free WiFi. The Basilica of Saint John Lateran is less than a 10-minute drive away. Den seneste reservation på dette hotel blev foretaget i dag kl. 15:50\nQuality Hotel Rouge et Noir byder på gratis parkering, gratis WiFi overalt og terrasse med udsigt over den udendørs swimmingpool samt Roms landskab. Hotellet ligger i Roms Pietralata-distrikt, ca. 7 personer kigger her lige nu.


Thomas Kyhl (Nykredit) Classic 2008 - Damagecontrol - Boligdebatten.dk\nThomas Kyhl (Nykredit) Classic 2008 - Damagecontrol\n4th June 2008, 01:58 PM\n"Omvendt er der heller ikke udsigt til kraftige prisstigninger i huspriserne de kommende år. Og den nuværende svage tillid indikerer, at prisjusteringen vil fortsætte lidt endnu," skriver Thomas Kyhl.\nDanskerne venter større prisfald på huse\n4th June 2008, 04:22 PM\nNaturligvis altid alvorligt at den slags sindelagskontrol af befolkningen får lov til at flyde frit ud i æteren ...\n4th June 2008, 08:54 PM\nJeg har tidligere sagt det. Årets "buzzword" om ændringer i priserne på boliger i sydgående retning bliver "en smule", "lidt" osv.\n4th June 2008, 10:22 PM\nDet kan skrives endnu pænere:\n"Vi har været gennem en prisjustering, hvilket kan forklare afmatningen i tilliden til boligmarkedet. Det skal dog bemærkes at den yngre generation, hvor størstedelen af førstegangskøberne findes, er noget mere optimistiske end den ældre generation. Priser og tillid går hånd i hånd: Så snart priserne stiger igen, skal optimismen nok vende tilbage igen."\nÅrsagen til at den yngre generation er optimister, er at de aldrig har oplevet en nedtur på boligmarkedet. Faktisk har mange aldrig oplevet nogen nedtur overhovedet.\nYou have been assigned the following courses\n* 101 Credit and money: Concept and differences\n* 101 Risk management on the microecomic level\n5th June 2008, 09:14 AM\nDvs folk der er yngre end 8 år der ikke oplevede dot com krakket i 2000 ? ja ok, fair nok men de er vel ikke ligefrem mulige boligkøbere lige pt\nDot com er vand ved siden af en nedtur på boligmarkedet, der skete for overskydende midler placeret i aktier. Bolignedturen rammer halvdelen af landets beboere, med meget store beløb og ikke mindst for lånte penge. Dot com gav afmatning i udvalgte sektorer, men husk på at byggeriet står for ca. 25% af dansk økonomi.\nMange kommer til at miste friværdi i million klassen, og det vil pludselig gå op for almindelige menesker hvor meget der egentlig slides for at lægge en million til side. Det er ingen kunst at have god økonomi i et stigende marked.\nPrøv at snakke krise med folk der har været en tur gennem bolig møllen i 80-90, jeg er sikker på de ikke vil betegne .com som en nedtur ...\n5th June 2008, 12:05 PM\n"og det vil pludselig gå op for almindelige menesker hvor meget der egentlig slides for at lægge en million til side"\nDen sætning fortæller lige nøjagtig, hvorfor det Danske boligmarked er helt ude i hampen.\n6th June 2008, 08:42 AM\nSelvfølgelig underforstået, "på egen krop". De fleste førstegangskøbere var studerende eller lignende under .com krakket og havde i hvert fald ikke væsentlige investeringer. Og så var .com krakket i øvrigt kun et lille bitte skvulp i vandet i forhold til folks personlige økonomi. Du kan slet ikke se der var en krise på antallet af tvangsaktioner, der var ikke en specielt stor ledlighed i kølvandet på .com boblen, og de fleste har formentlig blot haft fordel af .com krisen på grund af de lave renter der kom i kølvandet på den. Så nej, nutidens førstegangskøbere har aldrig nogen sinde prøvet at spænde livremmen ind.\nSteen Bocian Classic 2008 - Damagecontrol Nordstar Generelt 51 9th July 2008 12:35 PM\nThomas Kyhl - Nykredit - Bedst med stabile priser Nordstar Generelt 0 4th May 2008 09:57 AM\nNykredit: LEJLIGHEDSUDBUD LANGSOMT PÅ RETUR praxis Generelt 55 7th March 2008 01:59 PM


K/S’ER – Holmsberg Ejendomme\nHolmsberg Ejendomme ApS formidler kommanditselskaber – populært kaldet K/S’er.\nEjendomme i K/S-selskabsformen er typisk ejendomme anvendt til følgende formål: butik, detail, lager, produktion, logistik og undervisning. Fælles for disse ejendomstyper er, at de er skattemæssige afskrivningsberettigede.\nI dagens marked er det et krav fra finansieringskilderne, at investorerne indskyder kapital ved etableringen af ejendomskommanditselskabet. Kravet afhænger af flere forskellige forhold men er i niveauet 30-40%.\nI dagens marked ligger K/S-ejendomme i prisniveauet kr. 20-80 mio.


PUKY FITSCH løbecykel - ABC Centret Hornslet\nPUKY FITSCH løbecykel\n2503 Puky Fitsch\nForside>Uncategorized>PUKY FITSCH løbecykel\nAlle PUKY-skubbekøretøjer er udviklet på en sådan måde, at småbørn, som allerede kan sidde eller gå, kan bevæge sig intuitivt med dem og således videreudvikle deres motorik.\nNemme bevægelser, som f.eks. kraftige afsæt fra jorden, bliver her samlet til komplekse forløb – som tydeligvis giver stor glæde. Og glæden ved at bevæge sig er meget vigtig. Kun gennem bevægelse udvikles barnets grundlæggende sanser, hvilket giver et godt grundlag for læring.\nPUKY FITSCH løbecykel quantity\n+ 1 1/2 år\nProdukt vægt: 3,1kg\nFør den første til at skrive en anmeldelse “PUKY FITSCH løbecykel” Annuller svar\nBlack Winther Superbe 1 Dame 55cm – Matsort\nWinther Superbe 1 er en elcykel med fokus på enkelthed. Superbe 1 er fyldt med komfort såsom en oprejst kørestilling, nem påstigning og god balance. Kombineret med et højt udstyrniveau, er Superbe 1 let, overskuelig og perfekt til hverdagen.\nFrozen 2 – Slaskedukke/stofdyr – 30 cm\nFlotte figurer fra Frost. Vælg mellem Elsa, Anna, Olaf og Svend.\nWinther Easy Boarding 46 cm Dame El cykel ( Meget lav indstigning )\nFlot dame cykel med elmotor.\nAlle PUKY-skubbekøretøjer er udviklet på en sådan måde, at småbørn, som allerede kan sidde eller gå, kan bevæge sig intuitivt med dem og således videreudvikle deres motorik. Nemme bevægelser, som f.eks. kraftige afsæt fra jorden, bliver her samlet til komplekse forløb – som tydeligvis giver stor glæde. Og glæden ved at bevæge sig er meget vigtig. Kun gennem bevægelse udvikles barnets grundlæggende sanser, hvilket giver et godt grundlag for læring.


Virksomhedsdesign - 8 moduler\nDu behøver ikke have alle modulerne, hvis der er noget du selv kan fixe, eller kender nogen der kan? På modulerne kigger vi på nogle gense elementer men dykker absolut også ind i hver jeres kerne, så i får den helt rigtige sparring i forhold til jeres ønsker, udfordringer og drømme.\nFor at kunne varetage egen business på bedste vis, er der nogen forudsætninger for marketing og viden omkring branding, hvor Navigazion kan byde ind med et fuldendt fundament, som er nemt efterfølgende at arbejde med.\nSmå og mindre virksomheder - enkeltmands og selvejende, hvor ejeren ofte står med det meste selv.\nVirksomhed der ønsker en ansat, få mere indblik i marketing og selv skal kunne varetage forskellige opgaver med design og promovering.\nLidt om modulerne:\nDer vil være flere af modulerne hver måned på flere datoer, som man kan melde sig til de moduler som passer bedst til dig eller organisationen. Nogle af modulerne kan sagtens have et overlap, fordi der er elementer der hænger sammen.\nPRIS OG GENEREL INFO\nModulerne starter kl. 10.00 og vare til kl. 15.00\nMedtag selv madpakke - der vil være vand, kaffe og te adlibitum.\nDer kan købes øl/vand og mulighed for bestillign af sandwich.\nVed køb af flere moduler ydes der mængderabat:\nRABAT: 4 moduler - Pris 1500,- pr. modul = 6.000,-\nRABAT: 6 moduler - Pris 1300,- pr. modul = 7.800,-\nRABAT: 8 moduler - Pris 1100,- pr. modul = 8.800,-\nMin. 5 personer pr. modul\nEnkeltmoduler Pris: 1800,-\nModul 1 - Opstart af virksomhed\nHvad skal til for at komme i gang? Har du den helt rigtige ide, eller er der tvivl der skal fejes af vejen? Der er selvfølgelig mange ting, man skal overveje inden man starter selvstændigt, men så er det altså heller ikke værre.\nRegnskab og den slags\nMuligheder for at søge forskellige midler til særlige virksomhedstyper\nNavn.. hvad skal babyen hedde?\nModul 2 - Marketing og identitet\nHvad skal der til, for at ramme hele ens identitet ind den måde du markedsføre dig på? Mange begår den fejl, at man BARE starter et sted, men lige pludselig, så blev den start, hele rammen... og det var måske ikke lige DET, man havde tænkt sig, - og pludselig står du med et ikke autentisk brand.\nViden om grafik og design\nIndretning af lokale og inventar\nPåklædning, facader, biler osv\nHvornår kan jeg selv, og hvornår skal det "ud af huset"\nSammenhængskraft - hænger din profil sammen med det kunden møder.\nGrundlæggende viden om grafiske filer. Hvornår skal man bruge vektor, billedfiler, opløsninger, CMYK- farver osv. Desværre tror mange, at bare de har en computer med et fancy system på, så kan man også lave trykfiler. Og NEJ - det er en håndværker uddannelse - og det kæver lidt mere.\nHvilke programmer kan du som "uproff" og hjemmedesigner bruge.\nOm forskellen på - farver / opløsninger / metoder / programmer - hvornår kan man lave det selv, og hvornår er man nød til at få fat i en professionel.\nBilledfiler til både tryk, web og serigrafi.\nArbejdet med visuelle identiteter\nModul 4 - Website\nLav en hjemmeside fra bunden eller få gennemgået det du allerede har. Hvis du har en hjemmeside oppe og køre, så er det vigtigt at have adgang til denne. Hvis du modtager hjælp fra eksterne bureau, og gerne vil hive det "hjem" så skal der gøres lidt forskellige tiltag inden modulets opstart. Kontakt mig inden, så du kan være klar til modulet.\nModul 5 - Nyhedsbreve og formler\nDer findes i nogle websystemer allerede et nyhedsmodul. Ellers er det muligt at finde nogle online produkter, som er nemme og som let kan implementeres i de systemer du i forvejen bruger. ofte har man også brug for tilmeldings opsamling med date på de tilmeldte eller bestillingslister.\nNyhedsmails og andre online elementer\nFormsystem til at varetage tilmeldinger og eller bestillinger mv.\nModul 6 - Brainstorms og workshops\nLær forskellige metoder at kende, for at kunne udarbejde ideer og få dem eksekveret. Der er forskel på, om man ønsker en gruppe til at arbejde sammen - som teambuilding, og på den måde tage ejerskab af en ide, eller om man tildeles en særlig rolle i en udviklingsproces. Vi kommer til at arbejde med forskellige teknikker, som kan bruges i alle mulige sammenhænge.\nModul 7 - Sociale medier\nSociale medier og den generelle grafiske profil, hænger sammen med måden at lave markedsføring på. Og hvor starter markedsføringen og hvor slutter den? Og kan man helt lade være med at gøre noget? Marketing og fremtoning på de forskellige platforme, i sammenhæng med firmaets kultur og værdi.\nModul 8 - Præsentation\nDer er flere aspekter i at lave en præsentation, og nej, det er ikke kun din powerpoint der skal være ok. For måske skal du slet ikke have en powerpoint? Vi arbejder med fremtoning, betoning af stemme og kropsholdning, når du står foran et publikum. På dette modul arbejder vi med at bruge de styrker vi har, og opdage svaghederne, og få gjort noget ved det, som man har sværest ved, og som hæmmer dig i dine oplæg.\nKontakt til dem der kigger på\nMin powerpoint - er den ok?\nLevende oplag man gider lytte til\nUnderviser er Birgitte Pliniussen\nUdlært salgsassistent med speciale i markedsføring samt grafisk designer og konceptudvikler. Arbejdet på bureau, trykkeri og været designer i reklamebranchen i mere end 20 år. Uddannet clairvoyant og har også været teaterinstruktør i 20 år, og udviklet mange events og projekter gennem tiden som både ansat og selvstændig.\nTEL: +45 2391 2594


Sommerhus i Bork Havn - Vibevænget 5 (Nr. 4225) » DanWest\nSommerhus Vibevænget 5\nHus nr. 4225\nHus nr. 4225 · Vibevænget 5, Bork Havn\nDKK 5.672,- Uge 28 (9/7 - 16/7)\nDKK 2.401,- Uge 39 (24/9 - 1/10)\nDKK 3.058,- Uge 42 (15/10 - 22/10)\nDKK 2.722,- Uge 44 (29/10 - 5/11)\nDKK 2.401,- Uge 17 (22/4 - 29/4)\nDKK 2.401,- Uge 20 (13/5 - 20/5)\nDKK 2.804,- Uge 21 (20/5 - 27/5)\nDKK 2.401,- Uge 22 (27/5 - 3/6)\nDKK 2.401,- Uge 24 (10/6 - 17/6)\nDKK 2.401,- Uge 25 (17/6 - 24/6)\nDKK 2.804,- Uge 26 (24/6 - 1/7)\nDKK 5.157,- Uge 28 (8/7 - 15/7)\nDKK 5.842,- Uge 29 (15/7 - 22/7)\nDKK 6.380,- Uge 30 (22/7 - 29/7)\nDKK 6.380,- Uge 31 (29/7 - 5/8)\nDKK 6.135,- Uge 33 (12/8 - 19/8)\nDKK 6.135,- Uge 34 (19/8 - 26/8)\nDKK 5.842,- Uge 35 (26/8 - 2/9)\nDKK 2.804,- Uge 37 (9/9 - 16/9)\nDKK 2.804,- Uge 38 (16/9 - 23/9)\nDKK 2.401,- Uge 39 (23/9 - 30/9)\nDKK 2.401,- Uge 40 (30/9 - 7/10)\nDKK 2.804,- Uge 42 (14/10 - 21/10)\nDKK 2.087,- Uge 46 (11/11 - 18/11)\nDKK 2.087,- Uge 47 (18/11 - 25/11)\nDKK 2.087,- Uge 48 (25/11 - 2/12)\nDKK 2.087,- Uge 50 (9/12 - 16/12)\nDKK 2.087,- Uge 51 (16/12 - 22/12)\nDKK 1.789,- Uge 52 (22/12 - 29/12)\nDKK 2.087,- Uge 3 (12/1 - 13/1)\nVelbeliggende børnevenligt sommerhus på 109 m2, som er beliggende på en åben naturgrund med græsplæne. Huset er opført i 2000 og er løbende moderniseret, senest i 2019 med ny ovn, varmepumpe og komfur samt nyt badeværelse.\nSommerhuset er hyggeligt og smagfuldt indrettet og fremtræder overalt pænt og velholdt. Køkken og stue er kombineret, hvor det lyse køkken er udstyret med fryser (120 L), mikroovn og opvaskemaskine. Den hyggelige stue er indrettet med brændeovn, fjernsyn med parabol, DVD-afspiller, stereoanlæg med CD-afspiller samt gratis internet (50/50).\nHuset råder over 2 badeværelser: Et gæstetoilet med opvarmet flisegulv, samt et dejligt badeværelse med bruseniche, opvarmet flisegulv og 2-pers.- spabad. Herfra er der direkte adgang til sauna. Vaskemaskine og tørretumbler forefindes ligeledes.\nDer er plads til 8 personer, som er fordelt på 4 soveværelser; Tre soveværelser med dobbeltseng samt et værelse med to enkeltsenge. I alle soveværelser er der gulvtæppe. Desuden forefindes der barneseng, barnestol og varmepumpe.\nFra stuen er der udgang til en åben, ugeneret terrasse med havemøbler. Grunden er omgivet af træer og buske. Til børnene er der gynge og sandkasse i haven og i annekset forefindes legerum med diverse legetøj og spil.


Cunnilingus - Dansk Sex\nFind en Luder i Grenaa\nDet må virkelig ikke være sjovt at vokse op med en mor, der er luder. Bettina »Fremfor paternalistisk moralisering« -ok Jeg forstår ikke andet. Fisse Grenaa - Vi skal i den forbindelse bede dig opdatere din adgangskode. Indtast din e-mailadresse, så sender vi dig et link til at ændre din adgangskode. Verdens ældste erhverv lever i bedste velgående i Danmark. Hi Gentlemen,I am Mia a perfect escort girl for all gentlemen ,I have natural beasts ,smooth skin, sweet angel face. I am a hot and total a naughty girl.\nFind en Prostitueret i Lynge-Uggeløse\nHej med dig,jeg er en frisk jydsk pige. Bordel i Lynge-Uggeløse - Hvis dit valg er enten at sulte, hvor du er, eller forlade din landsby eller din by og søge arbejde i udlandet, ville du nok også tage af sted. Menneskehandlere slår ned på de mest desperate og sårbare, fordi der ikke er nogen, der vil lede efter dem, når de bliver solgt til prostitution. Bordel Hellebæk Hvor østmafiaen indfanger og eksporterer de unge kvinder til et liv som sexslaver og tremmekalve i Vestens horehuse.\nBordel i byen Østbirk\nHvis du foretrækker pigebarer, hvor du kan sidde og snakke eller spille små spil med pigerne, så er Soi 7 lige noget for dig. Her er så mange barer, at du ikke kan nå at få en øl i dem alle, inden du skal hjem igen. Fisse i Østbirk - Det bekræfter Dorit Otzen, der møder nogle af de hårdest ramte prostituerede, når de søger hjælp i Svanegrupperne, som er et terapeutisk tilbud for netop prostituerede, der slås med konsekvenserne af, at de hele tiden må gå på kompromis med sig selv. Men min erfaring er, at mange ikke kan sige nej. De føler ikke, at der er noget valg, fordi de skal tjene penge til huslejen. Luder i Vestervig Dogging steder escort i skive - nogle.\nProstituerede i byen Hadsten\nMy lifestyle is healthy, I love sport, but i enjoy also a nic. I am totally independent, I work by myself: Herning haderuppigerne I dag, kl. Fisse i byen Hadsten - Du har desuden mulighed for at kommentere på de billeder og videoer. Den varme lesbisk Thisted. På siden finder du utallige mennesker, der søger det samme som dig. Han synes, det er o. Min drøm er at få et rigtigt job. Måske i en børnehave.\nEndnu et vellykket besøg hos sweet Sophie af klinikfuckersAngelina Angel - Vojens af Zieram9. Super frække Laura Lush af Gæst, 8. Lille blondine Esbjerg, ægte billeder.\nProstitution i tal SFI's opgørelse viser, at der i minimum er prostituerede i Danmark. Gratis Sex i byen Hellebæk - Denne side blev senest ændret den Se brugsbetingelserne for flere oplysninger. Tom Kristensen, Hærværk s. Med et digitalt abonement får du fuld adgang til hele politiken. Gratis Sex i byen Vesløs Hvorfor gør du det. Måske du ikke føler dig god nok. I så fald er det noget man kan gøre noget ved.\nBordel i Stokkemarke\nSex Massage i byen Stensved\nSex Annoncer i byen Marstal\nSex Annoncer i byen Tilst\nProstitueret i Thyborøn\nMassage Escort i Taulov\nMassage Escort Nyråd


Tredje Mosebog Kapitel 27\nBestemmelser om løfter og afgifter\nHerren talte til Moses og sagde: Tal til israelitterne og sig til dem: Når nogen afgiver et særligt løfte til Herren om mennesker, gælder følgende taksering: En mand mellem tyve og tres år skal takseres til halvtreds sekel sølv efter helligdommens vægt, og en kvinde skal takseres til tredive sekel. En dreng mellem fem år og tyve år skal takseres til tyve sekel og en pige til ti. Et barn mellem en måned og fem år skal takseres til fem sekel for en dreng og tre sekel sølv for en pige. Fra tres år og opefter skal en mand takseres til femten sekel, og en kvinde til ti. Men hvis det går dårligt for ham, så han ikke kan betale takseringssummen, skal man fremstille ham for præsten, og præsten skal taksere ham. Præsten skal taksere i forhold til det, som han, der afgiver løftet, kan skaffe.\nDrejer det sig om dyr af den slags, man må bringe som gave til Herren, skal alt det, man vil give Herren, være helliget. Man må ikke udskifte det eller bytte det, hverken et godt med et dårligt eller et dårligt med et godt. Bytter man alligevel et dyr med et andet, skal de begge, både det, der skulle ofres, og det, det er byttet med, være helliget. Drejer det sig om et urent dyr af den slags, man ikke må bringe som gave til Herren, skal man fremstille dyret for præsten, og han skal taksere det, efter hvor godt eller dårligt det er. Præstens taksering skal være gældende. Hvis man selv vil indløse dyret, skal der lægges en femtedel til takseringen.\nNår nogen helliger sit hus til Herren, skal præsten taksere det, efter hvor godt eller dårligt det er. Den sum, præsten takserer det til, skal stå ved magt. Hvis den, der helliger sit hus, vil indløse det, skal han lægge en femtedel til takseringssummen. Så er det hans.\nHvis nogen helliger noget af den jord, han ejer, til Herren, skal takseringen ske, efter hvad der er sået på den; en udsæd på en homer byg modsvarer halvtreds sekel sølv. Hvis det er i jubelåret, han helliger sin jord, skal takseringen stå ved magt. Hvis det er efter jubelåret, han helliger sin jord, skal præsten udregne beløbet for ham i forhold til det antal år, der er tilbage indtil næste jubelår, og der skal skæres ned i takseringen. Hvis nu den, der helliger sin jord, vil indløse den, skal der lægges en femtedel til takseringssummen. Så overgår den til ham. Hvis han ikke indløser jorden, men sælger den til en anden, kan den ikke længere indløses; når den jord bliver frigivet i jubelåret, er den helliget Herren som en mark, der er lagt band på. Den bliver præstens ejendom. Hvis den jord, han helliger Herren, ikke var hans ejendom, men jord, han har købt, skal præsten beregne takseringssummen for ham ud fra den tid, der er tilbage til næste jubelår, og manden skal med det samme betale takseringen som helliggave til Herren. I jubelåret skal jorden vende tilbage til den mand, han har købt den af, og hvis ejendom den var. Enhver takseringssum skal regnes ud efter helligdommens vægt; en sekel skal være tyve gera.\nMen det førstefødte af kvæget, der som førstefødt tilfalder Herren, kan ingen hellige. Hvad enten det drejer sig om okser eller får, tilhører det Herren. Drejer det sig om urene dyr, som man vil frikøbe efter taksering, skal der lægges en femtedel til; hvis man ikke vil indløse det, skal det sælges for takseringssummen. Intet af det, et menneske ejer, og som han lægger band på til Herren, må sælges eller indløses, ligegyldigt om det er mennesker, dyr eller jord, han ejer. Alt, hvad der er lagt band på, er højhelligt og tilhører Herren. Intet menneske, der er lagt band på, kan frikøbes. Det skal lide døden.\nAl tiende af landet, både jordens korn og træernes frugt, tilhører Herren. Det er helliget Herren. Hvis nogen vil indløse noget af sin tiende, skal der lægges en femtedel til. Med hensyn til tiende af køer og får, af alt det, som passerer under hyrdestaven, skal hvert tiende dyr være helliget Herren. Der må ikke skelnes mellem godt og dårligt, og det må ikke byttes. Bytter man det alligevel, skal begge dyr, både det, der skulle afgives, og det, det er byttet med, være helliget. Det kan ikke indløses.\nDet var de befalinger, Herren pålagde Moses at give israelitterne på Sinajs bjerg.\n3 Mos 25,8-55\n2 Mos 13,2 13,12-13\n4 Mos 18,14\n1 Sam 15,3 15,9\n4 Mos 18,21\n5 Mos 14,22-29\n2 Krøn 31,6\n3 Mos 7,38 25,1 26,46


Lyt til lydbogen “En vild rejse” , af Karen Franciska Hørup på Bookmate\nDenne bog er en inspiration til dig, som har brug for hjælp til at komme op af sofaens dyb og få gang i resten af det liv, som stadig har oceaner af oplevelser til dig – hvis ellers du tør og orker. Rammen om Karens ofte humoristiske fortællinger og mange livsbekræftende råd er hendes ture ud i det blå med freerideren og hunden Luna.\nKaren Franciska Hørup har været selvstændig i 30 år. De første 15 år som uddannet dekoratør med boligindretning og styling. Senere uddannede hun sig til krops- og gestaltterapeut med speciale i kognitiv terapi, og har siden 2004 haft sin egen klinik i Højbjerg, hvor hun dagligt har samtaler om alt det, der gør ondt i livet, og som forhindrer os i at leve det liv, vi drømmer om.\nPersonlig udviklingLydRejseskildringerFaglitteraturPersonlig udvikling


Et skridt videre i kampen mod social dumping\nMandag stemte Europa-Parlamentets Beskæftigelsesudvalg sin betænkning om revisionen af udstationeringsdirektivet igennem. Et direktiv, der regulerer vilkår og regler for arbejdstagere, som er udstationeret i et andet EU-medlemsland og derfor er afgørende i kampen mod social dumping også i Danmark.\n21. okt. 2017 | Af Sune Knudsen\nHvorfor er direktivet overhovedet et vigtigt fagligt spørgsmål?\nInden vi går ind i sagens detaljer, så mød lige stilladsarbejderen John Ekebjærg-Jakobsen fra København, som Fagligt.EU har snakket med godt oppe i højden. Han forklarer her, hvorfor det er et vigtigt spørgsmål for ham og hans kollegaer.\nGode elementer i betænkningen\nFra dansk faglig side er der tilfredshed med, at det i betænkningen, der er stemt gennem Beskæftigelsesudvalget, slås fast, at løn er en national kompetence. Noget der er helt afgørende for et land som Danmark, hvor løndannelsen sker gennem forhandlinger.\nDet ses også som positivt, at der i betænkningen lægges op til et bredt aflønningsbegreb. Det betyder, at udstationerede arbejdstagere i Danmark skal have samme løn for samme arbejde som deres danske kollegaer i bred forstand, altså inklusiv for eksempel tillæg. Betænkningen slår fast, at direktivet også bør have hjemmel i social- og arbejdsmarkedspolitikken.\nEndelig er der også tilfredshed med, at transportsektoren omfattes af direktivet.\nDansk og europæisk fagbevægelse har kæmpet meget aktivt for at få disse elementer med i betænkningen gennem længere tid.\nDet socialdemokratiske medlem af Beskæftigelsesudvalget, Ole Christensen, er glad for, at betænkningen blev stemt igennem.\n"Med afstemningen sikrer vi den danske model. Det bliver slået fuldstændig fast, at løn er et rent national anliggende. Det her handler i bund og grund om at bekæmpe social dumping. Vi skal sikre, at alle får det samme i løn, hvis de udfører det samme arbejde på det samme sted. Formålet er slet ikke at skræmme østeuropæiske virksomheder væk fra Danmark. De skal være så hjertens velkomne, så længe de bare aflønner og behandler deres medarbejdere efter danske forhold", siger han.\nOgså Rina Ronja Kari, fra Folkebevægelsen mod EU, der ligeledes sidder i udvalget, har smilet fremme. Hør hende fortælle hvorfor her.\n…og to glade forhandlere\nDen hollandske og franske ordfører på betænkningen er begge glade for, at den blev stemt gennem udvalget uden udvandinger.Her kan du se, hvad de lægger særligt vægt på, samt få overblik over, hvor mange udstationerede arbejdstagere, der arbejder i de forskellige EU-lande\nI næste uge skal betænkningen forbi hele Europa-Parlamentet på dets plenarsamling i Strasbourg. Kommer den igennem her, kan Parlamentet begynde forhandlinger med Ministerrådet om sagen, så snart Ministerrådet har fastlagt sin holdning.


Savner du mening med din hverdag? - Mejr\nby Redaktion 28. april 2020 0370\nRigtig mange mennesker bliver en gang imellem ramt af en følelse af, at der ikke er nogen mening med det hele. Hverdagen kan hurtigt blive til vaner og rutiner, som vi gentager hver evig eneste dag. Men det behøver ikke at betyde, at det hele er meningsløst eller ligegyldigt. Hvis du nogle gange bliver fanget i den følelse, kan du få nogle tips her.\nFind et job der giver mening for dig\nHvis du har et arbejde, bliver det automatisk til en rigtig stor del af din hverdag. Derfor er det også vigtigt at have et arbejde, hvor du føler, at det giver dig en eller anden form for værdi. For ellers er det netop svært at finde en mening med hele din hverdag. Hver dag på dit arbejde behøver ikke at være en fest, men du skal overordnet set have en følelse af, at du får et eller andet ud af at være der.\nHvis ikke du har det sådan, kan du tage et modigt spring og kaste dig ud i noget nyt. Hvis det for dig giver mening at arbejde med mennesker, kan du f.eks. overveje at kontakte vikarbureau Viborg.\nPrioriter at bruge tid med mennesker du holder af\nNår du bruger tid med mennesker, du holder af, er det, at du kan komme til at glemme tid og sted. Det er derfor, at det er så vigtigt at prioritere. Det kan godt være, at vasketøjet hænger langt ud af vasketøjskurven, men i sidste ende betyder det mere, at du bruger en eftermiddag med din familie eller et par af dine veninder. Når du prioriterer den slags, kan du lettere overskue de små udfordringer i hverdagen. Vasketøjet kan altid vente. Hverdagen er nødt til at blive passet, men der kan være en masse små momenter ind imellem, som giver hverdagen mening og værdi.\nredaktionen 3. april 2019


Den brede demokratiske organisation er vigtig - Damusa\nHjem / Den brede demokratiske organisation er vigtig\nDen brede demokratiske organisation er vigtig\nInterview med bestyrelsesmedlem: DAMUSA taler som organisation til mange forskellige brugere og interessenter, og det styrker musikskolerne, siger musikunderviser Kristine Bjørg Markussen.\nKristine Bjørg Markussen.\nI de kommende måneder bringer vi korte interviews med medlemmerne af DAMUSAs bestyrelse for at høre, hvorfor de har valgt at gå ind i bestyrelsesarbejdet, hvad DAMUSA er for dem, og hvad, de mener, er vigtigt at arbejde med på musikskoleområdet og det musikpolitiske felt.\nKristine Bjørg Markussen er uddannet på Det Jyske Musikkonservatorium, underviser på Aarhus Musikskole og har været bestyrelsesmedlem i DAMUSA siden efteråret 2016.\n”DAMUSA er en meget demokratisk organisation med mange forskellige brugere og bredt bagland. Jo mere erfaring og bredde, jo stærkere. Jeg mener, det styrker musikskolerne at have en bred organisation. Som musiklærer er det væsentligt, at jeg kan få inspiration og kan hente viden. Når jeg går ind i bestyrelsen, kan jeg være med til at dele information og viden.\nJeg har læst DAMUSAs nyhedsbrev i al den tid, jeg har været ansat som musiklærer. Nyhedsbrevet har betydning for mig for at få information og inspiration. Det handler for mig om at have fokus på vidensdeling, didaktik og udviklingen af musiklivet på nationalt plan,” siger Kristine Bjørg Markussen.\n”DAMUSA bør være en sammenslutning, som har flest mulige repræsenteret inden for musikskolernes verden. Samarbejdet med institutioner og forskellige øvrige dele af musiklivet er også vigtigt at have et blik for, når man er med i bestyrelsen. Det er godt, at der er en generalsekretær med fingeren på pulsen, så der er et link mellem musikskolerne og den øvrige del af musiklivet og musikbranchen. Det gælder også alt det, der sker på frivillig basis og på professionelt plan i musiklivet. Det link har stor betydning, så DAMUSA ved, hvad der rører sig derude – herunder også de musikpolitiske tiltag.”\nHvad betyder noget for dig i dit engagement i det organisatoriske arbejde?\n”Det er for mig utroligt spændende at tænke på nationalt plan. Hvad kan man udvikle af ideer, som gør, at musikskolerne er et vigtigt sted at være. DAMUSA skal være en sammenslutning, der ved noget om musikskolerne, men som også forstår musiklivet i sin helhed. DAMUSA har en stor vifte af erfaring og viden på nationalt plan. Den skal bruges og formidles, og det er en styrke, at vi har det nationale fokus.”\nAndre væsentlige emner for mig er, at musikbranchen, de professionelle musikere, og det der sker inden for musikkunstens verden taler sammen med musikuddannelsesområdet. Inspirationen skal gå begge veje. Vi har nogle utroligt dygtige og kreative musikere, og deres arbejde skal kanaliseres ud til undervisningsinstitutionerne. Og så skal musikinstitutionerne og primært musikskolerne forstå den digitale virkelighed, og hvordan børn og unge bruger de digitale medier i deres hverdag. Ude på musikskolerne er der meget god kvalitetsundervisning. Vi skal se mere på, hvordan vi bringer det ud på nettet og formidler denne kvalitet på for eksempel YouTube.”\nMartin Blom Hansen2017-05-08T11:06:17+00:00januar 31st, 2017|Categories: Artikler sorteret kronologisk, interview bestyrelsen, Nyhedsarkiv|0 Comments