magasinet de får én på opleveren Folk strømmer til hjemmeværnet Side 5-9 Ny kommitteret for hjemmeværnet Spørgsmål og svar 12 om uniformer - PDF\nDownload "magasinet de får én på opleveren Folk strømmer til hjemmeværnet Side 5-9 Ny kommitteret for hjemmeværnet Spørgsmål og svar 12 om uniformer"\n1 magasinet nr. 4 / DECEMBEr Ny kommitteret for hjemmeværnet Spørgsmål og svar 12 om uniformer de får én på opleveren Tema: hjv.dk kan mere end du tror Arbejdet med det nye forsvarsforlig Folk strømmer til hjemmeværnet Side 5-9\n2 Læserrejser Dejlig atmosfære i Randers - Weekendophold med sjæl HJEMMEVÆRNET Som læser af Hjemmeværnet får du disse specielle læsertilbud Pris i kr. pr. person i dobbeltværelse SPAR kr. 455,- 2 x overnatning 2 x morgenbuffet Enkeltværelse 700,- 580,- Priskode L23 Hotel Randers Hotel Randers er et af landets ældste provinshoteller, beliggende i hjertet af Randers. Hotellet blev opført i 1856 og er i løbet af årene blevet nænsomt renoveret, så det den dag i dag stadig er byens eneste firestjernede hotel. Kom og oplev den helt specielle stemning og atmosfære, hvor vores moderne café Mathisen også er en del af charmen. Rolige dage på den jyske hede - med å i baghaven Sdr. Omme kro Sdr. Omme Kro & Hotel er en traditionsrig landevejskro, centralt beliggende midt på den jyske hede ved Brande. Store, lyse værelser med udsigt til kroens have, der gennemløbes af Omme Å. Varieret spisekort med god dansk kromad til rimelige priser. På Sdr. Omme Kro & Hotel bliver der lagt vægt på en god personlig betjening. Bekvemmeligt i Nordsjælland - fridage nær København Skjalm Hvide Hotel Skjalm Hvide Hotel ligger centralt i Nordsjælland kun 30 km fra København mellem Hillerød, Roskilde og Frederikssund. Som gæst på Skjalm Hvide Hotel er De tæt på alle seværdigheder i København og Nordsjælland - parker bilen gratis og tag S-toget direkte til København. Hele hotellet er en oase af fred og ro. Velkommen. Ankomst fredage frem til samt i perioden valgfri i vinterferien samt påsken Pris i kr. pr. person i dobbeltværelse 2 x overnatning 2 x morgenbuffet 1 x velkomstdrink 1 x kaffe og kage 2 x 2-retters menu Pris i kr. pr. person i dobbeltværelse SPAR kr. 470,- 2 x overnatning 2 x morgenmad 1 x velkomstdrink 1 x 3-retters menu Valgfri ankomst i 2010 restauranten er lukket søndage. SPAR kr. 444,- 895,- Valgfri ankomst i perioden lukket søndage. Priskode L53 Enkeltværelse 1.275,- 975,- Priskode L56 Ingen ekspeditions- og afbestillingsgebyr Forbehold for udsolgte datoer og trykfejl Bestil nu på: Teknisk arrangør: eller ring på og oplys: SX nr samt priskode Åbent hverdage kl\n3 D e c e m b e r magasinet Foto: Ole Bo Jensen HJV magasinet Nr. 4/2009 Ansvarshavende redaktør: Jørgen Jensen Tlf Journalist: Jakob Eberhardt (DJ). Tlf Sekretariat og annoncer: Joan Schack Tlf Abonnement adresseændring: For ikke medlemmer skal ændringer meddeles sekretær Joan Schack. For medlemmer sker det automatisk. Citat: Artikler må gerne citeres inden for citatreglerne, når det sker med tydelig angivelse af HJV magasinet som kilde samt udgivelsesnummer. HJV magasinet udkommer fire gange årligt. Oplag Design & tryk: Phoenix Design Aid A/S, Datagraf ISSN: Adresse: Hjemmeværnskommandoen, Presseafdelingen, Kastellet 82, 2100 København Ø HJV magasinet nr. 1/2010 udkommer primo marts. Forside: Anders Finderup (tv.) og Jens Erik Svensson foran Kolding-flotillens fartøj Sabotøren. Foto: Ole Friis. Ny chef for flyverne Oberst Søren M. Poulsen overtog posten som inspektør for flyverhjemmeværnet 1. december i år efter en seks måneders udsendelse til Afghanistan. HJV magasinet mødte ham kort efter hjemkomsten til en snak om blandt andet opgaven i det centralasiatiske land. Foto: Ole Bo Jensen Hvad sker der under en inspektion? Onsdag 18. november 2009 var det tid for inspektion af Hærhjemmeværnsdistrikt Køge Bugt. Men hvad foregår der egentlig på en distriktsinspektion? Og har det overhovedet betydning for de frivillige? HJV magasinet tog med på inspektionen for at finde svarene. 44 Atter på vagt i Helmand Hjemmeværnets bevogtningsdeling/isaf 8 landede i november i Afganistan, hvor de nu er med til at aflaste hæren. Det er tredje gang, at hjemmeværnet er med til at bevogte lejre i Helmand-provinsen. Læs Jeanette Serritzlevs beretning om bevogtningsdelingens første dage i ørkensandet. Om hjv.dk Ingen er i tvivl om, at HJV.DK er hjemmeværnets vigtigste kommunikationsplatform. Ej heller er mange i tvivl om, at det ikke er verdens hurtigste og mest stabile platform. Derfor er der nu lavet en aftale med Microsoft, så problemerne forhåbentlig kan blive løst i løbet af få måneder. Men uanset utilfredsstillende svartider, så rummer HJV.DK faktisk en række muligheder, som hvis de bliver udnyttet kan gøre hverdagen ved computeren lettere. Det kan du læse mere om i magasinets tema om HJV. DK. Her ser vi blandt andet på den nye IT-struktur med dets nye IT-funktioner IT-befalingsmand, IT-officer og IT-specialist samt de muligheder man som hjemmeværnssoldat har for at komme med forslag til ændringer på HJV.DK. Vi har desuden set på de såkaldte Quick menuer, der samler en række administrative funktioner i et brugervenligt modul på hjemmeværnets lokale hjemmesider, og en succeshistorie på Samsø, hvor alle i øens kompagni er koblet på som brugere af HJV.DK. Af Jakob Eberhardt, journalist Indhold 04 Leder 24 Hjemmeværnets økonomi 28 Landet Rundt 36 Nyt fra landsrådet 37 Opslagstavlen 38 Elektronisk magasin i syd 40 Videoambassadører 42 Øvelse Night Hawk 46 Bøger 48 Kursuskalender 50 Konkurrence HJV magasinet December\n4 Leder Fem år der rykkede Jan S. Norgaard Chef for Hjemmeværnet Jens Hald Kommitteret for Hjemmeværnet UDGANGEN af 2009 markerer afslutningen af en forsvarsforligsperiode med store forandringer og udfordringer for hjemmeværnet. Det har været fem forrygende år, hvor hjemmeværnet for alvor har slået sig fast i politikernes og befolkningens bevidsthed som en vigtig del af det danske beredskab. Det kan allerbedst illustreres ved at se på vore samarbejdspartneres anvendelse af hjemmeværnet til løsning af en mangfoldighed af opgaver: Alene fra 2007 til 2008 steg antallet af operative indsættelser for forsvaret, politiet og andre myndigheder fra til Altså fra seks til 11 indsættelser i døgnet. Eller sagt på anden vis: et hjemmeværn i aktion stort set hver anden time året rundt. I det år, der snart rinder ud, tyder alt på mindst lige så mange indsættelser til støtte for vore samarbejdspartnere som i Mens dette læses, er hjemmeværnet indsat for at hjælpe politiet med den største sikkerhedsopgave i Danmark nogensinde: klimatopmødet i København. Det viser tydeligere end noget andet, at den politiske hensigt med det nuværende forsvarsforlig er blevet opfyldt: At forsvaret, politiet og andre myndigheder i spidsbelastningsperioder trækker på det frivillige beredskab, herunder hjemmeværnet. Alt dette kan naturligvis kun lade sig gøre, fordi hjemmeværnet er i stand til at stille med tusindvis af veluddannede frivillige til at løse opgaverne, ofte med meget kort varsel. Det er en cadeau til hver enkelt frivillig, at hjemmeværnet i den grad har tilpasset sig en ny tids trusler og opgaver. Langt hovedparten af hjemmeværnets opgaver udføres selvsagt i Danmark. Men det er værd også at hæfte sig ved den internationale vinkel. Aftalen mellem Hærens Operative Kommando og Hjemmeværnskommandoen i 2008 om at stille bevogtningsenheder til rådighed for hæren i Afghanistan var en øjenåbner for mange: Nå, det kan hjemmeværnet også bruges til! Netop nu er hjemmeværnsdeling nummer tre i Afghanistan for at bevogte danske lejre i Helmandprovinsen. Fra hærens folk hører vi kun ros om deres indsats. Som det også var tilfældet med vore tidligere udsendte bevogtningsdelinger og enkeltpersoner. Med det stigende antal opgaver i de forløbne år er hjemmeværnets synlighed i medierne og dermed befolkningen steget markant. Med tillægsgevinster til følge. Interessen for at være med i hjemmeværnet er større end i mange år. I de første ni måneder af 2009 søgte over om optagelse det er flere end i hele Samtidig viser målinger, at mere end to tredjedele af befolkningen har tillid eller stor tillid til hjemmeværnet. Så både frivillige og ansatte i hjemmeværnet har grund til at være stolte af de resultater, der er opnået. OM få uger træder et nyt forsvarsforlig for perioden i kraft. Med udgangspunkt i en generel politisk anerkendelse af hjemmeværnets indsats de seneste fem år venter der nye opgaver og udfordringer i de kommende år. Det er værd at hæfte sig ved udgangspunktet: Det er et styrket hjemmeværn, der tager fat på den næste forligsperiode. Hvilket understreges af, at syv af Folketingets otte partier står bag forliget. Hovedopgaven bliver at tilpasse opstilling af enheder, den lokale kommandostruktur og Hjemmeværnskommandoens organisation, så vi kan blive endnu bedre til at betjene vore samarbejdspartnere i forsvaret og de civile myndigheder. Det er en opgave, som frivillige og ansatte er i fuld gang med. Det kan man læse om andetsteds i dette nummer af HJV magasinet. Med tak til frivillige og ansatte for en stor indsats i det forløbne år ønsker vi alle en glædelig jul og et godt nytår. Hjemmeværnsledelsen Det var en øjenåbner for mange: Nå, det kan hjemmeværnet også bruges til! 4 HJV magasinet December 2009\n5 Medvind i Kolding De må gøre noget rigtigt i Kolding. Byens flotille har i årets første 9 måneder tegnet sig for 20 procent af ansøgertallet i Marinehjemmeværnsdistrikt Vest. HJV magasinet tog en tur med flotillens fartøj, Sabotøren, for at finde svaret på flotillens succes. Af Jakob Eberhardt Foto: Ole Friis HJV magasinet December\n6 Der står tydeligvis respekt om Syntja Bülov. Den kun 26-årige kvinde med det lyse hår kan nemt styre de 10 granvoksne mænd og en enkelt kvinde, der denne råkolde novemberaften er stået til søs med fartøjet Sabotøren i Kolding Havn. Syntja, der har været medlem af hjemmeværnet i otte år, er løjtnant og næstkommanderende i besætningen. Og der bliver lyttet til den unge kvindes myndige stemme, når hun giver instrukser i, hvordan man sætter fartøjets gummibåd i vandet ved hjælp af den store kran på agterdækket. Næsten halvdelen af de ombordværende har endnu ikke fået kontrakt med marinehjemmeværnet og er derfor iklædt deres eget civile tøj. Andre er godt nok i uniform, men er ganske nye medlemmer af det blå værn. Det vidner alt sammen om den rekrutteringssucces, som Flotille 135 har oplevet i den seneste tid. En succes som Syntja har en ikke ringe andel i. For godt et år siden påtog hun sig nemlig opgaven som det, hun selv kalder vikarierende rekrutteringsofficer. Vigtig annonce Syntja er ikke officielt flotillens rekrutteringsofficer. Men da hun på et tidspunkt indså nødvendigheden af at hverve nye folk, påtog hun sig ansvaret for opgaven. Og selvom den kvindelige løjtnant indskærper, at rekrutteringstjansen kun er midlertidig, må hun have gjort noget rigtigt. Hjemmeværnsflotille 135 i Kolding placerer sig nemlig blandt de bedst hvervende flotiller i Marinehjemmeværnsdistrikt Vest. Distriktet har modtaget i alt 115 ansøgninger fra januar til og med september 2009, og 23 af ansøgningerne er landet i Kolding-flotillens postkasse. Flotillen tegner Over ansøgere på ni måneder I årets første tre kvartaler har hjemmeværnet fået flere ansøgninger om optagelse end i hele 2008 Interessen for at blive medlem af hjemmeværnet er fortsat stor. Det var den i hele 2008, og det fortsætter med stigende tendens her i I årets første ni måneder til og med september har danskere søgt om optagelse i hjemmeværnet. Det er flere end i hele 2008, hvor der var ansøgere. Det var i øvrigt 566 flere end i Med den fortsatte positive udvikling i de tre første kvartaler af 2009 er der udsigt til, at antallet af ansøgere i år bliver væsentligt højere end sidste år. Distrikter over hele landet melder om stor interesse for hjemmeværnet. De frivillige i kompagnier, flotiller og eskadriller skaffer mange ansøgere gennem personlige kontakter, åbent-hus arrangementer og andre hvervetiltag. Ansøgninger 2009 Her er antallet af ansøgere måned for måned i de første tre kvartaler af Ansøgninger TOP 5 Disse distrikter ligger i top 5 i perioden 1. januar 30. september jan. feb. mar. apr. maj jun. jul. aug. sep. Hærhjemmeværnsdistrikt Østjylland Marinehjemmeværnsdistrikt Øst Hærhjemmeværnsdistrikt København City Marinehjemmeværnsdistrikt Vest Hærhjemmeværnsdistrikt Sønderjylland HJV magasinet December 2009\n7 Der manøvreres med gummibåden på agterdækket. sig dermed for nøjagtig en femtedel af ansøgningerne til distriktets 19 flotiller i årets første ni måneder. Men hvad har skabt succesen i Kolding? Syntja peger på en hverveannonce som en af de vigtige faktorer. Annoncen blev bragt tre gange i Kolding Ugeavis i løbet af august. Der gjorde vi virkelig fremskridt, for der kom lige pludselig rigtig mange henvendelser, forklarer Syntja, mens hun sidder i fartøjets messe, inden aftenens øvelser går i gang. Flotillen fik i alt 22 henvendelser på baggrund af annoncen. Sammenlignet gav en hel dags arbejde på en info-stand i Kolding Storcenter beskedne to henvendelser. Oplysning Men ét er henvendelser, noget andet er, om de bliver til egentlige ansøgere. Her har flotillen også forbedret sig, mener Syntja. Jeg tror, at vi er blevet meget bedre til at oplyse folk om, hvad marinehjemmeværnet er, siger den succesfulde rekrutteringskvinde. Hendes opfattelse er, at man før i tiden for hurtigt lod interesserede personer skrive ansøgning, og derfor faldt mange fra igen. Vi sørger nu for, at de kommer med ud at sejle, og at de har mindst to-tre prøvesejladser, inden de overhovedet kan skrive ansøgning om optagelse i marinehjemmeværnet, understreger Syntja. Fordelen ved fremgangsmåden er, at de useriøse op til halvdelen af henvendelserne falder fra, inden de når at skrive ansøgning, mens de øvrige til gengæld er mere seriøse og afklarede. Men hvilke oplysninger er væsentlige at give de potentielle medlemmer, inden de skriver ansøgningen? Det er vigtigt at oplyse om vores krav til de nye, det vil sige, hvad vi forlanger af dem, hvor meget de skal møde, at de skal tage deres uddannelser, og at de skal være aktive og engagerede. Men omvendt skal de også fortælle, hvad de forlanger af os. Det bruger vi meget tid på, forklarer Syntja. Procesdiagram Flotillen har desuden skærpet hele modtagelsesforløbet for nye gaster. Det har blandt andre Syntjas mand, fartøjsfører Peter Bülov, stået for. Han har konstrueret et procesdiagram, der angiver, hvem der tager sig af ansøgeren og det nye medlem, herunder hvem de skal tale med og hvornår. Vi spurgte os selv: Hvad skal der til for at få det til at fungere for en ny person? Det har fjernet vores egen uklarhed og strømlinet optagelsesproceduren, fortæller Peter. Derudover har Kolding-flotillen suppleret med nogle instrukser, der fortæller, hvad nøglepersonerne i optagelsesprocessen skal tale med de potentielle medlemmer om. Alt sammen for at undgå, at man mister folk undervejs. Vi har mange eksempler på, at nye folk før i tiden er blevet glemt kæden gik i stå, fordi der ikke var styr på de ting, siger Syntja. Altid noget nyt Da demonstrationen af den kranstyrede gummibåd på agterdækket er forbi, er det tid til aftenens andet punkt: eftersøgning af savnet person i Kolding Havn. Derfor stryger gummibåden med tre personer om bord ud over det kolde vand for at finde personen, som i aftenens anledning er en dukke. Den øvrige Syntja Bülov peger især på annoncen i Kolding Ugeavis som baggrund for hvervesuccesen i Flotille 135. HJV magasinet December\n8 Jeg tænkte: Så er det nu, fortæller Jens Erik Svensson om dengang han så annoncen for Flotille 135 i Kolding Ugeavis. Anders Finderup synes godt om modtagelsen i Flotille 135. Redningsholdet er på vej tilbage efter at have reddet dukken. besætning på Sabotøren skal støtte aktionen. Jens Erik Svensson har radiovagten i fartøjets styrehus. Han er 53 år og indsendte sin ansøgning til marinehjemmeværnet i begyndelsen af oktober. Derfor venter han stadig på den endelige kontrakt. Ønsket om at søge ind i marinehjemmeværnet har ulmet længe. Som ivrig og mangeårig sejlsportsmand er tilknytningen til havet stor. Men der skulle to særlige omstændigheder til, før Jens endeligt søgte ind i det blå værn. Da en skilsmisse var kommet på afstand, skulle der ske noget nyt, og så faldt hans øjne på annoncen i Kolding Ugeavis. Jeg tænkte: Så er det nu, beretter Jens, der har et godt råd til hvervningen i landets underafdelinger: Når der kommer nye folk, skal de ikke bare sidde og tale. De nye skal opleve og prøve noget allerede første dag. Noget hvor man går lidt ud over grænsen. Og der er bred enighed i besætningen om, at der netop sker noget, når man sejler med Syntja og Peter. 20-årige Mads Pfeiffer Nielsen, der ligesom Jens venter på, at hans ansøgning går igennem, er ikke i tvivl: Man lærer meget hver eneste gang, man kommer. Der er altid noget nyt. Mere action Ved halv ti-tiden er redningsholdet tilbage efter en vellykket mission. Anders Finderup på 20 år har været med ude i gummibåden og finde dukken. Han begyndte egentligt i politihjemmeværnet i januar, men valgte at blive overflyttet til flotillen i Kolding i august. Jeg kunne få mere ud af at være her. Man får hurtigere lov til noget, og vi løser flere reelle opgaver. Der var lidt mere action her, siger Anders. Også han reagerede på annoncen i Kolding Ugeavis, men samtidig havde han hørt om marinehjemmeværnet gennem en ven i flotillen i Esbjerg. Vennen havde blandt andet lagt nogle billeder på Facebook. Flotillen tog utrolig godt imod mig fra dag ét. Allerede første dag fik jeg lov til at stå ved roret. Og gangen efter stod jeg ved trosserne. Folk er utrolig gode til at tage imod nye, forklarer den tidligere politihjemmeværnsmand. Hans råd til andre, der hverver, er derfor: Giv folk lov til noget og lad dem prøve det af. Det tænder ikke særligt mange bare at være med uden at få lov til noget. Fakta Besætningens næstkommanderende, Syntja Bülov, instruerer mandskabet på agterdækket. Fra 1. januar til 11. november 2009 havde Flotille 135 fået 43 nye og interesserede gaster. De 43 personer fordelte sig på: 9 kontrakter 14 ansøgninger 1 tilgang via overflytning 5 havde været på prøvesejlads, men endnu ikke besluttet sig 1 ventede på prøvesejlads 13 har meldt fra igen på grund af forskellige årsager 8 HJV magasinet December 2009\n9 Bornholmerne vil med i hjemmeværnet På grund af historiske begivenheder er der på Bornholm megen goodvill for hjemmeværnet i befolkningen. Det er da også den landsdel, hvor værnet har det højeste procentvise medlemstal per indbygger. Af Leni Larsen Foto: Kenny Thøgersen Der noget særligt ved Bornholm. På øen er alle naturtyper - lige fra de stejle klippesider til de pragtfulde hvide badestrande - repræsenteret. Hjemmeværnet er også noget helt specielt, alle værnsgrene er samlet under ét distrikt. Der udvises stor kreativitet i hvervningen henholdsvis på distrikts- og underafdelingsniveau. I foråret deltog alle underafdelingerne ved Det bornholmske Hjemmeværn i en telefon-kampagne med et flot resultat, og en lille lokal film til biografen er det seneste nye tiltag. Her på øen hverver vi værnsfælles, og det er unikt, siger informationsofficer Hanne Hueg og fortsætter: Når vi afholder vores fem årlige værnsfælles arrangementer, er alle typer hjemmeværn repræsenteret. En kommende ansøger kan straks blive grundigt orienteret af de forskellige værnsfarver. Det er tydeligt, at vi arbejder sammen og for samme sag. På den måde fremstår vi troværdige. Et eksempel på det gode samarbejde er 19-årige Sune Hansen. Ved et Åben Hangar - arrangement hos flyverhjemmeværnet, gav han udtryk for nogle forventninger, som flyverne ikke mente at kunne indfri. Derfor blev han ledt videre til Hjemmeværnskompagni Rønne. Sune synes, det var fantastisk, at han fik lov til at prøve den personlige udrustning ved hvervearrangementet hos flyverne. Selv om geværet var lænket fast, var det alligevel fedt at få lov til at pille ved det, siger han og tilføjer: Jeg har været på grundskole nu. Den levede fuldt ud op til mine forventninger. Struktur på informationstjenesten Mange andre er enige med Sune i, at Det bornholmske Hjemmeværn har sin berettigelse og sin plads i øens totalforsvar. Med udgangen af oktober 2009 er 25 kontrakter underskrevet, og 19 ansøgninger under behandling. Til sammenligning blev der i 2008 indgået 19 kontrakter. Det skyldes ifølge informationsofficer Hanne Hueg, at hvervningen på Bornholm er kommet ind i en god gænge. Der er kommet Informationsofficer Hanne Hueg (tv.) byder Sune Hansen velkommen, mens rekutteringsofficer Maj Lilja Kofod ser til. mere struktur på informationstjenesten. Med en del nye folk både i ledelsen og ude i underafdelingerne er der åbnet for nytænkning. Blandt rekrutteringsofficererne på øen er der en del unge mennesker, heriblandt Maj Lilja Kofod, der gerne kommer med nye ideer til hvervning og synliggørelse af hjemmeværnet. Det er jo ikke sikkert, alle ideerne kan bruges, men hvis jeg ikke foreslår dem, bliver de i hvert fald ikke til noget, smiler Maj Lilja. HJV magasinet December\n10 Vi-følelse og aha-oplevelse I 13 år var Jens Hald som folketingspolitiker en del af det parlamentariske liv på Christiansborg. Og i 16 år de fem som borgmester i Lejre har han virket som kommunalpolitiker. Nu vil han som ny kommitteret for hjemmeværnet bruge sine politiske erfaringer og kontakter i arbejdet for den frivillige militære organisation. Af JAKOB EBERHARDT Han kommer med en god portion parlamentarisk erfaring. Med poster som blandt andet udenrigspolitisk ordfører for Venstre, næstformand for Forsvarsudvalget og formand for Det Udenrigspolitiske Nævn er det især det forsvars- og udenrigspolitiske, der har 41-årige Jens Halds interesse. En interesse som blev vakt allerede i hans barndom i hjemmet på Taastrup-egnen vest for København. Faderen havde et gartneri, hvor planter og blomster krævede meget arbejde og konstant pleje. Der var ikke meget ferie, og når der endelig var, gik den stort set ikke til udlandet allerhøjest en endages tur til Sverige, siger Jens Hald. Det affødte tidligt en udlængsel og et ønske om at se verden. Jeg har altid haft en nysgerrighed efter at forstå andre kulturer og få indsigt i samfundsforhold og historie, siger hjemmeværnets nye civile chef og uddyber: Kun ved at forstå andre, kan man forstå sig selv. Danmarks historie og position kan kun forstås i sammenhæng med den øvrige verden. Forsvar som værktøj For Jens Hald hænger det udenrigspolitiske nært sammen med forsvars- og sikkerhedspolitik. Hvis udenrigspolitik skal have troværdighed, så skal udenrigspolitikken have en konsekvens. Og det kræver en stærk sikkerhedspolitik og et stærkt forsvar, påpeger han. Netop manglen af konsekvens kan være et problem for mange internationale organisationer, fordi de på den måde ikke har nogen sanktionsmuligheder, mener Den Kommitterede for Hjemmeværnet. Skal udenrigspolitikken og diplomatiet give mening, så skal hele værktøjskassen med alle værktøjer skal være i orden, understreger Jens Hald. Hjemmeværnet som ambassadør Til disse værktøjer hører også hjemmeværnet, som er endnu vigtigere i dag end for ti år siden. Det hænger ifølge Jens Hald sammen med, at forsvaret ikke længere er så synligt i det danske gadebillede. Som følge af reformer i forsvaret blev flere kaserner lukket i 1990 erne. Og samtidig blev der lagt større vægt på, at de danske styrker skulle løse opgaver på internationale operationer. I den situation bliver hjemmeværnet endnu vigtigere, fordi det som frivillig militær organisation meget tydeligt markerer, hvad et totalforsvar går ud på, og hvad det er for vigtige funktioner, man skal tage sig af, forklarer Jens Hald og fortsætter: Jo færre kaserner der bliver, og jo færre fysiske markeringer af det danske totalforsvar, desto vigtigere er det at få spredt ambassadører for totalforsvaret i den danske befolkning. En vi-følelse Et af den kommitteredes mål er netop, at befolkningen får mere øje på hjemmeværnet. Han ønsker at skabe en aha -oplevelse i danskerne, hver gang de ser hjemmeværnet løse en opgave fra trafikregulering til eftersøgning af forsvundne personer. Jens Hald under besøg hos de danske styrker i Basra, Irak, i HJV magasinet December 2009\n11 Portræt Jens Hald, 41 år Uddannelse Civiløkonom i udenrigshandel Markedsøkonom i international markedsføring Mastergrad i Europæiske Studier, MES, fra Københavns Universitet Læser i øjeblikket på Bestyrelsesakademiet Erhvervserfaring Ud over stillingen som Kommitteret for Hjemmeværnet er Jens Hald indehaver af virksomhederne: Hald Consulting, der rådgiver i public affairs Anagenes APS, der laver genanalyseproduktion i Sydafrika Andre hverv Sidder i den internationale organisation Global Panels bestyrelse. Stifter af og formand for Danske Parlamentarikeres Taiwan-forening Den almene danske befolkning skal virkelig forstå det store udbytte, man får af hjemmeværnet, og hvilken samfundsværdi det repræsenterer. Jeg mener absolut, at hjemmeværnet fortjener meget større respekt, men det kræver også, at man sørger for, at den danske befolkning har fuld opmærksomhed på, hvad organisationen foretager sig, forklarer den kommitterede. Men ét er hjemmeværnets ansigt udadtil, noget andet er det interne arbejde i organisationen. Jens Hald vil blandt andet forsøge at skabe en "vi"-følelse mellem ham og hjemmeværnssoldaterne. Jeg vil gerne være en troværdig repræsentant for de frivillige. Det vil sige: være en kommitteret, der er i øjenhøjde med de frivillige og forstår deres behov og deres dagligdag, understreger Jens Hald. Politisk karriere Har blandt andet været: folketingsmedlem for Venstre udenrigspolitisk ordfører næstformand for Forsvarsudvalget formand for Det Udenrigspolitiske Nævn borgmester i Lejre Kommune FN-valgobservatør i Palæstina, Uganda, Mozambique og Makedonien Er i dag medlem af Lejre Kommunalbestyrelse Fritidsinteresser Kajak Svømning Gåture i naturen med sin forlovede Birgitte og hyrdehunden Otto Bøger HJV magasinet December\n12 Spørgsmål og svar om uniformer Der bliver til stadighed rejst spørgsmål om uniformeringen, som er fastlagt i en hjemmeværnsbestemmelse. Her kan du få svar på en række ofte stillede spørgsmål. Formålet med uniformsbestemmelsen for hjemmeværnet er at skabe ensartethed og genkendelighed, så hjemmeværnet synliggøres på en værdig, ensartet og repræsentativ måde. Dette er essensen i uniformsbestemmelse (HJVBST ), som senest blev revideret og udgivet i december 2008 og kan findes på HJV.DK Alligevel rejses der jævnligt spørgsmål om uniformeringen ikke mindst om muligheden for ensartet påklædning. Som flere har påpeget er det ikke muligt for alle medlemmer at stille i ensartet påklædning. Det forholder sig sådan, at ved iklædning er det enhedstypen og/eller en særlig funktion, der afgør, hvilken uniform den enkelte skal bære. Derudover er der mange andre spørgsmål. Her kan du finde svar på en række ofte stillede spørgsmål. udskudt grundet den økonomiske situation i Forventes anskaffet i Funktionsuniform M/04 Kampuniform M/84 Regntøj M/94 med anker Regntøj M/96 Er alle uniformsdele anskaffet efter planen? Det er korrekt, at hjemmeværnet desværre ikke har modtaget alle de nødvendige uniformsdele til den nye sammensætning af uniformer. Som følge af den økonomiske situation i forsvaret for materielanskaffelser i 2009 er en del anskaffelser udskudt i forhold til den oprindelige plan. Udskudte anskaffelser er fremhævet i artiklen. Hvad med hærhjemmeværnet, politihjemmeværnsenheder? Medlemmer af hjemmeværnets politihjemmeværnsenheder har på enkelte områder udleveret andre uniformsdele end øvrige i hærhjemmeværnet. De får blandt andet udleveret et særligt produceret regntøj med Politihjemmeværnet påtrykt i stedet for camouflageregntøj M/96. Marinehjemmeværnet, blå eller grøn? Et eksempel på forskellig iklædning afhængig af funktion er marinehjemmeværnet, hvor medlemmerne iklædes forskellig arbejds- og indsatsuniform, afhængig af enhedstype. Personel i bevogtnings- og nærforsvarsenheder (BON) iklædes kampuniform M/84 med tilbehør hertil, blandt andet camouflageregntøj M/96. Personel i besætninger og stabenheder iklædes funktionsuniform M/04 med tilbehør, blandt andet søværnets blå regntøj M/94 med anker på ryggen. Anskaffelse af kasket M/04 til funktionsuniform er Dette regntøj skal også anvendes til feltmæssig uddannelse, øvelser med mere. Personellet i politihjemmeværnsenheder har udleveret kamphue M/84 (kasket) i stedet for felthue M/84 (bøllehat). 12 HJV magasinet December 2009\n13 Hvornår udleveres felthue M/84 (bøllehat)? Felthue M/84 (bøllehat) udleveres til enheder i hærhjemmeværnet undtagen politihjemmeværnsenheder. Endvidere udleveres den til marinehjemmeværnets bevogtnings- og nærforsvarsenheder. Felthuen vil erstatte kamphue for de nævnte enheder. Felthuen er alene til brug i forbindelse med øvelser og uddannelse i felten. Under andre typer aktiviteter anlægges baret. Anskaffelse af felthue M/84 (bøllehat) er udskudt grundet den økonomiske situation i Forventes tidligst anskaffet i Hvad med flyverhjemmeværnet? Flyverhjemmeværnets enheder har mulighed for at stille i ens påklædning, idet alle grundlæggende er ens iklædt uanset enhedstype. Flyverhjemmeværnet har udleveret kamphue M/84 og får derfor ikke udleveret felthue M/84 (bøllehat). Kan den feltmæssige uddannelse gennemføres i funktionsuniform M/04? Der er rejst en del spørgsmål, om marinehjemmeværnets medlemmer kan gennemføre den feltmæssige uddannelse (grunduddannelse, resterende lovpligtig uddannelse med mere), når de ikke har udleveret kampuniform M/84, men kun funktionsuniform M/04. Et af de bærende principper i den nye uniformssammensætning har været: Den feltmæssige uddannelse for marinehjemmeværnets medlemmer i de sejlende besætninger gennemføres som for søværnet i funktionsuniform M/04. Funktionsuniformerne er en arbejds- og indsatsuniform på lige fod med kampuniformen. Uniformen må gerne blive både våd, beskidt, slidt med mere. Uniformen rengøres efterfølgende. Tilsvarende gælder for det blå regntøj med anker. Principperne i uddannelsen kan ifølge Hjemmeværnsskolen tilegnes i funktionsuniform M/04, eventuelt i afpasset form i forhold til uniformering, udrustning med mere. Kan marinehjemmeværnets sejlende besætninger låne kampuniform M/84 eller regntøj M/96? Nej, der gennemføres af økonomiske årsager ikke midlertidige udlån af uniformsdele. Funktionsuniformen er fuldt tilstrækkelig i forhold til de enkelte uddannelser. Funktionsuniformen er de sejlende besætningers arbejdsuniform. Hvilken påklædning skal man stille i til parader med mere? Indtil den lovpligtige uddannelse er gennemført har den enkelte kun udleveret arbejds- og indsatsuniform (kampuniform M/84 eller funktionsuniform M/04). De nye principper for uniformering fastsætter: Dette betyder, at respektive værnsgrenes tjenesteuniform ikke kan anbefales som påklædning til arrangementer, hvor der ønskes ensartethed, eksempelvis under parader med mere, medmindre alle deltagere har gennemført den lovpligtige uddannelse. Det er underafdelingschefens ansvar at fastsætte påklædning og dermed tage hensyn til, hvilke uniformer medlemmerne har til rådighed. Hvilken påklædning kan chefen befale for at få enheden så ensartet som muligt til eksempelvis et 4. maj-arrangement med udendørs parade? Hærhjemmeværnet Kampuniform M/84 med grøn baret. Marinehjemmeværnet Kampuniform M/84 med sort baret for personel i bevogtnings- og nærforsvarsenheder og funktionsuniform M/04 med sort baret for personel i de sejlende enheder. Flyverhjemmeværnet Kampuniform M/84 med flyverblå baret. Virksomhedshjemmeværnet Kampuniform M/84 med grøn baret. HJV magasinet December\n14 Ved et værnsfælles arrangement må der tages hensyn til de to typer af arbejds- og indsatsuniformer. Hovedbeklædning er baret med forskel i farven afhængig af hjemmeværnsgren. Hvornår kan man få udleveret tjenesteuniform? Uniformsbestemmelsen blev udgivet december Skæringsdatoen for forvaltning efter bestemmelserne er derfor 1. januar Det betyder, at alle medlemmer optaget i hjemmeværnet før 1. januar 2009 er omfattet af det tidligere regelsæt og kan iklædes tjenesteuniform uden at have gennemført den lovpligtige uddannelse. stationsuniform M/72 (flyverhjemmeværnet) og tjenesteuniform M/69 (marinehjemmeværnet). Bæringsretten var planlagt at ophøre per 1. januar Det har i 2009 ikke været muligt at tilvejebringe alle uniformsdelene til tjenesteuniformerne, specielt til marinehjemmeværnets M/04, hvorfor hjemmeværnsledelsen efter drøftelse i Landsrådet har besluttet at forlænge bæringsretten i alle tre værnsgrene til 1. juli På det tidspunkt skulle de sidste dele af uniformssættene være ankommet. Indtil 1. juli 2010 må disse uniformstyper således fortsat bæres, idet det skal indskærpes, at der ikke må foretages nyudlevering, tilpasning, bytning med videre. Garnisonsuniform M/69 Stationsuniform M/72 Tjenesteuniform M/69 Tjenesteuniform M/84 Tjenesteuniform M/04 Undtaget herfra er personel i musik- og tamburkorps, som det fremgår af uniformsbestemmelsen. Ansat militært personel vil fortsat have denne uniformstype udleveret. Medlemmer optaget i hjemmeværnet efter 1. januar 2009 er omfattet af de nye bestemmelser og kan først iklædes tjenesteuniform, når den lovpligtige uddannelse er gennemført. Må man fortsat anvende den pæne uniform (udgangsuniformen)? Ved udviklingen af de nye uniforms- og udrustningssæt (soldat 2010) blev der truffet beslutning om, at uniform M 69/71/72 ikke længere anvendes i hjemmeværnet. I stedet blev der afsat ekstra midler til indkøb af dele til tjenesteuniformen. Der blev dog fastsat en overgangsperiode med en bæringsret til garnisonsuniform M/69 (hærhjemmeværnet), Hvad sker der efter 1. juli 2010? Hjemmeværnskommandoen vil nøje følge udleveringen af specielt jakke M/04, kort, og bukser M/97 til marinehjemmeværnets nye tjenesteuniform M/04. Hjemmeværnskommandoen forventer således, at det fra den 1. juli 2010 ikke længere er nødvendigt med den midlertidige bæringstilladelse. Standsning af bæringsretten til de tre værnsgrenes M/69/71/72 vil blive meddelt via kommandovejen og HJV.DK. Principperne for iklædning kan findes på www. hjv.dk (kræver login), menupunkt For medlemmer/ uniformer. Her kan du endvidere finde uniformsbestemmelser og de enkelte uniformssæt i forhold til funktion under kategorien Soldat HJV magasinet December 2009\n15 TEMA OM HJV.DK En grad op Hjemmeværnets IT-struktur er blevet tunet og opgraderet. Af JAKOB EBERHARDT Hvis du får et problem med IT i din underafdeling, skal du fremover gå til din IT-befalingsmand for at få support. IT-befalingsmanden er nemlig en af de nye funktioner, som er resultatet af en ny IT-struktur i hjemmeværnet. Den nye struktur blev indført 1. januar i år og har betydet både små og store ændringer i forhold til tidligere. Helt grundlæggende er IT-funktionerne og IT-uddannelserne blevet ændret. HDU-befalingsmanden og HDU-konsulenten er afskaffet og erstattet af henholdsvis IT-befalingsmand, IT-officer og IT-specialist (se illustration). Vi har erstattet betegnelsen HDU (Hjemmeværnets Digitale Univers, red.) med IT, fordi det nu ikke kun handler om at arbejde med det indholdsmæssige, men også med den operative og tekniske del af HJV.DK, siger Søren Pedersen, der er IT-projektleder i Hjemmeværnskommandoen. Den tidligere funktion HDU-konsulent havde ingen funktionsbeskrivelse. Men det har de nye funktioner fået, fordi de er primærfunktioner på samme måde som det at være kompagnichef, fortæller Søren Pedersen. Nu er IT-funktionen forankret som en egentlig funktion, konkluderer IT-projektlederen. Den nye IT-struktur HJK TFR, MHV, FHV og VHV STHVK, STHVF, STHVE og VHV FRIV.STB. HVK, HVF og HVE FRIVILLIG STRUKTUR IT-specialist (IT-SPEC) (Grad: KN) IT-officer (IT-OF) (Grad: PL) IT-befalingsmand (IT-BM) (Grad: OS) Stiger i graderne Samtidig med at funktionerne er ændret, er deres tilknyttede rang blevet opgraderet. En HDU-befalingsmand på underafdelingsniveau under den gamle ordning havde rang af sergent, mens IT-befalingsmanden under den nye ordning er oversergent. Tilsvarende er IT-officeren på distriktsniveau premierløjtnant, mens den tidligere HDU-befalingsmand på samme niveau var løjtnant. IT-specialisten på regionsniveau har rang af kaptajn. I den ansatte del af hjemmeværnet bliver funktionerne superbruger indført på både distrikts- og regionsniveau, mens der i Hjemmeværnskommandoen sidder en IT-projektleder. Der er ikke vandtætte skotter imellem de fastansatte og de frivillige funktioner. Meningen er, at de kan støtte og søge hjælp hos hinanden både på tværs og op gennem systemet. De nye IT-funktioner vil som oftest på skrift blive nævnt ved deres forkortelser: IT-befalingsmand: IT-BM IT-officer: IT-OF IT-specialist: IT-SPEC ANSAT STRUKTUR IT-projektleder HJV.DK Superbruger HJV.DK (MIL/CIV) Superbruger HJV.DK (MIL/CIV) Fakta De enkelte IT-funktioners opgaver: IT-befalingsmand ved underafdelinger løser blandt andet følgende opgaver: står for uddannelse af enhedens personel i selvhjulpen anvendelse af HJV. DK og fungerer herunder sekundært som support for enheden og tertiært som praktisk hjælp med HJV.DK for nøglepersoner løser stillede opgaver med udgangspunkt i direktiv fra underafdelingschefen deltager i distriktets møder for ITbefalingsmænd står på direktiv fra underafdelingschefen for administrationen af underafdelingens IT-udstyr IT-officer ved frivillig stab ved distrikter løser blandt andet følgende opgaver: deltager i opdatering og kontrol af distriktets sider og oplysninger på HJV.DK løser stillede opgaver med udgangspunkt i distriktschefens direktiv kontrollerer underafdelingernes opdatering af sider og oplysninger på HJV.DK kontrollerer og koordinerer uddannelse af personel i selvhjulpen anvendelse af HJV.DK og fungerer herunder sekundært som supportfunktion for enheden og tertiært som praktisk hjælp med HJV.DK-arbejde for nøglefunktioner deltager i regionens/værnets møder for IT-officerer planlægger og gennemfører møder for underafdelingernes IT-befalingsmænd sammen med distriktets HJV.DKsuperbruger IT-specialist ved regions frivillige stab løser blandt andet følgende opgaver: rådgiver regions- og værnsledelserne, herunder informationschefer, inden for egen region/eget værn deltager i møder i Hjemmeværnskommandoen for IT-specialister planlægger og gennemfører møder for distrikters IT-officerer deltager i opdatering af regionens/værnets sider og oplysninger på HJV.DK HJV magasinet December\n16 TEMA O M H J V. DK Procedure for ændringsønsker Den nye IT-struktur giver de frivillige mulighed for at stille ændringsforslag til HJV.DK. Forkortelser til temaets illustrationer Også på andre områder betyder den nye IT-struktur ændringer. De tidligere brugergrupper er nemlig nedlagt. Hvis man som frivillig eller ansat i hjemmeværnet har nogle forslag til nye eller ændrede funktionaliteter på HJV.DK, skal det fra foråret 2010 derfor foregå på en ny måde, hvilket fremgår af illustrationen. Essensen er, at du som frivillig hjemmeværnssoldat skal aflevere dine forslag skriftligt til din IT-befalingsmand, der bærer forslagene videre op i systemet. CIV: Civil, DST: Distrikt, FHD: Flyverhjemmeværnsdistrikt, FHV: Flyverhjemmeværnet, FRIV.STB: Frivillig stab, HHD: Hærhjemmeværnsdistrikt, HHV: Hærhjemmeværnet, HJK: Hjemmeværnskommandoen, HVE: Hjemmeværnseskadrille, HVF: Hjemmeværnsflotille, HVK: Hjemmeværnskompagni, IT-BM: IT-befalingsmand, IT-OF: IT-officer, IT-SPEC: IT-specialist, MHD: Marinehjemmeværnsdistrikt, MHV: Marinehjemmeværnet, MIL: Militær, SB: Superbruger, STHVE: Stabshjemmeværnseskadrille, STHVF: Stabshjemmeværnsflotille, STHVK: Stabshjemmeværnskompagni, TFR: Totalforsvarsregion, UAFD: Underafdeling, VHV: Virksomhedshjemmeværnet Forslag TFR/MHD/ FHD/VHV til HJK HJK IT-SPEC og SB/ TFR/MHD/FHD/ VHV prioriterer de medbragte forslag til ændringer på HJV.DK og fremkommer med en liste med 10 prioriterede ændringsforslag til HJK IT-SPEC og SB/TFR/MHD/FHD/VHV medbringer 10 prioriterede forslag til HJK fællesmøde (IT-SPEC MØDE) for IT-SPEC og SB/TFR/MHD/FHD/VHV TFR/MHD/FHD IT-SPEC/TFR/MHD/FHD og SB/TFR/MHD/FHD Forslag HHD til TFR TFR IT-OF, IT-SPEC, SB/HHD og SB/ TFR prioriterer de medbragte forslag til ændringer på HJV.DK og fremkommer med en liste med 10 prioriterede ændringsforslag til HJK VHV IT-SPEC/VHV og SB/VHV Forslag MHD/FHD til fællesmøde for MHD hhv. FHD IT-OF, SB/HHD og SB/TFR medbringer 10 prioriterede forslag til TFR møde for IT-SPEC, IT-OF, SB/HHD og SB/TFR TFR MHD/FHD IT-OF, IT-SPEC og SB MHD/FHD prioriterer de medbragte forslag til ændringer på HJV.DK og fremkommer med en liste med 10 prioriterede ændringsforslag til HJK IT-OF og SB/MHD/FHD medbringer 10 prioriterede forslag til fællesmøde for IT-SPEC, IT-OF og SB/MHD/FHD HHD MHD/FHD Forslag fremsendes skriftligt til SB/TFR SB/TFR Ansat forslagsstiller ved TFR Forslag UAFD/HHV/MHV/FHV til HHD/MHD/FHD IT-OF/HHD og SB HHD IT-OF/ HHD og SB HHD UAFD/HHV/MHV/FHV IT-OF/HHD og SB HHD IT-BM, IT-OF og SB HHD/MHD/ FHD prioriterer de medbragte forslag til ændringer på HJV.DK og fremkommer med en liste med 10 prioriterede ændringsforslag til TFR/MHV/FHV IT-OF/MHD/FHD og SB/MHD/FHD Forslag UAFD/VHV til VHV Forslag fremsendes skriftligt til SB HHD/MHD/FHD SB HHD/ MHD/FHD Ansat forslagsstiller 16 HJV magasinet December 2009 UAFD/HHV/MHV/FHV VHV Forslag fremsendes skriftligt til UAFD IT-BM Frivillig forslagsstiller IT-BM, IT-OF og SB VHV prioriterer de medbragte forslag til ændringer på HJV.DK og fremkommer med en liste med 10 prioriterede ændringsforslag til HJK IT-BM og SB VHV medbringer forslag til VHV møde for IT-SPEC, IT-OF, IT-BM og SB VHV IT-BM og SB HHD/MHD/FHD medbringer forslag til DST møde for IT-OF, IT-BM og SB HHD/MHD/FHD HHD/MHD/FHD VHV IT-OF/MHD/FHD og SB/MHD/FHD Forslag fremsendes skriftligt til SB/VHV IT-BM SB/VHV Ansat forslagsstiller UAFD/VHV Forslag fremsendes skriftligt til UAFD IT-BM Frivillig forslagsstiller IT-BM\n17 Med pædagogikken i højsædet Pædagogikken er et af fortrinene ved det nye IT-befalingsmandskursus. Det mener en af bagmændene bag kurset. Af Jakob Eberhardt Navigationssedler og opgavesedler om redigering af nyheder Fidusen er at man kan køre et helt ITbefalingsmandskursus uden at vise et eneste skærmbillede. Jeg behøver faktisk ikke engang åbne for mit eget internet, fortæller Bjarne Brøgger, der har været med til at udvikle kurset og skal fungere som lærer på det. Kurset er opbygget efter det såkaldte HIPP, der står for Hjemmeværnet Internetpædagogiske Principper. På de tidligere HDU-befalingsmandskurser viste lærerne hele skærmbilleder, men det gav anledning til en masse spørgsmål og tog lang tid, forklarer Bjarne Brøgger, der er frivillig hjemmeværnsmand og fungerer som ITspecialist ved Totalforsvarsregion Sjælland. I modsætning til de gamle kurser, viser lærerne nu kun præcis de ting, der er nødvendige for at lære det pågældende emne. Tre pædagogiske elementer Kurset er groft sagt opbygget af tre pædagogiske elementer eller materialer: Power points, opgavesedler og navigationssedler. På en power point viser vi en skematisk side, som forklarer det emne, kursisterne skal arbejde med, for eksempel hvordan man lægger nyheder på HJV.DK. Derefter får kursisterne udleveret en opgaveseddel med en meget enkel opgave og en såkaldt navigationsseddel det vil sige en slags kørselsanvisning som de arbejder efter. Og dér er kun præcis de knapper, de skal bruge ikke IT-specialist Bjarne Brøgger hele skærmbilleder. Og det fungerer fantastisk, understreger Bjarne Brøgger. Styrken i det nye kursus ligger i, at det pædagogisk er opbygget på en meget tilgængelig måde, konkluderer IT-specialisten og fortsætter: Kurset er enkelt og omfatter ikke forvirrende skærmbilleder, der kan ødelægge koncentrationen. Hvordan bliver jeg IT-befalingsmand? Her kan du se, hvordan du bliver henholdsvis IT-befalingsmand, IT-officer og IT-specialist. Det vil sige, hvilke uddannelser der er nødvendige for at opnå både funktion og grad. Uddannelsesvej inkl. operativ uddannelse fra IT-officer til IT-specialist Uddannelsesvej inkl. operativ uddannelse fra IT-befalingsmand til IT-officer Uddannelsesvej inkl. operativ uddannelse for IT-befalingsmand Uddannelsesvej uden operativ uddannelse, eksternt kursus (Via IT-projektleder Søren Pedersen Hjemmeværnskommandoen) Uddannelsesvej uden operativ uddannelse Menig-uddannelse Kaptajn CHEFKURSUS FORKURSUS TIL CHEFKURSUS MOSS/WCM Skema over uddannelser for Premierløjtnant MOSS/SSP funktionerne IT-befalingsmand, IT-officer og IT-specialist NÆSTKOMMANDERENDEKURSUS underafdeling FAGLIG PLANLÆGNING VED UNDERAFDELINGEN VIDEREGÅENDE OFFICERSKURSUS ALMENT OFFICERSKURSUS INSTRUKTØRKURSUS Oversergent UV 8500 (Undervisningsteori - brevskolekursus) NÆSTKOMMANDERENDEKURSUS, DELING DELINGENS FAGLIGE TJENESTE INFORMATIONSLEDERKURSUS, Instruktørvirke IT-BEFALINGSMANDSKURSUS KAMPPSYKOLOGI FOR BEFALINGSMÆND KRIGENS FOLKERET ALMENT BEFALINGSMANDSKURSUS SIKKERHEDSBEFALINGSMANDKURSUS, 2070 FORKURSUS TIL SIKKERHEDSBEFALINGSMAND, 8425 INFORMATIONSGRUNDKURSUS SIGNALKURSUS 1 RESTERENDE LOVPLIGTIG UDDANNELSE GUNDUDDANNELSE KOMPLET IT-befalingsmand IT-officer IT-specialist HJV magasinet December\n18 TEMA OM HJV.DK HJV.DK kan mere end du tror Kompagnichef Theis Pedersen fra Østjylland er god til at tænke ud af boksen og står bag lanceringen af en ny Quick menu på den lokale hjemmeside. Menuen samler en række administrative funktioner i et brugervenligt modul. TEKST OG FOTO: CHARLOTTE BAUN DREJKA Chefen for Hærhjemmeværnsdistrikt Østjyllands stabskompagni, kaptajn Theis Pedersen, står i al ubeskedenhed bag et nyt banebrydende initiativ på HJV.DK, som har bredt sig som en steppebrand blandt hjemmeværnets myndigheder og underafdelinger. Den IT-kompetente og kreative kompagnichef har inden for rammerne af HJV.DKs nye MOSS-platform udviklet og lanceret en ny såkaldt Quick menu på kompagniets side. Menuen samler aktiviteter, bookning, uddannelse, rapporter og dokumenter i et overskuelig modul, der er nemt at navigere rundt i. Quick menuen blev i efteråret præsenteret for informationsfolk fra hele hjemmeværnet på en række kommunikationsseminarer med fokus på pressekontakt, fastholdelse, video og HJV.DK. Her stod Theis Pedersen sammen med de frivillige IT-specialister Bo Eriksen og Søren Munck fra Totalforsvarsregion Midtjylland samt IT-specialist Frank Maynthusen fra marinehjemmeværnet for en charmeoffensiv for netop brugen af HJV.DK. Quick menuen er simpelthen genial. Den er hurtig, effektiv og nem og bruge. Nu mangler vi bare installationsvejledningen, lød det fra Marianne Harbo-Larsen, der er kommandodelingsfører i hjemmeværnskompagni Ballerup. Hendes udtalelse faldt prompte efter demonstrationen. Også informationsofficer Thomas Oksbøll fra Hærhjemmeværnsdistrikt Vestsjælland var positiv. Han har i mange år beskæftiget sig indgående med IT. Det er dejligt at se et initiativ, der kommer ude fra den spidse ende. Den slags initiativer er der brug for. Da HJV.DK startede, var der rent faktisk tilknyttet lokale brugergrupper, der generede nye ideer. Men det er man desværre gået bort fra, siger Thomas Oksbøll. For ham at se er Quick menuen speciel interes- 18 HJV magasinet December 2009\n19 IT-specialist Bo Eriksen (tv.), IT-specialist Frank Maynthusen og kompagnichef Theis Pedersen har været på roadshow med en charmeoffensiv for HJV.DK. som brugerne før skulle bruge lang tid på at finde forskellige steder på internettet. Vi har ønsket at gøre skolens informationer mere tilgængelige, fortæller chefen for udviklingssektionen, major Søren Pinderup Rich. Positiv holdning til HJV.DK Men hvad får en kompagnichef til på eget initiativ at igangsætte et sådant udviklingsarbejde? For mig at se handler det om at få aflivet nogle af fordommene om HJV.DK. Det er fremtidens medie, som er oplagt at bruge i vores frivillige organisation. Det er hurtigt, det er nemt at ændre og giver gode muligheder for at etablere netværk og vidensdeling. Kun fantasien sætter grænser for, hvilke funktionaliteter du kan indbygge i systemet, siger Theis Pedersen, der ynder at tænke ud af boksen. Han håber også, at mange flere chefer såvel frivillige som fastansatte får en positiv holdning til HJV.DK som et godt og effektivt administrations- og informationsværktøj. Kompagnichefen har allerede stillet sit værktøj til rådighed for andre kompagnier og myndigheder i hjemmeværnet. Han opfordrer dog til, at der fra centralt hold laves et tiltag, så alle enheder i hjemmeværnet får mulighed for at få en Quick menu på deres hjemmeside. Sådan ser Quick menuen ud på stabskompagni Østjyllands hjemmeside. Flere andre enheder og myndigheder har kopieret menuen, fordi den giver overblik. Menuen kan ses bag login på adressen: HHD%20ØSTJYLLAND/ STHVK%20EJL/For%20 medlemmer/sider/quick-menu.aspx sant, fordi rigtig mange hjemmeværnsfolk bruger HJV.DK, fordi de skal administrere i systemet. Systemet har i dag desværre ry for at være langsommeligt og er ind i mellem svært at overskue selv for en kender. Her er Quick menuen da en stor hjælp, siger Thomas Oksbøll. Quick menu har bredt sig Hjemmeværnets internetplatform HJV.DK er et omfattende site med cirka sider. Halvdelen af platformens sider er beregnet til administrativ forvaltning. Måske er det en af forklaringerne på, at Quick menuen der i øvrigt som webværktøj er en kendt funktion på mange andre hjemmesider allerede nu har bredt sig som en steppebrand efter præsentationen på kommunikationsseminarerne. 40 underafdelinger, otte distrikter og marinehjemmeværnet har allerede adopteret Quick menuen på deres egne sider, oplyser IT-specialist Søren Munck. Også Hjemmeværnsskolen har ladet sig inspirere af Theis Pedersens Quick menu. De har nu lagt en menu ind på skolens hjemmeside, hvor brugerne blandt andet kan finde kursuskalender, uddannelsesveje og studiekredse med mere. Vores nye Quick-menu indeholder de emner, Også andre nyskabelser Ud over Quick menuen har Theis Pedersen også forsynet sit eget stabskompagnis hjemmeside med relevante telefonlister, bestemmelser, skabeloner til nyhedsbreve og mødereferater. Også kompagnibladet kan findes i en elektronisk form, og helt ned på gruppeniveau er det muligt at lave egne nyheder. Både han og de øvrige frivillige IT-specialister mener nemlig, at gruppen er den vigtigste enhed i hjemmeværnet. Hvis ikke de enkelte grupper fungerer, så fungerer kompagniet ikke. Derfor bør gruppen også have selvstændige muligheder for at kunne netværke med hinanden på HJV.DK," siger de samstemmende. Da Theis Pedersen af natur er en ildsjæl med hang til nye ideer, har han efter kommunikationsseminarerne ladet sig inspirere til endnu en nyskabelse. Hans nyeste påfund er et kalender-modul, hvor alle aktiviteter er listet op, så brugerne hurtigt kan få et overblik over, hvad der foregår i hjemmeværnet. Håbet for Theis Pedersen og de øvrige frivillige ITspecialister er, at HJV.DK samlet set bliver en endnu større sællert. De så også meget gerne, at udvikling af HJV.DK blev speedet op. Vi efterlyser, at man i højere grad officielt går på barrikaderne og slår et ordentlig slag for HJV.DK, så platformen bliver endnu mere flittigt anvendt end i dag, siger IT-specialist Bo Eriksen. HJV magasinet December\n20 TEMA OM HJV.DK Her er alle på HJV.DK Samtlige medlemmer af Hjemmeværnskompagni Samsø er koblet på som brugere af HJV.DK. Det lille ø-kompagni ser flere fordele. TEKST OG FOTO: CHARLOTTE BAUN DREJKA Kompagnichef Henrik Husum kan ikke som mange andre chefer bare tage bilen og nemt smutte til møder, når det faste system har bud efter ham. For Henrik Husum er chef for Samsø Hjemmeværnskompagni, der holder til på den idylliske ferieø midt i Kattegat. Han er afhængig af færgefarten til fastlandet, og den nye Kanhave færge driller ofte, så snart det blæser op. Den sidste færge hjem fra Hou ved Odder er som regel også for længst sejlet, før møderne ved det østjyske distrikt i Århus er slut. Til gengæld kan Henrik Husum stole på kompagniets nye faste forbindelse til HJV.DK, som gør det muligt for både ham og ø-kompagniets medlemmer at følge med i hjemmeværnets mange aktiviteter. Det lille ø-kompagni kan i dag bryste sig af at være helt up front på den digitale bølge. For et lille års tid siden fik de således en ordentlig IT-saltvandsindprøjtning fra Hærhjemmeværnsdistrikt Østjylland, der betyder, at alle 58 hjemmeværnsmedlemmer i dag er koblet på som aktive brugere af HJV.DK. Det er der faktisk ikke mange af hjemmeværnets øvrige 300 underafdelinger, som kan præstere. Det var det østjyske distrikts daværende ITofficer, Søren Munck, der overbeviste kompagniet om fordelene ved at være on-line på HJV.DK. Han tilbød dem et lokalt weekendkursus, der gik over al forventning, og mus og tastatur var flittigt i brug. Jamen, jeg var da utrolig skeptisk og tænkte gab, et kursus i computer hvad skal det gøre godt for? Jeg tændte selv sjældent for computeren, fortæller kompagnichef Henrik Husum. Ligesom de fleste andre befalingsmænd i kompagniet er han ud af stolte hjemmeværnsfamilier på øen med fædre, der også har støttet aktivt op om det frivillige forsvar. Så Henrik Husums far, Eskild, hænger og troner på anetavlen over kompagniets tidligere chefer på Hjemmeværnsgården i Onsbjerg. Godt gået Siden kurset er det gået stærkt. Kompagniets IT-befalingsmand, Bo Jensen, har været ansvarlig for at få alle medlemmer oprettet, så de nu kan bruge HJV.DK som aktivt kommunikationsog administrationsværktøj. 40 procent af medlemmerne af det østjyske distrikts medlemmer er i dag registreret som brugere på HJV.DK. Samsø har med deres indsats bakket 100 procent op om den digitale kommunikation, som de jo på mange måder er mere afhængige af, fordi de er mere isolerede. Det er ret godt gået, siger Søren Munck. Det kan kompagniets befalingsmænd godt skrive under på. De er alle troppet op, da HJV magasinet satte dem stævne i kompagnilokalerne, som også tjener som historisk arkiv og opbevaring af gamle udtjente hjemmeværnsuniformer. Per Simonsen, næstkommanderende, H.C. Sørensen, forsyningsbefalingsmand, Palle Schou Poulsen, skydelærer, og Bo Jensen, IT-befalings- Alle befalingsmændene i Samsø Hjemmeværnskompagni i samlet flok. Fra venstre: næstkommanderende Per Simonsen, forsyningsbefalingsmand H. C. Sørensen, skydelærer Palle Schou Poulsen, IT-befalingsmand Bo Jensen og kompagnichef Henrik Husum. 20 HJV magasinet December 2009


Tips til at lægge afgrænsningskablet - Redback Power Tools Denmark\nAf admin\tTips og triks Kommentarer lukket til Tips til at lægge afgrænsningskablet\nSkitse over arbejdsområdet:\nFor at robotten skal klippe inden for det område, som du ønsker – og kun dér – skal området markeres ved hjælp af et afgrænsningskabel.\nDet er vigtigt, at du starter med at lave en skitse over robottens arbejdsområde og de ”forhindringer”, som robotten skal køre uden om, og som derfor også skal markeres af et afgrænsningskabel.\nAfgrænsningskablet skal placeres således, at der aldrig er mere end max. 15 meter fra robotklipper til afgrænsningskabel.\nHvis din nabo har en robotklipper, er det vigtigt, at du placerer dit afgrænsningskabel og din ladestation minimum 2 meter fra din nabos afgræsningskabel. I tilfælde af at afstanden mellem dit og din nabos afgrænsningskabel er mindre end 2 meter, så kontakt dit Redback servicecenter for nærmere information.\nFor at undgå fremtidige problemer, er det vigtigt, at du følger din skitse nøje for at få lagt afgrænsningskablet helt korrekt.\nSe mere i manualen >\nRedback Robot Mower film - kom nemt i gang 2019 - Quick guide til installation og opsætning. Se hvordan... Læs mere\nKun 1 batteri til stort produktprogram. Er batteriprodukt giver dig: ERGONOMISK MILJØVENLIG SIKKER OG BRUGERVENLIG STØJSVAG MED MINIMUM AF VIBRATIONER Produkter: Robot Mower RM24A-10 · 28V 15”... Læs mere


Madpigerne = Konfirmationsfest - festlokaler eller catering\nKonfirmationen med skiftet fra at være barn til at være ung og næsten voksen, fejres ofte med en stor fest med god mad og drikke for familien og venner. Madpigerne kan levere festlokaler, mad og drikke til konfirmationsfesten, og gøre dagen til noget personligt og historisk for resten af livet.\nNår I skal holde jeres konfirmationsfest, kan I holde den hos os i Førslev Forsamlingshus, eller vi kan lave maden her og I kan hente den hos os , eller vi tilbereder og leverer maden på festadressen hos jer som en mad ud af huset løsning. Vi kan levere over hele Sjælland, Møn, Lolland og Falster, og kommer gerne på skæve tidspunkter med catering helt til døren. Alt tilberedt, så I efter lidt anretning kan servere de lækre retter I har valgt og nyde en god dag.\nMad og drikkevarer kan I vælge ud fra vores menukort hvor I kan ønske og sammensætte i forhold til jeres præferencer. Vi er meget fleksible, og ved at der er forskellige traditioner og behov i hver familie. Om I ønsker en let buffet eller en traditionel konfirmationsmiddag over flere retter, så kan vi tilbyde alle varianter af menuer til jer.\nHvis I vælger at være i vore festlokaler hos os i Førslev Forsamlingshus, så er det en fordel vi står for det hele, inklusive borddækning, madlavning, servering og naturligvis rengøring og oprydning. Vi pynter op efter jeres ønsker, og er meget rutineret, hvilket giver jer et hurtigere og bedre resultat, og I kan slappe af og koncentrere jer om dagens konfirmand.\nDog vil vi gerne tilføje, at I gerne må bestille god tid. Vi ved traditionelt, at omkring konfirmationshøjtiderne, er der ofte rift om festlokalerne mere end halve år ud i fremtiden.\nDrikkevarer i forsamlingshuset kan leveres fra os, eller I kan medbringe jeres egen mod betaling af proppenge på kr. 50,- pr. person.\nKontakt os for at høre om mere mulighederne!\nMadpigerne > Arrangementer > Konfirmationsfest


Verdensmester skal IQ-testes | Feltet.dk\n09. februar 2007 08:450\nMan skal passe på med at stikke næsen for langt frem. Det må den nybagte cykelcross verdensmester Erwin Vervecken konstatere efter sin sejr i Hooglede-Gits, Belgien for knap et par uger siden.\n”Jeg havde håbet på en rolig periode efter VM, men sådan skulle det ikke være. Her i februar kommer der til at ske en hel masse”, sagde en alligevel tilfreds Vervecken til Sportwereld.be i går.\nVerdensmesteren skal deltage i den hollandsk-belgiske samproduktion De Nationale Test på VTM. Den nationale test er såmænd en IQ-test, så nu får vi se, om verdensmesteren er lige så smart i civil, som når han sidder på cyklen. Derudover deltager han også i et andet TV-program sammen med en af konkurrenterne, nemlig Bart Wellens.\nNår han er færdig med sine mange TV-jobs, skal han på skolebænken. I marts starter han på en uddannelse som sportsrådgiver på den flamske cykelskole.\nEndelig måtte Erwin Vervecken i går igen se sig slået - for tredje gang efter VM - af sæsonens førende crossrytter, Svend Nys, der vandt over ham i disciplinen 3 kilometers forfølgelsesløb i forbindelse med starten på Lotto-6Dagesløbet i Hasselt, Belgien.


Thai massage adelgade sex nu / Xxklub escorte5\nIbsen Kurt Ældrer føles 07-11-2018\nThai massage adelgade erotisk tantra Thai massage adelgade knep mig Thai massage Forum sex stories erotik in köln: 37: Erotik hotel dresden sie sucht ihn stuttgart erotik: Danske piger har sex piger til thai massage adelgade knep mig nu sex. Det forbudte og tabu-agtige er et aspekt af det der tænder mig. » Malika Thai Massage har afløst Sabaidee Malika Thai Massage - Home Facebook Thai massage, free sex video.\nAdelgade Thai Massage (Nat) - Anmeldelser af thaimassage Thai Sexual Massage Thai massage hobro - Massage Escort side This menu's updates are based on your activity. Bedste Massage i nærheden af Adelgade 5, 1304 København Thai massage og thai wellness i hele Danmark The data is only saved locally (on your computer) and never transferred. Det er Malikas håb at mange også dem, der aldrig har prøvet at få en thai massage før, får lyst til at komme ind og prøve at mærke forskellen på traditionel massage og thai massage. Det er stærkt vanedannende er hendes erfaring.\nSwinger schloss sex in winsen - Männer lieben Adelgade 71 (3,934.55 mi) Hobro, Denmark 9500. Malika Thai Massage holder desuden ferielukket i perioden fra og med. 23:08, escort, life, hardcore bdsm 1 m 13:16, escort, life, hardcore bdsm 3 m 14:28 Massage 2 movie from m video site Sexede billeder med store bryster 9/4 2018 til og med. Tak for din interesse i Malika Thai Massage.\nGratis parkering hamborg lufthavn ekstra bladet thai massage Og nu føler jeg mig som født. Saa lykkedes det ogsa mig at besoege den skoenne Nat i Adelgade. Jeg bestilte en gang B2B til. Aldi tyskland harrislee escort i jylland / Pikring escort Thai massage og thai wellness i hele Danmark 1000, lidt i overkanten syntes jeg da der ikke er noget HJ inkluderet, men naar saa Nat tager tojet af saa glemmer man hurtigt pengene. M - the best free porn videos on internet, 100 free.\nErotisk massage herning afrodite pigerne Thai massage hobro Massage og Escort side :Super Thai massage, sport massage Jeg kan hjælpe dig med en god massage hvis du har: ondt i ryggen smerter i skuldre anspændte skuldre sportsskader Har du søvnproblemer kan jeg også hjælpe. Pigen & Pomfritten pigenogpomfritten) Instagram photos Danish Webcam Tube Search (168 videos) - NudeVista Jeg har mange års erfaring indenfor thaimassage. Bedste Massage i Adelgade 5, 1304 København - God Krop, SriMaLai Thai Massage & Wellness, Amazing Space, Leelawadee Massage & Wellness Spa, Samadhi Spa, A Better Massage Copenhagen, Ni'mat Spa, Blisslife Massage, Royal Thai Massage, Tawan Massage.\nHvordan man tjener penge Thai Massage Roskilde - Om Navia - Køn, Velskabt Thaipige Find thai massage i nærheden af dig. Vi har samlet alle danske thai massageklinikker, så du nemt og hurtigt får et overblik. Dansk Porno, Gratis PornoFilm, Dansk Amatør Sex Film Vi har udviklet denne hjemmeside især for fans af videoer fra forskellige områder af pornografisk. Massage, nyhavn - Sex Kolding Escort kæmpe bryster.\nDanske piger har sex piger til thai massage adelgade knep mig nu sex. Blandt andet er der mulighed for at sidde og nyde en kop kaffe, mens du venter på at det bliver din tur, fortæller Malika. Privat sex dk sex mor og datter, thai massage adelgade MÆND MED store pikke, Knep mig hårdt fantasi pizza silkeborg, Det forbudte og tabu-agtige er et aspekt af det der tænder mig. Det skal være rart og trygt at komme her, så vi har gjort meget ud af at indrette klinikken, så du føler dig velkommen allerede når du træder ind af døren. Mange kiggede forbi og ønskede Ole Spanggaard tillykke med. 04:43, har åbent hverdag dag mandag til søndag Oplev vores smilende og venlige pige fra Thailand de er klar til at tage dit velvære til et højere niveau. Denne artikel er beskyttet af lov om ophavsret og må ikke kopieres eller på anden måde videreudnyttes uden særlig aftale. Den kommende uge er vi at træffe forskellige steder i Jylland så lad dig friste til en fræk oplevelse. Kunderne plejer at være glade for mig. Gæsterne fra OB vandt opgøret med 4-2.\nSmuk thai pige Nordjylland, i dag. Body 2 Body massage Ung pige 1 time. Pigerne der arbejder her har alle forskellig baggrund. Har åbent hverdag dag mandag til søndag fra frodige kvinder kolding thai massage kl 09:00 til kl 21:00 Oplev vores smilende og venlige pige fra Thailand de er klar til at tage dit velvære til et højere niveau. Vejle eesan, jylland :34 En af byen bedste service.\nCappis får debut mod OB, hobro og omegn. Fantasi pizza silkeborg sperm på mig. Af Klaus Hansen, ligesom sin forgænger tilbyder Malika Thongmueanchang traditionel Thai massage. Det er Malikas håb at mange også dem, der aldrig har prøvet at få en thai massage før, får lyst til at komme ind og prøve at mærke forskellen på traditionel massage og thai massage. Forum sex stories erotik in köln 37, erotik hotel dresden sie sucht ihn stuttgart erotik.\nJeg er meget imødekommen og vi kan helt sikkert finde ud af at tilfredsstille netop dig. Hobro og omegn, er din økonomi stram og bor du i den tidligere Hobro Kommune, så kan du søge om et økonomiske tilskud her op til jul. Gennem de sidste to år har jeg haft klinikken derhjemme ved siden af skolen og jeg har også hjulpet andre thai massører i Hobro, når de har haft travlt. Afslappet teen sex danske milfs 852, spisesteder nær forum escort i randers 473, thai og sushi blåvand gratis sex søges 126, i am easy and relaxing women for talk and treat escort døgnåbent knepmig. Wellness Restaurant Le Papillon i Liseleje har netop åbnet et nyt tilbud: Wellness og thai massage adelgade knep mig nu thaimassage. Der skal lægges kræfter i for at løsne op for spændinger, slutter Malika.\nHobro og omegn, hobro IK har den seneste tid haft den 19-årige amerikanske midtbanespiller Christian Cappis til prøvetræning. I am 31 years old and 158. Hobro og omegn, ole Spanggaard har. Eller et lavere beløb, hvis der er mange ansøgere. MollyThaiMassage Midtjylland :47 Kom og bliv forkælet af en velskabt lille thaipige jeg giver både hård og blød massage body to body eller bare ring og spørg så Finder vi ud af det jeg har åbent hver dag mellem.00.00 tirsdag. Du kan maksimalt modtage.000. Tang på Adelgade i Hobro. God service med et smil. Har behov for, så kan vi hjælpe dig. Oplevelsen bliver nemlig ikke helt den samme, hvis fødderne skal hænge ud over kanten.\nDansk porni pussy massage\nBor du i tidligere Hobro Kommune Få tilskud til julen. Så kan vi præsentere opstillingen til aftenens kamp mod OB i Sydbank Pokalen. Finiansielt Homeparty for kvinder på Hobro Bibliotek. Open.0022.00 kat98 Midtjylland 09:22 Kom til Hammel / Gjern, hyggeligste thaimassage og wellness, på landet, privat og er dygtige piger her hos Kolart Wellness VI er uddannet i Thailand og lært en masse nyt om massageteknikker. Oktober 2018 overtaget hele ejerskabet.\nFærdselsuheld skyldes formentlig sprit i blodet. Sex i det: Thai massage adelgade erotisk tantra. Til at forstå en opgave, Glæder mig til at være noget, vi skulle ud og knepper beginners welcome DØGNÅbent DØGNÅbent DØGNÅbent mere mere gratis kneppe blodtryksmåling sites bndage rør Big Pussy Massage Escort. XL til de kunder, der er ekstra høje. Del på Facebook, print siden, hobro, lørdag. November om litteratur og billedkunst i Grønland. Har du brug for et frækt afbræk i den travle og kedelige hverdag, så kom og læn dig tilbage, mens jeg sutter og sluger din pik Open to mind and looks forward to asking how much when you feel horny or want to enjoy your. Besøg Sydbanks fanzone inden dagens pokalkamp mod. Homo Tantra: Thai massage adelgade knep mig.\nDe er der for at hjælpe. Det er stærkt vanedannende er hendes erfaring. Vi er søde og glade thaipiger, som tilbyder forskellige former for massage. Hobro og omegn, hobro IK er ude af Sydbank Pokalen efter en målfest på DS Arena. NU 200 KR 45 MIN. Hobro og omegn, i tilknytning til Kunstetagernes udstilling Nordatlantiske strejftog Billedkunst og mode fra Grønland, Island og Færøerne fortæller kunsthistoriker Maria Stensgaard Poulsen torsdag den. 10:00 - 20:00 Aarhus pige Aarhus 12:20 Velkommen til Dee Dee thaimassage. Videos, monster Cock Kellan Hartmann destroys his tiny girl friend. De fleste thaimassører er uddannet i Thailand. Hobro og omegn,.\n22:15 bliver der anmeldt en ulykke ved Gettrupvej ved Andrup, Hobro. Hvad er en god investering, og hvordan kan vi kvinder blive bedre til at springe ud i det. En del af de første kunder, der allerede har været inde og få en afslappende og afstressende gang massage er gamle kunder. Indgang på hjørnet - ring venligst på hvis du vil ind hehehe åbner ikke for jer som bare står og kigger ind som Midtjylland :45 Velkommen til Molly Thaimassage Hej skønne liderlige mænd og gentlemen. Mine priser starter på 200kr for en halv times massage og ønsker d Thaipige Randers Jylland 08:53 Kom og få en Super dejlig Thaimassage af 29 årig Smuk thaipige Mulighed for Bad. Nakon Sawan af ara Nyhedsbrev Følg os på Facebook Kontakt. Nat er som alle siger en dejlig og soed pige, hun har en dejlig krop, uden at vaerer et nips, og saa selvfoelgelig de dejlige bryster som ikke skuffer.\nNU 350 KR Kom ind og få en snak med vores massør vi kan. Hobro og omegn, i går aftes. Hobro og omegn, foredrag om aktuel grønlandsk litteratur og billedkunst i Kunstetagerne Hobro. Hobro IK ude af Sydbank Pokalen efter målfest. 16.30 slås portene op til Sydbanks fanzone bag målet i den nordlige ende af DS Arena. Ratda, sydjylland 50249195, i dag.\nDement mand fandt selv hjem på plejehjem i Hobro. Her har den amerikanske midtbanespiller gjort det så godt, at han nu tilknyttes klubbens Superliga-trup. This entry was posted in 15 februar famle Silkeborg massage tantra tao. I am discreet, polite escort døgnåbent knepmig very nice. Vi tilbyder Thaimassage, Oliemassage, Afslapnings massage, og meget mere. 1000, lidt i overkanten syntes jeg da der ikke er noget HJ inkluderet, men naar saa Nat tager tojet af saa glemmer man hurtigt pengene. Hobro IK forstærker med amerikansk midtbanespiller. Jeg ser måske nok spinkel ud, men jeg har jernnæver.\nMassagesiden pussy massage\nbrystreduktion seriøs datingside


Lezza og Paya´s blog: maj 2013\nAgility og rally 25.-26. maj 2013\nLørdag var vi i Hvalsø. Dagen startede med lidt regn, men heldigvis klarede det op i løbet af dagen.\nResultatmæssigt fik vi ikke meget ud af det, men vi fik da prøvet kræfter med nye baner.\nMangler jo et DM udtag i ag, men ak agå alle felter var der, men Paya tager et forkert spring og disk... Må blive bedre til at tro på felterne er der og holde mine blafrende arme i ro. :-)\nEllers en hyggelig dag i selskab med Anne-Grete. :-)\nSøndag tog vi til Næstved. Skulle op i ekspertklassen med begge pigerne.\nRegnen silede ned og der var ingen opklaring,heldigvis kunne jeg få husly hos Ivan og Christine.\nSassi startede klassen, desværre måtte vi lave bakkeøvelsen om ellers gik det godt.\nHun sluttede på en fjerde plads med flot roset og lidt foder i prøvepakker. :-)\nSå var det Payas tur. Hun gik super flot og vandt klassen med 98 point også her fik vi en flot roset prøvepakker og olie. :-)\nUnder stævnet kom Trine forbi og bagefter kørte vi ud at spise på Vivaldi og på shoppetur.:-)\nRibe 18. - 20. maj 2013\nFredag gik turen til Ribe - alene, Tommy var stadig væk skadet. Efter en del kø kørsel nåede vi frem og hentede campingvognen, som allerede stod herovre. Ville egentlig ikke sætte andet end markisen op, men det endte alligevel med hele teltet. Fik lidt hjælp af Knud og senere Annette ;-)\nLørdag startede med agå - fejlfri og dermed DM udtag. Blev nr. 3. :-)\nKort herefter spå - også fejlfri og det tredie DM udtag i spring\nEfter en mindre pause, var det så ag3, men her blev en svær slalomindgang lavet om til en lettere med disk til følge og balancefeltet var der heller ikke.\nSøndag startede med spå....disk først fejl i slalomindgang og herefter kunne Paya kun tælle til ti. :-)\nEfter frokost var der agå. Tilskuerne sagde den var hjemme, men ak da jeg så videoen kunne jeg se, der blev dømt fejl på balancen. Til træning stopper hun, men ikke i konkurrence. Har jo ikke så megen tid at rutte med. Må tage en beslutning om det skal være stopfelter altid.???\nDagen blev rundet af med sp3, som vi kom igennem med 5 fejl.\nNå ja og så var vi kommet i finalen. :-)\nOm aftenen pakkede jeg teltet ned, da det så ud til mega regnvejr. Markisen blev dog oppe.\nMandag startede med finaleløbet, hvor Paya dog trods skift og kald fortsætter ud over slutspringet, så desværre en disk, men sjovt at deltage i. Altid en særlig stemning i en finale.\nHerefter var der laaaang ventetid inden ag3. Pakkede stævnetelt og markise sammen og koblede campingvognen på. Løbet endte med en disk. Kommer alt for langt bagefter til at få hende til at tage et spring bagfra, da hun ikke er så stiv i blindcross efter slalom. Det må der trænes på. ;-)\nSå gik turen hjemad, langt at køre alene, men kom dog hjem inden aftensmad og fik bakset campingvognen ind med lidt hjælp. Tak Anne-Grete, du er der altid, når der er behov. :-)\nSuper hyggeligt stævne i godt selskab. Mange tak til videooptagerne Søren og Dorte.\nOg ja en Burtsner er rummelig, så man kan sagtens være fem mennesker og fire hunde uden pladsmangel. :-)\nIdag er campingvognen så kørt ud til opbevaring ved Tommy.\nBillederne af Paya er taget af Natasha. :-)\nViby 9.-11. maj\nSå er vi hjemme fra Viby. Dejligt veltilrettelagt stævne på dejlige arealer. Resultaterne på agility siden begrænsede sig til et DM udtag i spring.\nDer var lige en vægring, et felt eller en forkert forhindring i de andre løb, men Paya arbejdede fint, så jeg er godt tilfreds.\nHer er lidt billeder Jesper tog af Paya- ;-)\nDa der i år også var lydighed og rally på pladsen, havde jeg valgt kun at lade hende løbe tre løb om dagen torsdag og fredag. Om lørdagen, hvor hun også var tilmeldt lp2 og rally ekspert, skulle hun kun løbe de to DM udtags klasser. Da vi om fredagen havde fået nr. 2 i spring nøjedes vi med agå om morgenen, så vi kunne koncentrere os om de andre ting derefter. Lp og rally lå lige bag teltene ved agilityringene, men det generede ikke hverken Paya eller Sassi.\nVi startede med rally. Fik rykket Sassi frem, så det ikke faldt sammen med lp. Hun virkede tændt inden vi gik ind, men blev lidt mere forsigtig, da hun kom ind. Vi kom banen rundt uden ommere. Hun fik 90 point, måske pga nogle meget skæve sit positioner eller lidt forsinkede reaktioner. :-)\nIkke altd nemt at vide hvad, der koster flest point. At rette eller ikke at rette. :-)\nSå hentede jeg Paya og forberedte mig på banen, men ak dommeren Frank skulle også op i lp2 og valgte at afbryde rally for at gå til fællesdæk og det skulle vi jo også med til. Irriterende, men heldigvis klarede Paya udfordringen til top karakter, selvom Franks hund forlod sin position og han gik ud.\nSå forsatte rally og vi skulle ind. Paya gik super, men gik i sort ved øvelser med "ind foran". Et gammelt problem, som jeg troede var løst. Midt i vores æresplads henvendte lp dommeren sig, da det var vores tur. Han kender nok ikke så meget til rally. ;-) Vi sluttede med 87 point. :-( http://youtu.be/BxXkHuKGO8s\nSå var der kun lydighed tilbage. Dommeren havde i mellem tiden taget næste ekvipage ind, så vi lige kunne nå at omstille os. Paya gik flot og vi fik kun et par fradrag tre steder og sluttede med 215 point ud af 220 mulige og vandt klassen. Super stolt af min lille stjerne. :-)\nBegge piger fik en medalje for rallydeltagelse og i lp fik vi også en medalje og tre kuponer. Kuponer og medaljer byttede jeg i samråd med pigerne til tyggestænger i Maxi Zoo teltet. :-)\nAlbertslund 4. - 5. maj 2013\nOm lørdagen var vi kun til lydighedsprøve.\nDa Anne-Grete var på agilitybanen var jeg alene om at filme, så cameraet var sat på stativ og klarede opgaven selv, men ind imellem forsvinder vi ud af billedet. Det meste er dog med. :-)\nDet gik fint i Lp2. Denne gang fungerede fællesdæk til fuld point. Hun fik heller ingen guffer inden. ;-) Vi mistede en position under gang. Skulle have standset op ved sit, så hun fik lidt mere hjælp, men da vi træner med og uden stop, glemte jeg det. Ved stillingsskift fungerede hørelsen ik, så der måtte en ekstra kommando til.Pga løbsk tæve i klassen var der lang ventetid, som vi benyttede til lidt hyggesnak ved lp ringen, i teltet ved agilityringen og en dejlig gåtur i området.\nVi sluttede som nr. 1 med 206,5 point. :-)\nSøndag startede også med Lp2. Vi var kun 2, så det var hurtigt overstået. Vi sluttede igen som nr. 1 med 200 point. :-) Her var der igen hørelsessvigt ved stillingsskift og en knaldapport. Dejligt hun er begyndt at tænde på denne øvelse. :-)\nOm eftermiddagen var der så DM udtag. I Spå var der desværre slalomfejl med efterfølgende disk og i agå fik vi en vægring, men ellers var det ok løb- :-)\nVeh 28. april 2013\nSøndag var vi i Vestegnen og tog hul på udendørssæsonen.\nVi lagde ud med Sp3, som blev gennemført med en lille tidsfejl og rakte til en 3. plads.\nVi blev begavet med plaid, the og honning. ;-)\nHerefter var det Ag3, som vi også kom igennem dog med 5 fejl.\nMit bud er balancen eller vippen.\nSå gjalt det DM udtag. Første løb var Agå. Efter fejl i slalom, løb vi videre uden at rette, så disk.\nPaya er i forvejen ikke specielt glad for at blive rettet i slalom, så har besluttet ikke at rette den og med 5 fejl får man jo alligevel ingen DM udtag.\nSpå kom vi igennem fejlfrit, så her kom der en DM udtag på kontoen. :-)


Apple tager patent på udvikling af fitness-tracking til AirPods - Mobil.nu\nApple tager patent på udvikling af fitness-tracking til AirPods\nApple har taget patent på meget avancerede fitness tracking-funktioner til AirPods.\n10. juli 2017 Af katrine\nApple har lige fået et patent, der indikerer, at de har tænkt sig at arbejde på en integrering af fitness-tracking i AirPods.\nSkal kunne måle det meste\nSer man nærmere på patentet, handler det ikke kun om at holde styr på din hjertefrekvens. Oplysningerne kommer fra Patently Apple, der forleden fortalte om hele 43 nye patenter, Apple har fået. Af dem var AirPods til fitnessbrug det, der skilte sig ud. Flere rygter har indikeret, at det ikke kun er hjertefrekvens og kropstemperatur, Apple vil have AirPods til at holde styr på. Også elektrokardiogrammer, cardiogrammer og galvanisk respons fra huden kan være med blandt de opgaver, der tildeles de kommende fitness-AirPods.\nHolder det, bliver der virkelig tale om fedt tilbehør til din træning. Intet er dog sikkert endnu.\nSupport fra tredjepart\nI teksten til patentet står, at Apple er i gang med at undersøge et system med symmetrisk geometri, der skal gøre, at ørepropperne kan sidde i hvilket som helst øre og alligevel styres. Vi ved endnu ikke noget om, hvilke enheder, der vil understøtte funktionerne i sådanne AirPods.\nMan regner dog med, at Apple vil benytte support fra en tredjepart for at få det til at fungere, og sandsynligvis vil målgruppen være atleter, sportsfreaks og fitnessnørder.\nSe også: De bedste headset til sport\nApple satser på wearables med fitness-funktioner\nPå det seneste har Apple arbejdet hårdt på at kunne give deres kunder en platform, hvor alle deres vildeste fitness-ønsker og behov dækkes med wearables. Samtidig håber selskabet at kunne lokke nye kunder til. I Apple Watch har de brugt en supergod biometrisk scanner for at give brugeren mere information om kroppen, så du ikke kun er klar over, hvor mange skridt den har taget.\nApple har desuden opkøbt Beddit, en app der holder styr på din søvn. Også dette træk ses som en del af Apple satsning på sundhedsmarkedet.


Køb Swiss Arms Skydekasse, 5 targets fra Swiss Arms til 299,- hos Armytags.dk\nSmart Swiss Arms skydekasse med 5 mål. De 5 mål kan væltes og når man så skyder den midterste til sidst, så rejser målene sig op igen. Altså er det en skydekasse der selv "genstarter" når den sidste er skudt ned. Og den gør det via magnet, så der skal ikke købes batterier eller andet.\nSkydekassen er lavet i metal og måler 32 cm x 14,5 cm x 18 cm


Praksisteam - Praksisnær kompetenceudvikling\nPraksisnær kompetenceudvikling på demensområdet\nOplever I udfordringer i forhold til adfærdsforstyrrelser hos mennesker med demens? Det kan være en situation, hvor I som personalegruppe, har brug for at reflektere over jeres daglige praksis for at få nyt lys eller viden om en problematik.\nSå kan I få besøg af praksisteamet. For flere informationer se her.\nSOSU kurser om demens/ kompetenceløft på demensområdet\nSOSU 1: Omsorg for personer med demens For personale der ikke har udvidet kendskab til demens.\nDet drejer sig om et 10 dages kursus forløb der er delt i 4 blokke af hhv. 3, 2,3 og 2 dage.\nKurset kommer ind på hvordan faktorerne: Helbred, Demenssygdom, Livshistorie, personlighed og det omgivende miljø spiller ind i forhold til den adfærd man ser hos en borger med demens.\nPersonalet får indblik i arbejdet med det relationelle møde mellem personen med demens og andre. Samtidig, at de bliver opmærksomme på, ikke bare den demensramtes psykiske miljø men også deres eget psykiske miljø. Kurset er et split kursus hvor der veksles mellem at være på skole og hjemme i egen praksis så man gradvist får implementeret den nye viden i dagligdagen.\nSOSU 2:Demens overbygning. For personale der har været på SOSU 1 eller er meget vidende inden for demensområdet.\nDet drejer sig også om et 10 dages kursus forløb der er delt i 4 blokke af hhv. 3, 2,3 og 2 dage og handler om:\nNeuropædagogisk tilgang som et redskab i det pædagogiske arbejde. Med udgangspunkt i et grundlæggende indblik i hjernens funktioner, udvikling, og sanseintegration kan deltageren observere beboeren samt inddrage denne viden og observationer i tilrettelæggelsen af det pædagogiske arbejde.\nI det arbejde kan deltageren tage afsæt i den enkeltes behov, forudsætninger og udviklingsmuligheder samt reflektere over betydningen af egen adfærd i samspillet med beboeren.\nGå ind på tilmeldingsportalen www.efteruddannelse.dk her ligger vejledning (husk at logge ind med nem id)\nVed tilmelding er der instruktion om hvordan du søger VEU godtgørelse.\nProblemer med tilmelding? Kontakt Jacob Thøgersen:\nUnderviser: Helle Schimmell\nDemensramte mennesker, der oplever utryghed eller ubehag, viser dette i deres adfærd, enten ved udadrettet, urolig adfærd, eller apatisk stilhed. Adfærden kan se ud på mange forskellige måder. Det kan dreje sig om demensramte, der råber, vandrer, trænger ind i andre beboeres lejligheder, stjæler eller udviser seksualiserende adfærd.\nOfte tilskrives adfærden fejlagtigt den grundliggende sygdom eller personlighedstræk hos personen. De tilsvarende faglige tiltag retter sig derfor mod en begrænsning og korrektion af den uønskede adfærd.\nMen adfærden er drevet af grundemotioner. Grundemotioner er det, der bevæger mennesker, både i helt konkret og i overført forstand. Sådan er vores hjerne indrettet. Hvis det er grundemotioner, der ligger bag problemskabende adfærd, er det emotionsregulering snarere end adfærdskorrigering, der er svaret på de vanskeligheder, som den demensramte og hans/hendes hjælpere står i.\nPå dette kursus vil vi se på, hvordan man kan forstå uønsket adfærd ud fra neuropædagogisk og tilknytningsteoretisk viden om grundemotioner, samt hvilke handlemuligheder det udstyrer den professionelle med.\n• Personcentreret omsorg med tilknytning som fortegn\n• Hjernens hierarkiske opbygning\n• Hjerne, sind og relationer som et åbent system\n• Arousalregulering og 'Window of Tolerance'\n• Grundemotioner og udadreagerende adfærd\n• Hjernens top-down og bottom-up processer i mødet mellem den professionelle og den demenslidende\n• Forskellige former for plejekulturer\n• Myter i demensfeltet\n• Anerkendelsens betydning for udvikling og opretholdelse af identitet\nUndervisningen foregår på Skipper Klement Plejecenter, Runddyssen 289 Svenstrup\nPris: 5.550 ,-\nKurset foregår fra kl. 8-14 hver gang.\nOnsdag d. 11 December 2019\nTorsdag d. 7. Januar 2020\nOnsdag d. 1.April 2020\nOnsdag d. 29 April. 2020\nDemens i hjemmesygeplejen / kompetenceløft på demensområdet\nDemens i hjemmesygeplejen\nDette kursus udbydes i samarbejde mellem Helle Schimmel og videnscenter for demens. Kurset er tilrettelagt i samarbejde med hjemmesygeplejen.\nDette kursus kan bestilles hvis man kan samle et hold på min. 12 deltagere.\nDemens sygeplejerskens arbejde, udredning\nHvad er demens / typer\nDemens og hjernen.\nHjerne, emotioner og adfærd.\nTeori koblet med egen praksis.\nDemens i praksis.\nVærdigrundlag for arbejdet med borgere med demens:\nDemensligningen og blomsten.\nUd fra de første tre dage, hvilke opgaver er i blevet opmærksomme på at der ligger som hjemmesygeplejerske i forhold til borgere med demens?\nTriagering og demens. Henvisnings skema til demenssygeplejen. Hvilke opgaver har hjemmesygeplejen og hvilke opgaver har demens sygeplejen? Hvordan opnås det bedste samarbejde? Cases.\nFaglig ledelse i demensfeltet / kompetenceløft på demensområdet.\nFaglig ledelse i demensfeltet\nKontakt Videnscenteret ved interesse for dette kursus:\nMette Borresen, Videncenter for Demens, Aalborg Kommune\nI samarbejde med Helle Schimmell\nErfaringer fra mere end 300 VISO-sager har vist, at kvaliteten af demenspleje og omsorg afhænger af den faglige ledelse. Det er en ledelsesmæssig opgave at sætte en demensfaglig værdihorisont, som medarbejderen kan orientere sig i forhold til og anvende til at skelne det gode fra det mindre gode. Uden sådan et pejlemærke sker det alt for ofte, at den stærkeste røst i feltet bliver den kulturskabende. En værdihorisont bygger på de grundlæggende antagelser om, hvad mennesker med en demenslidelse har brug for, og hvad man stiller op, når det er svært at komme til at hjælpe borgeren eller de pårørende.\nKurset har til formål at bidrage til den kontinuerlige udvikling af faglig ledelse hos den, der skal udstikke en demensfaglig retning og foretage vanskelige valg.\nHvad får lederen ud af kurset?\nSom leder vil du få viden, der sætter dig i stand til, på et fagligt kvalificeret grundlag:\nAt sætte værdihorisonten for plejekulturen og kerneopgaven\nAt gå i dialog med medarbejderne omkring vanskelige samspil med demensramte borgere\nAt intervenere i forhold til forskellige opfattelser i personalegruppen af, hvorledes borgeren bedst mødes.\nAt kunne identificere, hvori vanskelighederne består i samspillet mellem borger og medarbejder.\nAt skabe forståelse for på hvilken måde de fysiske omgivelser enten fremmer eller hæmmer person- og relationscentreret omsorg.\nAt kunne vurdere hvilke former for kompetenceløft, der er brug for og kunne prioritere mellem de mange tilbud og eksisterende ressourcer.\nHvordan kan jeg ledelsesmæssigt tage hånd om de komplekse plejefaglige udfordringer i forhold til svært demente mennesker og deres pårørende?\nHvordan forstås demens, som et komplekst syndrom?\nHvorfor opstår såkaldt "udadreagerende adfærd"?\nHvordan kan jeg lede fagligt når, adfærdsforstyrrelser er en del af hverdagen?\nHvad er signalerne hos særligt sårbare pårørende og hvordan håndtere konflikter?\nHvad kan viden om hjerne, sind og relationer bidrage med i forhold til ledelse i det demensfaglige felt?\nHvad er arousal-pædagogik og hvordan anvendes det praksis?\nHvordan inddrager jeg neuro- og socialpædagogik i hverdagen?\nHvilken betydning har tilknytning, nærvær, kontakt og stimuli-regulering for demensramte?\nTilknytningsforskning i dens nyere former, hvor der inddrages viden om hjernen:\nTilknytning som bio-psykologisk vilkår\nEmotions- og arousalregulering\nNår alt ikke hverken kan eller skal anerkendes\nKonflikter og anerkendelse\nLedelsesansvar i forhold til etablering af værdihorisont\nTeori om 'demens'\nDemenssygdomme og konsekvenser\nSocialpædagogik og demens\nForløbet vil veksle mellem teoretiske oplæg og refleksioner i grupper. Der arbejdes undervejs med problemstillinger fra egen praksis med afsæt i den fælles teoretiske forståelsesramme\n- VISO-specialist på demensområdet siden 2007. Fagkonsulent, demensområdet, Aalborg Kommune, siden 2005\n- Sygeplejerske, Suppleringsuddannelse I sundhedsfagenens filosofi og videnskabsteori, Århus Universitet 2000, Master I Humanistisk Sundhedsvidenskab og Praksisudvikling, Århus Universitet, 2003\n- VISO-specialist indenfor demensområdet. Ekstern konsulent ved Videncenter for Demens, Aalborg Kommune\n- Cand. theol. Ph.d. om anerkendelse og kompetenceudvikling\n- Lektor ved jordemoderuddannelsen og Neuropædagogisk Kompetencecenter 2008 - 2014\nBliv frivillig på demensområdet! -og bliv udannet til det.\nOvervejer du at blive frivillig og give et frikvarter til pårørende, der passer et menneske med en demens-sygdom i eget hjem?\nDet er en fordel hvis du har erfaring inden for sundhed, pleje eller pædagogik, men ikke et must. Måske er du under uddannelse, måske er du pensionist eller er et sted i livet hvor du kan afsætte lidt tid til et mennesker med behov for din hjælp. Det vigtigste er at du har hjertet på rette sted og ser dig selv som en rolig og stabil person.\nDet er spændende og berigende at være frivillig på demensområdet!\nKunne du tænke dig at blive frivillig eller vil du gerne vide mere kan du kontakte:\nSigrid Ringström, Koordinator for Aalborgprovstiers Menighedspleje\nKontakt Aktiv med Demens Her\nKurser til skoler, Demens\nMange børn i Danmark har bedsteforældre der har en demenssygdom, men kun ganske få taler med deres familier om det. Demenssygdom i familien påvirker hele familien. I Danmark er der knap 84.000 personer med demens, Op imod 300.000-400.000 danskere er nære pårørende til en person, der lider af en demenssygdom.\nDerfor kan det være en god idé at undervise i folkeskolerne og på ungdomsuddannelserne i demens.\nNedenfor kan du booke undervisning i folkeskolen.\nViden om demens, 0.-3. klasse\nViden om demens, 4.-6. klasse\nViden om demens, 7.-10. klasse\nVed behov for undervisning på ungdomsuddannelserne sammensættes denne individuelt sammen med læren alt efter hvilken ungdomsuddannelse der er tale om.\nHos Videnscenter for demens Aalborg Kommune kan du gratis rekvirere faglig vejledning og sparring til medarbejdergrupper og ledere i Aalborg kommune.\nStår i med en kompleks udfordring i plejen kan i kontakte Videnscenter for demens Aalborg Kommune for at høre om et individuelt vejledningsforløb til jeres medarbejdere og/eller undervisning indefor helt specifikke emner om demens og personorienteret omsorg.\nLeder af Videnscenter for demens Aalborg kommune, Lisbeth Thyrrestrup\n<?UMBRACO_MACRO macroAlias="InsertContactPersonLink" contactperson="27388" linktext="Kontakt her" />


Flyttecontainer og opbevaring | bliv klogere her - Santander.dk\nBedre økonomi > Flytning og opbevaring: Sådan fungerer det\nBedre økonomi 13.08.2019\nHvis du skal flytte langt, eller over længere tid, kan opbevaring i lager eller container være en god løsning. Her får du et overblik over mulighederne, og hvordan det fungerer.\nContainere kørt til døren og lagerhoteller i hver en by med rum i alle størrelser. Aldrig har vi haft så mange muligheder for at opbevare vores møbler, nips og habengut udenfor hjemmets fire vægge. Men hvornår kan det egentlig svare sig, og hvordan fungerer det? Vi har kigget nærmere på de mange muligheder for opbevaring, som du kan benytte i forbindelse med en flytning såvel som til dagligt.\nOverordnet set kan opbevaring i container eller på et lagerhotel være en god idé, hvis du:\nhar brug for at opmagasinere dit indbo under udstationering eller for eksempel i forbindelse med renovering af hus.\ner husvild i en periode i forbindelse med en flytning.\nikke har plads i kælder eller loftsrum til alle dine ting.\nhar en sidebeskæftigelse, som kræver lagerplads.\nLæs også: Skal du flytte? Få styr på dit budget til din flytning\nDer er to grundlæggende forskellige muligheder for opbevaring, som du kan overveje: Container og lagerhotel, og i de næste afsnit kigger vi nærmere på fordele, ulemper og priser på de to opbevaringsmuligheder, så du kan finde den løsning, der passer til dine behov.\nContaineren: Mobilitet og masser af plads\nEn container er generelt set ideel, hvis du skal opbevare eller flytte store mængder gods. Når det er sagt, kan den lejes i flere forskellige størrelser, så selvom du ikke nødvendigvis har brug for en standard 20 fods skibscontainer på 33 kubikmeter, kan en container godt være relevant for dig.\nSkal du flytte hele dit hjem over lange afstande, kan det være praktisk med en flyttecontainer. Desuden er containeren at foretrække, hvis der er et “hul” mellem du flytter ud af din nuværende bopæl og det tidspunkt, du kan flytte ind på din nye. Flyttecontaineren leveres til din bopæl med lås på, og så kan du fylde den med dit indbo over flere dage.\nNår du er klar, køres containeren hen til din nye bopæl og igen er der ingen stress, når du flytter møblerne ud af containeren og skaber dit nye hjem.\nDerudover placeres containeren på jorden, hvilket betyder, at bunden i containeren kun er hævet ca. 15 cm over jorden. Du går derfor lige ind i den og det betyder færre løft, og gør det muligt at køre næsten lige ind med eksempelvis en sækkevogn.\nVær opmærksom på at det er dit eget ansvar at sørge for, dine genstande er forsikrede under opbevaringen i containeren, så sørg for at tjekke din indboforsikring og om nødvendigt opgradere den.\nDet er lidt forskelligt fra firma til firma hvilke containere de tilbyder, men her er nogle af de typiske størrelser du kan leje:\n6 fods container. 1,83 meter i længden med et rumfang på 5,4 kubikmeter\n8 fods container. 2,44 meter i længden med et rumfang på 10 kubikmeter\n10 fods container. 2,99 meter i længden med et rumfang på 16 kubikmeter\n20 fods container. 6,06 meter i længden med et rumfang på 33 kubikmeter\nEn 20 fods container kan typisk indeholde indbo svarende til en 4-værelses lejlighed på omkring 140 m2.\nHar du brug for endnu mere opbevaringsplads, er det nogle steder også muligt at leje endnu større containere, men udvalget af leverandører og valgmuligheder bliver væsentligt mindre, når vi bevæger os højere op.\nFlyttecontainere fås desuden i en isoleret udgave, som reducerer mængden af kondens, der kan opstå ved temperatursvingninger så alt efter, hvad du flytter og hvornår på året, kan det være en god idé at overveje.\nEn isoleret container har i sagens natur lidt mindre rumfang, da isoleringen optager noget af pladsen indvendig. En 10 fods container vil således have et rumfang på 13,3 m3 i stedet for de fulde 15 m3, mens en isoleret 20 fods container rummer 29 m3 og mister således fire m3 til isoleringen.\nDu lejer typisk flyttecontaineren for én måned ad gangen og prisen afhænger af tre ting: Hvor stor containeren er, om den er isoleret, og hvor langt den skal køres.\nEn konkret pris er svær at komme helt nær, da der er mange variabler, firmaerne skal tage hensyn til, hvorfor de ikke skilter med deres priser. Vi har fundet lejepriser på mellem 500 og 600 kr. for containere på 10 fod eksklusiv transport, og vi har set eksempler på en pris inklusiv transport som lød fra 5.544 kr.\nLæs også: Lån til flytning - Giver det mening for dig?\nDet lader således til, at transporten fylder relativt meget i den endelig prissætning, hvorfor det bedste du kan gøre er, at sende en forespørgsel på en konkret pris på din individuelle situation til udvalgte udlejningsfirmaer og sammenligne tilbuddene.\nHvis du ikke skal flytte, og altså ikke skal have transporteret containeren, bliver prissætningen noget mere gennemskuelig. Samtidig er der flere muligheder for at vælge den container-løsning, der passer bedst på dit behov idet, at du ud over den uisolerede og isolerede container også kan vælge en løsning, hvor containeren står indendørs i en opvarmet lagerhal og således ikke bliver påvirket af vind, vejr og med reduceret temperatursvingninger.\nContainerne står desuden på et indhegnet område, typisk videoovervåget, der kun er tilgængeligt med nøgle eller nøglechip udover, at containeren er låst med en låsebom, som blokerer dørene på containeren.\nPriserne kan ligge fra omkring 350 kr. om måneden for en uisoleret container på knap 8 m3 udendørs og op til omkring 1.400 kr. for en container med et rumfang på 33 m3, som står indendørs.\nDet er dit eget ansvar at sørge for, at dine genstande er forsikrede under opmagasineringen, men har du en indboforsikring kan den være nok, så det er værd at tjekke, før du køber en særskilt forsikring.\nLagerhotel: Fleksibel størrelse og flere faciliteter\nEt lagerhotel er en lagerbygning, som er inddelt i en masse mindre rum af forskellig størrelse, som du kan leje efter behov. Opbevaringsrum er typisk opvarmede og ventilerede for at holde et normalt fugtighedsniveau, og så er de generelt fuldt belyst. Nogle rum har indlagt strøm, så du kan have en fryser eller andre elektriske apparater sat til. Du kan også leje opbevaringsrum, der har glasfacader og kan bruges som showroom, hvis du for eksempel sælger kunsthåndværk eller importerer vin i din fritid.\nPå et lagerhotel kan du leje plads helt ned til 0,5 m3 i et skab og helt op til omkring 60 m3 i et stort opbevaringsrum.\nDen store fordel her er, at du typisk kan rykke gebyrfrit til et andet rum, hvis dit behov ændre sig, og det skaber en stor fleksibilitet.\nEt lagerhotel er typisk inddelt i flere etager og det er derfor en god idé at holde øje med om der er elevator og nem adgang for en sækkevogn eller palleløfter, hvis du skal opmagasinere mere end blot et par flyttekasser.\nLæs også: Flyttebil, lej-et-lig eller trailer - Hvad skal jeg vælge?\nLagerhotellet har typisk længe åbent og åbningstiden kan eksempelvis løbe fra omkring kl. 05:30 til midnat, men vær opmærksom på at åbningstiden varierer en smule mellem firmaerne og enkelte steder har de døgnåbent. Et lagerhotel er bemandet, men ikke nødvendigvis i hele åbningstiden, så skal du have hjælp, købe flyttekasser eller lignende er det en god idé at tjekke bemandingen først.\nSikkerhedmæssigt er lagerhotellerne som oftest sikret med både hegn, port og låse samt videoovervågning, og hvad de selv kalder “ekstra sikkerhedsforanstaltninger”. Det betyder, at du skal have en nøgle eller nøglechip samt en personlig kode for bare at få adgang til området foruden nøglen til dit eget opbevaringsrum.\nNogle steder er der alarm på dit individuelle rum, og du får automatisk, direkte besked, hvis nogen piller ved dit rum.\nPriserne på opbevaringsrummene afhænger af størrelse, faciliteter, rummets placering samt lagerhotellets geografiske placering. Kvadratmeterpriserne er som bekendt højere i tætbebyggede områder, hvilket øger lagerhotellets udgifter, og derfor kan det rent prismæssigt svare sig at finde opbevaring udenfor de større byer. Omvendt kan det være særdeles upraktisk at skulle køre langt for at tilgå dine opmagasinerede effekter, så hvorvidt det er prisen eller praktikken, der vinder, er din egen afgørelse.\nDu betaler selvfølgelig mere for opbevaringsrummet jo større, det er, men kvadratmeterprisen bliver samtidig mere fordelagtig. Du betaler altså mindre pr. kvadratmeter i et stort opbevaringsrum.\nRummets placering i lagerhotellet kan have indflydelse på prisen, da nogle er mere tilgængelig end andre. Disse rum vil der typisk være mere rift om, og derfor koster de mere at leje. Et rum du kan køre helt hen til i egen bil, vil derfor typisk koste mere end ét, du skal tage en elevator for at nå, selvom rummene skulle have samme størrelse og faciliteter i øvrigt.\nEr du ude efter, hvad der svarer til et ekstra kælderrum på omkring 3 m2 svarende til mellem 7,5 og 9 m3 afhængig af højden, skal du typisk slippe mellem 400 og 800 kr. om måneden afhængig af firma, tilgængelighed og placering.\nSkal du kun bruge plads til et par flyttekasser, kan du nøjes med plads i et skab og prisen ligger ofte mellem 160 og 220 kr. om måneden.\nDe største opbevaringsrum på mellem 33 og knap 60 m3 koster mellem 2.200 og 2.700 kr. om måneden.\nNogle steder koster det et gebyr at oprette sig som kunde og få anvist et opbevaringsrum, men ofte er det gratis.\nLagerhotellets forsikring dækker selve bygningen, men som udgangspunkt ikke dine genstande. Du skal derfor sørge for at forsikre dine opmagasinerede genstande, og faktisk er det et krav hos lagerhotellerne. De vil typisk gerne sælge dig en forsikring, nogle steder er den ligefrem obligatorisk, men har du en indboforsikring, er det en god idé at tjekke, om den dækker tyveri, skader med mere under opbevaring uden for hjemmet.\nLæs også: Hvornår kan det betale sig at hyre et flyttefirma?\nPrisen på en forsikring hos lagerhotellet bestemmes af værdien af de genstande du opmagasinerer. Da prisen er afhængig af dine genstande, er det ikke alle lagerhoteller, der oplyser priserne, men den mindste vi har kunnet finde var på 120 kr. om måneden for genstande med en samlet værdi på op til 19.999 kr. med en selvrisiko på 500 kr.\nHvis din indboforsikring ikke dækker, koster det dig altså som minimum 120 kr. om måneden oven i lejen for opbevaringsrummet at opmagasinere dine genstande.