Forretningsbetingelser for booking af interne undervisningsprogrammer | The Myers-Briggs Company\nForretningsbetingelser for booking af interne undervisningsprogrammer\nDette er forretningsbetingelserne for interne undervisningsprogrammer (""betingelserne"") under The Myers-Briggs Company Limited, en virksomhed, der er registreret i England og Wales (registreringsnummer 2218212) og har hovedkontor på adressen Elsfield Hall, 15-17 Elsfield Way, Oxford OX2 8EP, Storbritannien (The Myers-Briggs Company). Betingelserne dækker The Myers-Briggs Company Limiteds europæiske filialer (inklusive The Myers-Briggs Company i Frankrig, The Myers-Briggs Company i Holland og The Myers-Briggs Company i Tyskland). Når vi omtaler “The Myers-Briggs Company”, “vi”, “os” og “vores”, mener vi The Myers-Briggs Company Limited og vores europæiske filialer, medmindre andet er oplyst.\nKontakt The Myers-Briggs Companys kundeservice på +44 1865 404610 eller +44 404500, hvis du har spørgsmål til en eller flere af disse betingelser.\n"Kunde" betyder den virksomhed, der indgår kontrakt med The Myers-Briggs Company om levering af interne undervisningsprogrammer, som det er beskrevet i betingelserne for engagementet;\n"Kontrakt" betyder den aftale, der dannes med kundens accept og returnering af betingelserne for engagementet, og en sådan kontrakt vil være underlagt nærværende betingelser samt betingelserne for engagementet;\n"Varer/ydelser" betyder de produkter, der er beskrevet som sådan i betingelserne for engagementet, som skal leveres af The Myers-Briggs Company til kunden i forbindelse med levering af serviceydelserne;\n"Materialer" betyder The Myers-Briggs Companys spørgeskemaer og undervisningsmaterialer, herunder kursusmaterialer, der leveres af The Myers-Briggs Company som en del af serviceydelserne, samt materialer med begrænset adgang, uanset om det er trykte materialer eller materialer registreret på et andet medie (for eksempel video, dvd, cd-rom eller andet softwareprogram);\n"The Myers-Briggs Company betingelser" betyder disse forretningsbetingelser for interne undervisningsprogrammer, der gælder som standard;\n"Serviceydelser" betyder det arbejde, der skal udføres af The Myers-Briggs Company for kunden som beskrevet i betingelserne for engagementet;\n"Betingelser for engagementet" betyder det brev eller anden erklæring, som kunden leverer til The Myers-Briggs Company, og som indbefatter nærværende betingelser, der beskriver serviceydelsernes beskaffenhed, de varer/ydelser, der skal leveres, skyldige gebyrer og omkostninger samt tidsrammen for gennemførelse af serviceydelserne sammen med eventuelle andre betingelser, der gælder specifikt for det pågældende engagement med kunden.\n2.1 The Myers-Briggs Company vil levere serviceydelserne til kunden på baggrund af og underlagt The Myers-Briggs Companys betingelser og betingelserne for engagementet. The Myers-Briggs Company vil ikke begynde at levere serviceydelserne, før man har modtaget en skriftlig accept af betingelserne for engagementet fra en autoriseret repræsentant for kunden. Med sin accept af betingelserne for engagementet anerkender kunden desuden at være bundet af nærværende betingelser med udelukkelse af alle andre vilkår og betingelser (herunder eventuelle vilkår eller betingelser, som kunden påstår gør sig gældende under en vilkårlig købsordre, ordrebekræftelse, specifikation eller andet dokument). Når betingelserne for engagementet er underskrevet og returneret af kunden, vil de sammen med nærværende betingelser danne kontrakten mellem The Myers-Briggs Company og kunden.\n2.2 Med sin accept af betingelserne for engagementet giver kunden The Myers-Briggs Company tilladelse til at gå i gang med alle relevante forberedelser til levering af serviceydelserne, herunder (men ikke begrænset til) køb af materialer, bestilling af rejser og indkvartering og om nødvendigt reservation af mødested).\n2.3 The Myers-Briggs Company vil levere serviceydelserne med anvendelse af rimelig dygtighed og omhu.\n2.4 The Myers-Briggs Company vil gøre alle rimelige bestræbelser for at sikre, at enhver beskrivelse af undervisningsprogrammets opbygning eller indhold er så oplysende som muligt, men det er kundens ansvar på tidspunktet for accept af betingelserne for engagementet at beslutte, hvorvidt et program er egnet til deres behov og til de enkelte deltageres behov.\n2.5 Kunden forstår og anerkender, at for at et certificeringsprogram kan gennemføres med godt resultat, skal deltagerne udvise forståelse af de tilgrundliggende principper og have kompetence inden for administration og feedback på det/de pågældende instrumenter.\n2.6 Kun delegerede, som har betalt gebyr, kan deltage i eller observere ved arrangementer eller undervisningsprogrammer, herunder workshoppen og de tilknyttede aktiviteter, medmindre andet er aftalt i betingelserne for engagementet eller andet ved forudgående skriftlig aftale mellem kunden og The Myers-Briggs Company.\n3. Betingelser for engagementet og betaling\n3.1 De gebyrer, der oplyses i betingelserne for engagementet, er baseret på The Myers-Briggs Companys forståelse af kundens krav, som de er beskrevet i betingelserne for engagementet. The Myers-Briggs Company forbeholder sig retten til at beregne ekstra gebyr for:\n3.1.1 personaletid brugt som følge af eventuelle forsinkelser i leveringen af serviceydelserne, der skyldes kundens handlinger eller manglende handlinger, til den takst, som er anført i betingelserne for engagementet;\n3.1.2 personaletid, der er brugt på transport til mødestedet, ud over 2 timer i hver retning, til den takst, som er anført i betingelserne for engagementet;\n3.1.3 eventuelle serviceydelser eller materialer, som kunden skriftligt har anmodet om; som The Myers-Briggs Company skriftligt indvilliger i at levere; som er i tilgift til dem, der er taget højde for i betingelserne for engagementet; og som efterfølgende bliver en del af serviceydelserne.\n3.2 The Myers-Briggs Company vil også bede kunden betale for rimelige udgifter, som The Myers-Briggs Company afholder i forbindelse med levering af serviceydelserne. Det gælder om nødvendigt blandt andet:\n3.2.1 rejser, indkvartering og underhold (kørsel afregnes med 50 pence pr. engelsk mil);\n3.2.2 alle varer og serviceydelser købt udefra samt udliciterede artikler, der i betingelserne for engagementet er beskrevet som nødvendige, og som afregnes separat fra de gebyrer, der er anført i betingelserne for engagementet.\n3.3 Eventuel moms skal betales af kunden af alle gebyrer og udgifter og til den takst, der er gældende på fakturadatoen. Alle oplyste priser er eksklusive moms.\n3.4 The Myers-Briggs Company vil sende en faktura til kunden på gebyrer og udgifter, når kunden har bekræftet accept af betingelserne for engagementet, og der skal udstedes en indkøbsrekvisition. Denne faktura skal betales af kunden inden for 28 dage efter fakturadatoen. I det tilfælde af, at accepten af betingelserne for engagementet modtages mindre end 28 dage inden datoen for programmets start, vil The Myers-Briggs Company udstede en faktura på hele gebyret, som skal betales inden programmets start. Kunder med en kreditkonto vil blive faktureret i henhold til deres kreditbetingelser, forudsat at der er udstedt en indkøbsrekvisition på bestillingstidspunktet, og de gebyrer, der skal betales, er inden for den gældende kreditgrænse. The Myers-Briggs Company vil desuden fremsende fakturaer for eventuelt ekstra arbejde, der er udført som beskrevet i paragraf 3.1, og sådanne fakturaer skal betales inden for 28 dage efter fakturadatoen. Betaling eller delvis betaling af gebyrer kan ske på baggrund af tilgængelig kredit på en voucher (se Forretningsbetingelser for brug af vouchere). For at undgå enhver tvivl gælder dette også tilfælde, hvor en voucher er købt på kreditbetingelser.\n3.5 The Myers-Briggs Company forbeholder sig ret til at pålægge kunden betaling af renter og omkostninger i tilknytning til udestående fakturaer i henhold til renteloven (Late Payment of Commercial Debts (Interest) Act 1998 (med tillæg).\n3.6 Ved refundering til en kunde, hvor det skyldes en fejl fra kundens side, forbeholder The Myers-Briggs Company sig ret til at trække eventuelle administrative bank-/kreditkortgebyrer fra sådanne refunderinger. Hvis refunderingen skyldes en fejl fra The Myers-Briggs Companys side, fratrækkes der ikke et sådan beløb.\n4. Annullering og udsættelse\n4.1 Medmindre andet er oplyst i betingelserne for engagementet, forbeholder The Myers-Briggs Company sig retten til at tage betaling for programmer, der annulleres eller udsættes af kunden på et hvilket som helst tidspunkt, efter at betingelserne for engagementet er blevet underskrevet. Det vil ske således:\n4.1.1 Hvis kunden udsætter et arrangement, vil gebyrerne følge nedenstående skema (procentsatserne refererer til procentdelen af gebyrer for det enkelte program), der skal betales som gebyr for udsættelsen:\nAntal arbejdsdage, inden arrangementet skal starte\n29 dage eller derover\n28 dage eller derunder\n20 dage eller derunder\n4.1.2 Hvis et arrangement annulleres af kunden, vil kunden blive pålagt at betale ét hundrede procent (100%) af gebyrerne for programmet;\n4.1.3 Hvis kunden mindsker antallet af reserverede delegerede, pålægges enten annullerings- eller udsættelsesgebyrer, som The Myers-Briggs Company fastsætter i overensstemmelse med nærværende betingelser.\n4.2 Hvis et arrangement udsættes:\n4.2.1 Skal de ændrede datoer bekræftes skriftligt inden for to (2) måneder efter de oprindelige programdatoer; og\n4.2.2 det ombookede program skal afvikles inden for seks (6) måneder efter de oprindelige programdatoer; og\n4.2.3 skal kunden betale den gældende procentdel af gebyrerne som beskrevet ovenfor på tidspunktet for udsættelse af arrangementet, og den resterende del af gebyrerne vil blive faktureret og skal betales i overensstemmelse med paragraf 3\nI tilfælde af, at kunden ikke overholder både paragraf 4.3.1 og 4.3.2 i nærværende betingelser, vil The Myers-Briggs Company anse programmet for at være annulleret, og kunden vil blive pålagt at betale ét hundrede procent (100%) af gebyrerne for programmet.\n4.3 Kunden kan kun udsætte reservationen af et program maksimalt to (2) gange, og eventuelle yderligere ændringer af reservationer vil af The Myers-Briggs Company blive anset for at være en annullering, og kunden vil blive pålagt at betale ét hundrede procent (100%) af gebyrerne.\n4.4 I tilfælde af annullering efter en eller flere udsættelser vil eventuelle udsættelsesgebyrer, der allerede er betalt, blive modregnet i de programgebyrer, der er anført i betingelserne for engagementet, og kunden vil betale resten.\n4.5 Der refunderes ingenting, hvis en delegeret annullerer sin deltagelse i en intern workshop, uanset tidspunktet.\n4.6 Hvis en delegeret flytter fra en intern workshop til en offentlig workshop, refunderes ingen gebyrer, der allerede er betalt, og kunden vil blive pålagt at betale gebyret for den delegeredes deltagelse i den offentlige workshop, der beregnes som følger:\nAnnullering og flytning, der er meddelt The Myers-Briggs Company; flytningsgebyr, der skal betales\nUnder 7 arbejdsdage forinden - hele gebyret for deltagelse i offentlig workshop skal betales\nMellem 7 og 28 arbejdsdage forinden - 50% af hele gebyret for deltagelse i offentlig workshop skal betales\nOver 28 dage forinden - ingen ekstra gebyrer skal betales, bortset fra et flytningsgebyr på € 600 (plus moms)\n4.7 Hvis kurserne er i to dele (hvis der for eksempel er en opfølgningsdag, eller programmet er inddelt i en del 1 og del 2), er datoen for den anden del forbundet med en bestemt første del, og derfor gælder følgende:\n(i) Det er muligt at flytte til en anden dato for at gennemføre den anden del, forudsat at der er plads, men der vil blive pålagt et gebyr på 600 euro (€ 600) (plus moms), som skal betales pr. delegeret hver gang, en delegeret flytter arrangement. Hvis den anden del strækker sig over mere end én dag, skal en flytning ske for hele den anden del og ikke kun en enkelt dag; og\n4.8 For at undgå enhver tvivl gælder det, hvis et arrangement udsættes, at kunden skal betale for udgifterne til en programreservation som anført ovenfor ud over det udsættelsesgebyr, der er beskrevet i paragraf 4.1.\n4.9 Hvis en feedbacksession (uanset om en sådan er planlagt inden en workshop eller som selvstændig session) udsættes eller annulleres af deltageren, forbeholder The Myers-Briggs Company sig retten til at tage betaling for udsættelsen eller annulleringen som anført ovenfor for så vidt angår udgifterne til en sådan feedbacksession.\n4.10 The Myers-Briggs Company vil træffe alle rimelige foranstaltninger for at undgå at skulle annullere. Hvis The Myers-Briggs Company annullerer, samarbejder vi med kunden om at flytte programmet til en gensidigt anvendelig dato.\n5.1 Alle The Myers-Briggs Companys produkter, inklusive alle materialer, er beskyttet af intellektuel ejendomsret (herunder varemærker, copyright, patent- og mønsterbeskyttelsesrettigheder) og ret til fortrolighed. Ingen dele af disse produkter må reproduceres i nogen form, og det er forbudt at opbevare dem i en database eller et søgesystem, undtagen hvor dette er udtrykkeligt tilladt i henhold til lovgivningen eller licensen. Enhver erklæring på materialer om immaterielle rettigheder (blandt andet erklæringer om copyright og varemærker) må ikke fjernes fra sådanne materialer eller skjules eller på anden vis ændres.\n5.2 Undtagen hvad angår informationer, som kunden har udleveret til The Myers-Briggs Company, vil The Myers-Briggs Company, i forholdet mellem The Myers-Briggs Company og kunden, eje enhver copyright og eventuelle andre immaterielle rettigheder i hele verden til alt arbejde, der leveres af The Myers-Briggs Company i forbindelse med levering af serviceydelserne i en hvilken som helst form eller et hvilket som helst medie (herunder og uden begrænsning varerne/ydelserne [""arbejdet""]), medmindre andet er anført som ""kundematerialer"" i betingelserne for engagementet.\n5.3 Hvis kunden kræver, at The Myers-Briggs Company implementerer eventuelt materiale i arbejdet og udleverer sådan materiale til The Myers-Briggs Company, garanterer kunden, at:\n5.3.1 Den foreslåede anvendelse eller implementering af sådan materiale ikke krænker nogen tredjeparts immaterielle rettigheder;\n5.3.2 At kunden har modtaget alle nødvendige tilsagn og tilladelser til The Myers-Briggs Companys foreslåede anvendelse af materialet, hvis kunden ikke ejer alle copyrights eller andre immaterielle rettigheder til sådanne materialer, og at kunden vil holde The Myers-Briggs Company reelt og fuldt ud skadesløs for alle omkostninger, fordringer, krav, udgifter og erstatningsansvar, der måtte opstå som følge af eller i forbindelse med eventuelle brud på garantien i denne paragraf.\n5.4 Kunden må ikke reproducere, kopiere, ændre eller tilpasse materialerne på nogen måde overhovedet eller indføre eller konvertere disse i nogen form for system til informationsopbevaring eller søgesystem, herunder, men ikke begrænset til, enhver form for elektronisk system eller computersystem, medmindre det er anført under beskrivelsen af kundematerialer i betingelserne for engagementet.\n5.5 The Myers-Briggs Company er bundet af The Myers-Briggs Companys forfatter- og forhandleraftaler til omgående at anlægge sag mod nogen, der krænker The Myers-Briggs Companys ophavsret eller deres forfatteres ophavsret.\n5.6 Kunden anerkender, at eventuelle varemærker i materialerne tilhører The Myers-Briggs Company eller The Myers-Briggs Companys licensgivere, og at kundens brug af varemærkerne altid skal følge disse forretningsbetingelser, og at kunden skal sørge for at bevare deres særpræg og omdømme. Kunden må ikke anvende noget mærke eller navn, der ligner varemærkerne, på varer, som ligner materialerne.\n6.1 The Myers-Briggs Company har ret til efter vores eget ubetingede skøn at udpege underleverandører til alle eller dele af serviceydelserne.\n6.2 Hvis kunden udpeger underleverandører, som skal samarbejde med The Myers-Briggs Company i forbindelse med levering af serviceydelserne, vil kunden være ansvarlig for sådanne udpegede underleverandører. The Myers-Briggs Company forbeholder sig retten til at trække eventuelle udpegede underleverandører ud af samarbejdet, hvis sådanne personers eller virksomheders præstationer eller handlinger forhindrer, at The Myers-Briggs Company kan opfylde sine forpligtelser i medfør af betingelserne for engagementet og nærværende betingelser.\n7.1 Kunden vil sikre, at hans personale, kontraktparter og andre leverandører samarbejder fuldt ud med The Myers-Briggs Company og ikke forårsager nogen forsinkelser.\n7.2 Så længe The Myers-Briggs Companys medarbejdere eller underleverandører arbejder på kundens ejendom, skal kunden sørge for disse personers sundhed og sikkerhed. Kunden vil holde The Myers-Briggs Company skadesløs for alle tab, skader og udgifter, der afholdes af The Myers-Briggs Company i forbindelse med enhver fordring i anledning af skader, dødsfald eller tab, som disse medarbejdere eller underleverandører rammes af som følge af deres arbejde på kundens ejendom.\n7.3 Kunden må ikke – hverken under levering af serviceydelserne eller i et tidsrum på 1 år derefter og hverken direkte eller indirekte – tilbyde ansættelse eller opgaver til nogen af The Myers-Briggs Companys medarbejdere eller underleverandører eller anmode om eller skaffe sig arbejde af noget andet selskab, virksomhed eller enkeltperson, som kunden er tilknyttet.\n7.4 Alle kunder er forpligtede til ved brug af The Myers-Briggs Companys serviceydelser at overholde alle lokale krav og/eller begrænsninger hvad angår anvendelse af psykometriske tests generelt og materialerne med begrænset adgang i særdeleshed i den pågældende jurisdiktion. Dette gælder, uanset om det er påbudt ved lov, forordninger eller lokale tilsynsførende eller statslige myndigheder. Hvor der gælder lokale krav og/eller begrænsninger, der ændrer kriterierne for eller forhindrer anvendelse af materialerne eller materialerne med begrænset adgang i en bestemt jurisdiktion, er det kundens ansvar at sikre, at alle sådanne lokale krav og/eller begrænsninger overholdes. Hvor en kunde anvender materialerne eller materialerne med begrænset adgang i en bestemt jurisdiktion i strid med lokale krav og/eller begrænsninger, uanset om det er bevidst eller utilsigtet, skal en sådan kunde alene være ansvarlig og erstatningspligtig for en sådan anvendelse og holde The Myers-Briggs Company skadesløs med hensyn til ethvert tab eller krav fra tredjepart mod The Myers-Briggs Company som følge af dette. Derudover gælder det, at hvis en kunde ikke har sikret, at The Myers-Briggs Companys materialer lovligt kan anvendes i en bestemt jurisdiktion, og efterfølgende køber materialerne og/eller materialerne med begrænset adgang til brug i denne jurisdiktion, så vil den pågældende kunde være ansvarlig for omkostningerne herved, og The Myers-Briggs Company vil ikke have noget ansvar eller erstatningsansvar for returnering af sådanne materialer og materialer med begrænset adgang eller for godtgørelse for nogen omkostninger i forbindelse hermed.\n8.1 Både under og efter levering af serviceydelserne skal begge parter hemmeligholde den anden parts informationer, der er indsamlet i forbindelse med levering af serviceydelserne, og som med tydelighed går under betegnelsen ‘fortrolige', eller som tydeligvis er af fortrolig type. Ingen af parterne må anvende sådanne informationer andet end i forbindelse med serviceydelserne og må ikke afsløre dem over for tredjepart uden den anden parts forudgående skriftlige tilladelse.\n8.2 Bestemmelserne i denne paragraf 8 gælder ikke informationer, der afsløres af en af parterne (""den afslørende part""), og som:\n8.2.1 er eller bliver offentligt tilgængelige (medmindre det skyldes brud på nærværende betingelser);\n8.2.2 allerede var i den afslørende parts besiddelse på det tidspunkt, hvor de blev modtaget af den anden part;\n8.2.3 er modtaget af den afslørende part fra tredjepart, der ikke var juridisk forpligtet til at hemmeligholde informationerne;\n8.2.4 den afslørende part ifølge lovgivningen skal offentliggøre.\n8.3 Betingelserne for engagementet vil blive behandlet som fortrolig information for så vidt angår denne paragraf 8.\n9. Datasikkerhed og fortrolighed\n10.1 Kontrakten vil starte på den dato, hvor The Myers-Briggs Company modtager de underskrevne betingelser for engagementet fra kunden, og vil fortsætte med fuld gyldighed, indtil serviceydelserne er afsluttet – dog med forbehold for tidligere ophør i medfør af paragraf 10.2 og 10.3.\n10.2 Den ene part kan straks afbryde leveringen af serviceydelser ved skriftlig meddelelse til den anden part, som har begået kontraktbrud, hvis den pågældende part:\n10.2.1 begår uoprettelig misligholdelse af sine forpligtelser eller, når det drejer sig om oprettelig misligholdelse, hvis en sådan misligholdelse ikke er afhjulpet inden for syv (7) dage, efter at den misligholdende part har modtaget meddelelse fra den anden part om misligholdelsen og anmodning om afhjælpning; eller\n10.2.2 lukker ved frivillig likvidation eller går konkurs; går på akkord med eller holder møde med sine kreditorer; får en bobestyrer eller administrator udpeget til en eller flere dele af sine aktiver; ophører med at drive virksomhed, uanset årsagen; eller foranstalter eller udsættes for en hvilken som helst tilsvarende handling.\n10.3 The Myers-Briggs Company kan når som helst afbryde leveringen af serviceydelserne, hvis kunden har fået 3 måneders skriftligt varsel.\n10.4 Ved ophør vil Myers-Briggs Company være berettiget til at modtage betaling for alle gebyrer og udgifter, der er pålagt eller påløbet, og som skal betales af kunden på datoen for serviceydelsernes ophør eller annullering. Hvis The Myers-Briggs Company afbryder leveringen af serviceydelserne i medfør af paragraf 10.2, vil kunden blive anset for at have annulleret serviceydelserne og vil være forpligtet til at betale et eventuelt annulleringsgebyr som anført i paragraf 4.1.\n10.5 Ved ophør skal hver part straks returnere enhver ejendom, der tilhører den anden part, og som har været i partens forvaring, besiddelse eller kontrol.\n10.6 Paragraf 1, 4, 5, 7.3, 8, 9, 11 og 15 vil gælde efter denne aftales udløb eller ophør, uanset årsagen, og vil derefter stadig have fuld gyldighed efter ophør.\n11. Garanti og erstatningsansvar\n11.1 I tilfælde af beskadigelse af rørlig formue, hvor det fastlægges, at en sådan beskadigelse er opstået som følge af The Myers-Briggs Companys medarbejderes eller underleverandørers forsømmelighed i forbindelse med levering af serviceydelserne, vil The Myers-Briggs Companys erstatningsansvar være begrænset til maksimalt £1.000.000 (en million pund) pr. skade/krav eller række af forbundne skader/krav.\n11.2 Intet i disse betingelser udelukker eller begrænser The Myers-Briggs Companys erstatningsansvar i forbindelse med dødsfald eller personskade, der skyldes The Myers-Briggs Companys forsømmelse, eller i forbindelse med svig på The Myers-Briggs Companys side eller ved et eventuelt erstatningsansvar, som ikke kan udelukkes ifølge loven.\n11.3 Med forbehold for paragraf 11.1, 11.2 og 11.4 er The Myers-Briggs Companys erstatningsansvar, der måtte opstå under eller som følge af leveringen af serviceydelserne, og uanset om det sker i eller uden for kontrakt, ved misligholdelse af lovbestemte forpligtelser eller på anden vis, begrænset til de gebyrer, som kunden reelt har betalt The Myers-Briggs Company for sådanne serviceydelser.\n11.4 The Myers-Briggs Company fraskriver sig ethvert ansvar for kundens indirekte tab eller følgeskader, driftstab, tabt avance, tabt indtjening, tab af data eller goodwill eller tabt eller spildt ledelsestid eller tab af medarbejderes tid.\n11.5 Enhver betingelse, forsikring eller garanti, som på anden vis kan være underforstået eller inkluderet i disse betingelser i henhold til lovgivning eller sædvaneret eller på anden vis, fraskrives hermed.\nThe Myers-Briggs Company har intet erstatningsansvar over for kunden, hvis The Myers-Briggs Company ikke er i stand til at levere alle eller dele af serviceydelserne i overensstemmelse med betingelserne for engagementet eller på anden vis som følge af omstændigheder, der er uden for The Myers-Briggs Companys rimelige kontrol, herunder uden begrænsning krig, strejke, lockout, arbejdskonflikter, optøjer, uroligheder, regeringshandlinger, brand, blokader, uheld, naturkatastrofer, ulykker.\nIngen af parternes forsinkelse, forsømmelse eller henstand i håndhævelsen af en eller flere bestemmelser i betingelserne for engagementet eller disse betingelser vil blive anset for at være et afkald eller på nogen måde forringe den pågældende parts rettigheder.\nIntet i disse betingelser eller betingelserne for engagementet overdrager eller påstår at overdrage til nogen tredjepart nogen ret til at håndhæve nogen af betingelserne for engagementet eller disse betingelser.\nDisse betingelser og betingelserne for engagementet er underlagt engelsk lovgivning, og enhver tvist skal afgøres ved en engelsk domstol. Stedet for opfyldelse af kontrakten er England.\n16. Hele aftalen\n16.1 Sammen med betingelserne for engagementet udgør disse betingelser hele aftalen om serviceydelserne mellem The Myers-Briggs Company og kunden og afløser alle tidligere aftaler. Hver part vedkender sig, at man ikke har henholdt sig til nogen forpligtelse, forsikring eller garanti ved aftalens indgåelse ud over dem, der udtrykkeligt er anført i kontrakten. Ingen rettelser eller andre ændringer i disse betingelser, som kunden anmoder om, vil være gyldige, medmindre de er skriftlige, daterede og underskrevne af en behørigt legitimeret repræsentant for The Myers-Briggs Company og kunden.\n16.2 I tilfælde af uoverensstemmelse mellem disse betingelser og betingelserne for engagementet vil disse betingelser være gældende.\n16.3 The Myers-Briggs Company forbeholder sig retten til at ændre disse betingelser til enhver tid uden varsel. Du bedes derfor kontrollere dem jævnligt. Disse betingelser er revideret i maj 2018.\n17.1 Enhver meddelelse, der er tilladt eller obligatorisk i medfør af disse betingelser, vil blive givet skriftligt og vil være gyldigt forkyndt, hvis den leveres personligt eller med almindelig brevpost eller luftpost til The Myers-Briggs Company på selskabets sædvanlige adresse og, hvis levering sker til kunden, til kundens sidst kendte eller sædvanlige adresse. En meddelelse, der leveres personligt, vil blive anset for at være modtaget på leveringstidspunktet. En meddelelse, der sendes med posten, vil blive anset for at være modtaget tre hverdage efter afsendelse, hvis det er i Storbritannien, og ellers fem hverdage.\n17.2 I tilfælde, hvor betingelserne for engagementet angiver udnævnte repræsentanter for parterne, skal alle meddelelser adresseres til sådanne repræsentanter.\n18. Yderligere information


Om Naturistguiden.dk ⋆ Naturistguiden.dk\nNaturistGuiden.dk drives af Michael Hedegaard, der også driver Naturister.Net, med det formål, at fremme befolkningens vidensniveau om dels naturisme og dels mulighederne for at praktisere naturisme i primært Danmark, men også tildels udlandet.\nJeg har været naturist siden 2005, hvor jeg startede med nøgenbadning ved stranden. I 2007 blev jeg organiseret naturist, da jeg meldte mig ind i Danske Naturister og samme år deltog i deres sommerlejr. I 2008 var jeg med til at starte lokalforeningen Danske Naturister MidtVest, hvor jeg i dag sidder i bestyrelsen.\nMød mig på Facebook >>>\nDu er også velkommen til at skrive til mig via kontaktformularen hvis du har spørgsmål, ris eller ros til hjemmesiden, forslag til nyt indhold eller personlige beretninger vedr. naturisme som du ønsker at dele med andre.


Emilie Filippa Lassen\n1 TRIANGEL SERIEN TRIANGEL Triangel er en moderne serie i god kvalitet. Den har en stilfuld karakter. Den karakteristiske formgivning i Triangel-serien er givet videre i cykelstativet med Fietsparkeur - certificering, cykellæn og enkelt- eller dobbeltsidet overdækning. BÆREDYGTIG imødekommer købers ønsker HOOGWAARDIG karakteristiek SOLID lang levetid og bekyttet mod rust\n2 TRIANGEL SERIE Den karakteristiske formgivning i Triangel-serien er givet videre i : * cykelstativer * overdækninger Foto: ipv Delft Foto: ipv Delft\n3 TRIANGEL CYKELSTATIVER Med denne innovative cykelparkering fra Triangel-serien, er der udviklet et meget flot design med en smart løsning til at parkere cykler. Triangel-formen er nem at genkende, og de massive stålrør gør Triangel-cykelparkeringen særdeles solid. På grund af den store efterspørgsel har vi udviklet 3 forskellige grundmodeller. Triangel-10 Cykelstativ Triangle-10 er en ny-klassiker inden for cykelparkering. Det er en model, der nyder stor anerkendelse pga. muligheden for at fastlåse sin cykel i øje i toppen. Triangle-10 læner i mod brugeren, hvilket gør fastlåsning let og problemfri. Hjulklemmen, der fastholder dækket er fremstillet af massivt stål. Den buede stålramme har en diameter på 48,3x3,25 mm og vandret profil på 41,5x2 mm. Triangle-10 er fremstillet jf. hollandsk norm for cykelparkering (FietsParKeur). Triangel-20 Cykelstativ Triangle-20 er i familie med Triangle-10, men er karakteriseret ved det dobbelte profil (hårnål) der bøjer fremover. Hver cykel kan derfor fastgøres til sin egen del af cykelstativet. Brugerens kædelås kan sikres omkring den buede del. Triangel-30 Triangel-30 afviger en smule fra de 2 andre ved at midterstolpen har sin typiske triangelform. Også omkring denne kan cyklen fastlåses til stativet. Cykellænet Triangel Cykellænet Triangel er en spændende nytænkning af det kendte cykellæn og er et godt alternativ til den. Triangle cykellænet er med sin finne form muligt at indpasse i andre produkter fra Falcos program. Designet på dette cykellæn giver desuden mulighed for at cykler i alle størrelser kan lænes mod det. Den lange buede og ubrudte ramme tillader at cykel med kæde kan fastlåses mange steder. Hovedrøret i rammen er ø,3x2,9 mm og kan leveres til nedstøbning eller med fodplade til påboltning på terræn. Det kraftige rør profil sikrer lang levetid. Når flere cykellæn er placeret ved siden af hinanden bør afstanden mellem dem være min. 750 mm. Der kan parkeres to cykler, en på hver side af cykellænet, og cyklerne kan med en ekstern cykelkæde fastlåses til cykellænet. De kan leveres med fodplader til påboltning eller til nedstøbning. Alle cykellæn er varmgalvaniseret og kan efterfølgende pulverlakeres i en af 192 forskellige RAL farver som alle Falcos cykelparkerings løsninger. Se farvekort under Farver-knappen nedenfor. Foto: ipv Delft\n4 TRIANGEL CYKELLÆN Triangel, cykellæn, til nedstøbning Højde over teræn: 850 mm Stål: Varmgalvaniseret* Triangel, cykellæn, til påboltning Højde over teræn: 850 mm, Fodplader til påboltning Stål: Varmgalvaniseret Ø TRIANGEL-10 Triangel-10, enkeltsidet, til nedstøbning 1 plads, venstre, nederst 678 Højde over terræn: 10 mm Stål: Varmgalvaniseret* Triangel-10, enkeltsidet, til påboltning 1 plads, venstre, nederst Stål: Varmgalvaniseret* Triangel-10, dobbeltsidet, til nedstøbning 2 x høj og 2 x lav Højde over terræn: 10 mm Stål: Varmgalvaniseret* Triangel-10, dobbeltsidet, til påboltning 3 2 x høj og 2 x lav Stål: Varmgalvaniseret* Triangel-10. enkeltisidet, til nedstøbning Højde over terræn: 10 mm Stål: Varmgalvaniseret* Triangel-10, enkeltsidet, til påboltning Stål: Varmgalvaniseret* Triangel-10, enkeltsidet, til nedstøbning 2 pladser høj/lav Højde over terræn: 10 mm Stål: Varmgalvaniseret* Triangel-10, enkeltsidet, til påboltning 10 Stål: Varmgalvaniseret* Ø41,5 3 * Ståldele: varmgalvaniseret kan som option pulverlakeres. Tilføj kun PC foran standard varenummer. Vælg mellem 190 forskellige RAL farver.\n5 TRIANGEL-20 Triangel-20, enkeltsidet, til nedstøbning 678 Højde over terræn: 10 mm Stål: Varmgalvaniseret* Triangel-20, enkeltsidet, til påboltning Stål: Varmgalvaniseret* Triangel-20, enkeltsidet, til nedtøbning Højde over terræn: 10 mm 630 Stål: Varmgalvaniseret* Triangel-20, enkeltsidet, til påboltning Stål: Varmgalvaniseret* Triangel-20, enkeltsidet, til nedstøbning 663 Højde over terræn: 10 mm Stål: Varmgalvaniseret* Triangel-20, enkeltsidet, til påboltning Stål: Varmgalvaniseret* TRIANGEL-30 Triangel-30, enkeltsidet, til nedtøbning Højde over teræn: 850 mm Stål: Varmgalvaniseret* Triangel-30, enkeltsidet, til påboltning Højde over terræn: 850 mm, Fodplader for påboltning Stål: Varmgalvaniseret* Triangel-30, enkeltsidet, til nedstøbning 855 Højde over terræn: 850 mm Stål: Varmgalvaniseret* Triangel-30, enkeltsidet, til påboltning 1 plads, højde, høj 1761 Højde over terræn: 850 mm, Fodplader for påboltning Stål: Varmgalvaniseret* Triangel-30, enkeltsidet, til nedstøbning 2 plader, høj/lav Højde over terræn: 850 mm Stål: Varmgalvaniseret* Triangel-30, enkeltsidet, til påboltning Højde over terræn: 850 mm, Fodplader til påboltning Stål: Varmgalvniseret* * Ståldele: varmgalvaniseret kan som option pulverlakeres. Tilføj kun PC foran standard varenummer. Vælg mellem 190 forskellige RAL farver.\n6 TRIANGEL OVERDÆKNING Overdækningen fra Triangel-serien er en gennemtænkt multifunktions-overdækning. På toppen af stolperne vises den karakteristiske Triangel form - trekanten. Overdækningen kan leveres i enten enkelt- eller dobbeltsidet og på vægge og tag kan monteres 10 mm slagfast glas eller stålplader med en flot og enkel perforering. Overdækningen har integreret regnvandsafleder. Triangel overdækning er udviklet i samarbejde med tegnestuen ipv, Delft. Tryghed I byens rum kan der fl ere steder med fordel placeres overdæk-ninger til cyklisterne. Dette sker typisk de steder, hvor man har en større mængde cykler parkeret i løbet af døgnet. En cykeloverdækning bør byde på tryghed for brugeren. Derfor anbefaler Falco at disse overdækninger fremstilles med et transparent tag- og sidebeklædning. Vore erfaringer viser klart at en sikker og tryg overdækning er med til at øge antallet af cyklister.\n7 TRIANGEL OVERDÆKNING enkeltsidet, startmodul med glastag, bagvæg i sikkerhedsglas of Triangel cykellæn ,5x ,5x ,5x ,5x TRIANGEL OVERDÆKNING dobbeltsidet, startmodul og tillægsmodul med aluzink profilplader tag


Taiwan (Historie) | Gyldendal - Den Store Danske\nLink til "Taiwan (Historie)"\nØens oprindelige befolkning af malajiske og polynesiske stammer blev fra 1600-t.s begyndelse trængt af en indvandring af fattige kinesere fra fastlandet. Samtidig voksede europæiske magters interesse i øen. Portugisere besøgte Taiwan første gang 1590, og 1624 etableredes en hollandsk bosættelse, fulgt af en spansk i 1626. 1646 indtog Holland de spanske besiddelser og dominerede hele øen, indtil piraten og smuglerkongen Zheng Chenggong (Koxinga) i 1661 besejrede hollænderne og etablerede Taiwan som base for modstand mod det manchuriske Qingdynasti, der havde indledt erobringen af Kina i 1644. Først 1683 lykkedes det Qing at besejre Zheng-familien og vinde kontrol over øen, som blev underlagt Fujianprovinsen. Den kinesiske befolknings størrelse på dette tidspunkt anslås til ca. 200.000, men trods officielle principper om at begrænse migrationen til Taiwan voksede dette tal til 2,5 mio. i 1842. I 1886 blev Taiwan en selvstændig provins, og en række reformer blev iværksat. Efter Den Kinesisk-japanske Krig 1894-95 blev Qingdynastiet tvunget til at afstå Taiwan til Japan, der gennem det næste halve århundrede anvendte øen som landbrugsmæssig forsyningsbase, samtidig med at befolkningen blev søgt integreret gennem anvendelse af japansk som undervisningssprog. Øen oplevede betydelig økonomisk udvikling såvel som sundhedsmæssige og uddannelsesmæssige fremskridt.\nEfter 2. Verdenskrig blev kontrollen med Taiwan oktober 1945 overført til Kinas nationalistregime ledet af Chiang Kai-shek. Det nye regime var imidlertid både korrupt og brutalt; protester fra den taiwanesiske befolkning blev i 1947 mødt af en terrorbølge, som efterlod tusindvis af dræbte og et varigt traume i forholdet mellem nationaliststyret og øens taiwan-kinesiske befolkningsflertal. 1949-50 evakueredes resterne af nationaliststyret og dets hære til Taiwan efter kommunisternes sejr på fastlandet, og øen tjente herefter som base for Chiang Kai-sheks Kinesiske Republik, der fortsat hævdede at være hele Kinas legitime regering. Takket være Koreakrigen 1950-53 opnåede Taiwan USA's bevågenhed samt økonomisk og militær hjælp, og nationaliststyret kunne med amerikansk støtte frem til 1971 opretholde pladsen som Kinas repræsentant i FN. Trods en i princippet demokratisk forfatning styrede Chiang Kai-shek landet med jernhånd frem til sin død i 1975, og det tilfaldt hans søn Chiang Ching-kuo at reformere det autoritære styre i sin periode som Taiwans leder 1975-88. Men internationalt svækkedes Taiwan med tabet af FN-pladsen i 1971, og i løbet af 1970'erne overførte de fleste lande, inklusive USA og Japan, deres diplomatiske relationer med Kina til Folkerepublikken. Under Lee Teng-hui, den første indfødte taiwaneser på præsidentposten, fortsatte den økonomiske vækst, og den politiske liberalisering accelererede. I 1991 opgav Taiwans styre princippet om at repræsentere hele Kina, og der er åbnet for taiwanesisk turisme og omfattende investeringer på fastlandet. Den gradvise opblødning af relationerne mellem Folkerepublikken Kina og Taiwan i 1990'erne blev dog suspenderet i 1995-96 og igen i 1999, begge gange i forbindelse med Lee Teng-huis bestræbelser på at markere Taiwans de facto-selvstændighed. Præsidentvalget i marts 2000 anbragte oppositionskandidaten Chen Shui-bian (f. 1951) i landets højeste embede og fuldbragte dermed demokratiseringen af Taiwan.\nDemokratiet har konsolideret sig på Taiwan siden 2000, hvor frie og velordnede præsident- og parlamentsvalg er blevet normen. Forholdet til Fastlandskina forbliver imidlertid Taiwans altdominerende problematik, og her har de førende partier måttet justere deres politik. GMD, oprindelig med basis i den fastlandskinesiske befolkning på Taiwan, har bevæget sig væk fra sin profil som det pankinesiske nationalistparti og har gennemført en "taiwanisering" af partiet. DPP, med basis i den taiwankinesiske befolkning, har til gengæld justeret sit løsrivelseskrav og stiller sig i dag tilfreds med Taiwans de facto-selvstændighed fra Kina. Kina har siden 1990'ernes slutning øget presset på Taiwan for at opnå en genforening af landet under formlen et land — to systemer, og de meget store taiwanesiske investeringer i Fastlandskina er et stærkt kort i Beijings hånd. De første år af DPP-lederen Chen Shui-bians præsidentperiode har ikke været lette for Taiwan. Øen blev i 2000 og 2001 ramt af den værste økonomiske krise i tre årtier, og hertil har der været jordskælv og oversvømmelser.\nEt attentatforsøg, der var omgærdet af megen mystik, mod den siddende præsident Chen Shui-bian i sidste fase af valgkampen i 2004 kastede en skygge over demokratiseringen; attentatforsøget var formodentlig den udslaggivende faktor i Chen Shui-bians knebne valgsejr i 2004, og han beskyldtes af oppositionspartiet Guomindang for at have iscenesat begivenheden. Taiwans erhvervsliv er kommet til hægterne igen efter øens økonomiske krise i 2001, men afhængigheden af Kina vokser i takt med de enorme taiwanesiske investeringer på fastlandet. Vedtagelsen af en Anti-løsrivelseslov i Beijing marts 2005 udløste protestdemonstrationer på Taiwan og mindede verden om, at der ikke findes nogen nem løsning på Taiwan-problemet.\nEn voksende frustration over de manglende politiske resultater i de sidste år af Chen Shui-bians anden præsidentperiode 2004-08, såvel som bekymring for de mulige omkostninger ved Chens konfrontatoriske kurs overfor Folkerepublikken Kina, banede vejen for en regulær omvæltning i taiwanesisk politik i 2008: først vandt Guomindang sammen med partiets alliancepartnere en overvældende sejr i parlamentsvalget i januar 2008, idet tre fjerdedele af mandaterne gik til den Guomindang-dominerede "Blå Koalition". Dernæst vandt Guomindangs kandidat, den tidligere borgmester i Taipei, Ma Ying-jeou, en lige så klar sejr over DPP's kandidat Frank Hsieh ved præsidentvalget i marts 2008 med 58% af stemmerne mod Hsiehs 42%. Guomindang vandt de to valg på løfter om en mere dynamisk økonomisk politik, med vidtgående åbning for nye former for økonomisk samarbejde med Fastlandskina, og en generelt mere imødekommende politik overfor Beijing-regeringen. Men bag billedet af et stort politisk ryk i Taiwans politiske liv i 2008 tegner sig samtidig en voksende fællesmængde mellem de to store partier i deres kamp om de samme midtervælgere; således havde også DPP's Frank Hsieh lovet en mere imødekommende kurs overfor Beijing dersom han blev valgt.\nSøren Clausen: Taiwan (Historie) i Den Store Danske, Gyldendal. Hentet 21. april 2019 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=169415


Spændende orientering om Merkurpassagen på Skive Bibliotek\nUddannelse: 02-05-2016 11:04:00\nOrientering om Merkurpassagen\nFredag den 6. maj kl. 16:00 kommer amatørastronom Poul Risager, fra Amatørastronomisk Forening Brokholm, og orienterer på Skive Bibliotek om den mest interessante astronomiske begivenhed som finder sted i 2016.\nDen indtræffer ved højlys dag mandag 9. maj, når solsystemets mindste planet, Merkur, passerer ind mellem Jorden og solen og kan ses som en mørk plet, der vandrer hen over solskiven. Der er tale om den såkaldte Merkurpassage, som i gennemsnit forekommer det kun 13 gange på et århundrede, og som indebærer at vi fra Jorden kan se Merkur på sin vej hen over solen.\nPassagen indledes kl. 13.12, hvor Merkur første gang rører solskiven, og varer syv en halv time. Hvis vejret tillader, kan hele passagen ses fra Danmark. Poul Risager vil via et astronomiprogram vise hvordan det kan ses.\nArrangementet er et led i det nye samarbejde som Skive Bibliotek har indledt med Amatørastronomisk Forening Brokholm.


Paris til Gent med tog | Billige togbilletter | Trainline\nTog fra Paris til Gent\nHvad er minimumsprisen for en billet fra Paris til Gent?\nMinimumsprisen for en togbillet fra Paris til Gent er € 18.29. At købe togbilletter fra Paris til Gent til den laveste pris om det er muligt, anbefaler vi at du booker dine billetter så tidligt som muligt. Billetter sælges normalt 3 måneder i forvejen, men i nogle sjældne tilfælde kan dette være op til 6 måneder. For mere præcise oplysninger om, hvornår du kan bestille dine billetter eller om der er nogen salgskampagne salg, klik på her.\nHvor lang tid tager det at rejse fra Paris til Gent med tog?\nDen gennemsnitlige rejsetid mellem Paris og Gent er 2 timer and 19 minutter og den hurtigste rejsetid er 2 timer and 6 minutter. På en gennemsnitlig hverdag er der 26 tog pr. dag, der rejser fra Paris til Gent. Det rejsetiden kan være længere i weekender og helligdage; Brug vores rejseplanlægger på denne side at søge efter en bestemt rejsedato.\nHvornår er det første og sidste tog fra dagen fra Paris til Gent?\nDet første tog fra Paris til Gent afgår på 06:10. Det sidste tog fra Paris til Gent afgår fra 20:49. Tog det afrejse i de tidlige morgentimer eller meget sent aften kan være sovende tjenester. Alternativt kan nogle populære ruter løbe gennem hele natten med en reduceret frekvens. Der kan også være mindre ydelser i weekender og helligdage; brug vores rejseplanlægger til dette side for at søge efter en bestemt rejsedato.\nEr der direkte togtjenester mellem Paris og Gent?\nNej, det er ikke muligt at rejse fra Paris til Gent uden at skulle skifte tog. At rejse fra Paris til Gent kræver en minimum 1 ændring. Flere ændringer kan være nødvendige i weekenden og helligdage; Brug vores rejseplanlægger på denne side til at søge efter en bestemt rejsedato.\nMed tog, selvfølgelig. Se tog fra Gent til Paris.\nOplysningerne er beregnet ud fra rutetog tjenester for Paris til Gent for en typisk ugedag ved hjælp af tidsplandata for 03.04.2018. I weekender, helligdage eller andre ekstraordinære tider kan færre tjenester være ledig. Billetprisen er fundet af vores kunder på Trainline på 01.10.2018 til rejser på 01.10.2018 og til voksne billetter på økonomi, rabatkort og busrejser udelukket.


marts 22, 2017 april 20, 2017 admin\nNår det kommer til internet er der rigtig mange danskere som hvert år bliver røvrendt, for at sige det lige ud. Det er lidt ligesom mobiltelefoner. Rigtig mange mennesker har nogle abonnementer som de altså bliver taget på at have. Det er en kultur hvor firmaerne tjener rigtig godt på, at få fat i folk, som måske ikke har så godt styr på deres ting. De er ikke over, at prakke forskellige gebyrer eller begrænsninger på, som folk egentlig ikke har nogen grund til, at skulle betale. Men hvad er der så at gøre for os, den helt almindelige dansker? Vi vil jo trods alt bare gerne have noget godt og hurtigt internet som nok skal stå os ved. Vi er trætte af, at have en forbindelse som hopper af hvert andet minut og som ikke lader os se Netflix i den høje kvalitet, vi betaler så mange penge for!\nJeg skal sige til dig hvad løsningen er! Det er simpelthen, at tage op til de forskellige firmaer som står for disse ting og bede dem om en anden løsning. Du skal ikke have en eller anden ringe forbindelse, nej, du skal da helt klart have bredbånd! Men vent, hvad er det nu lige bredbånd egentlig er? Det er jeg rigtig glad for, at du spurgte om, lad os bare gå i gang med det:\nHvad bredbånd er, og hvad det ikke er\nNår det kommer til internet er der som sagt mange mennesker som ikke helt har styr på de forskellige ting, og det fører altså også til, at der er rigtig meget misinformation som spreder sig forskellige steder, og det er lidt af en skam, for når det kommer til bredbånd så er det faktisk overhovedet ikke svært lige at få styr på hvordan det fungerer. For at tage Wikipedias definition, så er bredbånd blot noget, som kan indeholde eller håndtere forholdsvist brede spektre af frekvenser. Det er en relativ term og skal altid forstås i den kontekst det snakkes om. Det vil altså også sige, at man kan snakke om bredbånd når det kommer til lydkvalitet og lignende. Det handler bare om, at der er rigtig meget data på spil. Men hvad er det så, når det kommer til internet?\nBredbånd er altså bare nogle forbindelser som overgår visse hastigheder således, at de er rimelig hurtige. Det er altså lidt af et subjektivt emne siden det hele tiden kan ændre sig, men en ting er altid slået fast og det er, at bredbåndets hastighed kun går op, og ikke ned. Det vil i andre ord sige, at hvis du bestiller bredbånd i 2017 er det langt hurtigere end det, man fik i 2007, så du skal ikke være bange for, at det er noget gammelt teknologi du køber. Du kan faktisk anse det som en form for garanti på, at det er noget som vil give dig en forbindelse, der nok skal være hurtig nok til at kunne tilfredsstille dig.\nDerfor er persienner en god idé


Det er muligt, at jeg har gået rundt med skyklapper for øjnene, siden de her videoer er gået min næse forbi? Jeg crusher enormt meget på Blake Lively i rollen som Serena van der Woodsen i Gossip girl, men jeg kender ikke så meget til hendes personlighed udenfor serien. Det fik jeg nævnt overfor min veninde, som præsenterede mig for videoen her. Vogue forsøger at lave interviews lidt udover det sædvandlige, men med stjernespækkede respondenter. De er ret morsomme og fine at se på, og de 73 spørgsmål besvares på ingen tid! I videoen over er der blevet sat fokus på Blake Lively, men Anna Wintour får også en tur ligesom Victoria Beckham, Sarah Jessica Parker, og så videre, også gør.


Til arkiverne – Giv det videre\nDeltag og få lokale erindringer til jeres samlinger\nGiv det videre er et nationalt, digitalt indsamlingsprojekt for erindringer. Det handler om danskernes egen Danmarkshistorie skrevet af danskerne selv. Det er den store metafortælling, men i al væsentlighed handler projektet om at indhente erindringer til de lokale arkivers samlinger, som en del af arkivernes kontinuerlige indsats for at indsamle, bevare og formidle erindringer.\nDeltagelse i projektet er åben for alle danske arkiver, og det eneste, som det kræver, er en tilmelding, hvorefter dit arkiv får adgang til et kontrolpanel, hvor lokale erindringer kan indhentes og redigeres.\nGiv det videre afsluttes med udgangen af 2017, og derefter fordeles alle erindringerne til arkiverne. Tilmeld dit arkiv ved at trykke herunder, eller tilgå kontrolpanelet, hvis dit arkiv allerede er tilmeldt.\nGå til arkivernes kontrolpanel


'Løvens hule'-deltager imponerede: Nu har virksomheden vækst på 3.500 procent efter tre måneder | BT Navne - www.bt.dk\n12. maj 2021 - 13:52\nDe fire andre løver ærgrer sig nok over, at det var Christian Arnstedt, der fik lov at investere i Copenhagen Cartel.\nSiden 'Løvens hule' er det nemlig gået så godt for badetøjsfirmaet, at det har opnået en vækst på svimlende 3.500 procent i løbet af bare tre måneder.\nDet fortæller ejer og iværksætter Katrine Lee Larsen, der dog fortsat er forholdsvis ligeglad med pengene.\n»Det er måske ikke så iværksætteragtigt, men det er ikke profit, der styrer mit kompas,« fortæller hun i en pressemeddelelse.\n»Bikinier er mit license to talk, men jeg vil allerhelst tale om problemerne med plastik i havet.«\nDerfor skabte hun Copenhagen Cartel, som laver badetøj af genanvendeligt nylon fra efterladte fiskenet. Siden sin medvirken i 'Løvens hule' i januar har hun udvidet sortimentet med træningstøj og solbriller.\nOg det har altså givet pote.\nHver eneste måned i 2021 har virksomheden solgt for mere, end de sammenlagt solgte for i 2020, lyder det i pressemeddelelsen.\n»Som investor er det fedt at se Copenhagen Cartel vækste så imponerende, som de har i første kvartal, og samtidig være frontløber for den grønne dagsorden,« siger investor Christian Arnstedt.\n»Det skyldes ikke mindst, at Katrine har samme fokus på social ansvarlighed, som hun har på bundlinjen. Det gør Copenhagen Cartel til en sund forretning, som vi nu skal skalere, og det giver samtidig Katrine en endnu større platform til at sætte spot på den sag, vi begge brænder for – plastikproblemerne i vores have.«\nI 'Løvens hule' modtog Katrine Lee Larsen en investering på 700.000 for 20 procent af virksomheden samt et lån på 250.000 kroner. Det betød, at hun kunne sige sit job op og arbejde med Copenhagen Cartel på fuld tid.\nSiden har hun fået syv ansatte og flytter snart i nye lokaler i indre København, hvor der vil være både lager og kontor samt butikken & Friends, hvor Copenhagen Cartel vil sælge egne og andre bæredygtige virksomheders produkter.\nLokalerne skal desuden danne rammen om ekspertforedrag og events, der sætter fokus på problemer med plastik i havet.\n»Vi har haft en fuldstændig vild start på året. Jeg føler mig så privilegeret over at få lov til at gøre det, jeg elsker. Samtidig er jeg stolt og ydmyg over vores vanvittige vækst, for den øgede omsætning betyder en voksende produktion, og hver eneste gang vi sælger et produkt, så fjerner vi plastik fra havet. Det er Copenhagen Cartels vigtigste formål,« siger Katrine Lee Larsen.\nSøndag er det slut: 'Hjem til gården' stopper efter fem sæsoner


KL-rapport kostede over 500.000 kroner - Holbaekonline.dk\nKL-rapport kostede over 500.000 kroner\n2. februar 2012 admin Nyheder\tSkriv en kommentar\nHolbæk Kommune har netop modtaget en faktura på 560.000 kroner for den rapport, som konsulenter fra Kommunernes Landsforening skrev om Skarridsøhjemmet i Jyderup.\nRapporten blev bestilt af kommunen efter Ekstra Bladet i august måned skrev om svigt på hjemmet.\nRapporten, der bl.a. baserer sine konklusioner på udtalelser fra personalet og ledelsen, afviste de svigt, som Ekstra Bladet beskrev.\nUdover de 560.000 kroner som rapporten fra KL koster, så har kommunen regnet sig frem til, at sagen har kostet kommunen yderligere ca. 780.000 kroner, hvilket giver en samlet udgift på rundt regnet 1,3 millioner kroner.\nBorgmesteren: Pengene kunne buges mere hensigtsmæssigt\nDe mange penge kunne ifølge borgmester Søren Kjærsgaard have været brugt langt mere hensigtsmæssigt.\n– Vi fortryder naturligvis ikke, at vi har ageret, som vi har gjort. I starten af august måned 2011 blev vi konfronteret med nogle alvorlige påstande om Skarridsøhjemmet. Dem tog vi meget alvorligt, og dem handlede vi på, ved at iværksætte en omfattende uvildig undersøgelse af bostedet, siger Søren Kjærsgaard.\n– Og samtidig brugte vi en masse kræfter på at være i tæt dialog med de berørte beboere, ansatte og pårørende på stedet, ligesom vi blandt andet også håndterede den voldsomme pressebevågenhed med stor åbenhed. Det kunne ikke være anderledes, fastslår Søren Kjærsgaard, som mener, at Skarridsøhjemmet blev frikendt for anklagerne med KLs rapport:\n– Nu ved vi imidlertid definitivt – fra KL’s omfattende undersøgelse – at Ekstra Bladets påstande var meget langt fra virkeligheden. Således er der sat tykke streger under, at Skarridsøhjemmet er særdeles velfungerende, og at der tages godt hånd om beboerne der er udviklingshæmmede og har særlige og meget forskellige særlige behov. Og med det for øje er det svært ikke at ærgre sig over, at vi har brugt 1,3 millioner kroner på at få bekræftet det positive billede af stedet, som vores eget tilsyn allerede havde dokumenteret. De penge havde vi naturligvis hellere brugt på varme hænder – og på at give endnu mere omsorg til vores borgere.\n– Sagen om Skarridsøhjemmet startede d. 7. august, da Ekstra Bladet bragte sin første artikel om Skarridsøhjemmet.\n– En journalist havde arbejdet undercover på hjemmet i sommerferien.\n– Kommunen bestilte få dage efter artiklerne en konsulent rapport fra Kommunernes Landsforening om forholdende på stedet.\n– Rapporten er bl.a. baseret på interviews med ledelse og medarbejdere på stedet.\n– Kommunernes Landsforening er en interesseorganisation for landets kommuner, som Holbæk Kommune er medlem af.\nDenne artikel er publiceret den 2. februar 2012 og indholdet er muligvis ikke længere dækkende.


Hvordan man undgår bivirkninger af Revitol rosacea Hvordan man undgår bivirkninger af Revitol rosacea\nHar du få forbløffende kost tips og forslag til at undgå bivirkninger af Revitol rosacea? Få mere svar her!\nModsætning til de fleste rosacea cremer på markedet, har Revitol rosacea Cream anmeldelser bevist effektiviteten af cremen. Dens positive protektion fra sine kunder, er en af de vigtigste grunde til, at du bruger dette produkt vil være pengene værd. Her er nogle af de fordele, du får fra det som det reducerer forekomsten af rødme. det reducerer forekomsten af små synlige blodkar, mindsker forekomsten af bump eller bumser og det blødgør fortykket hud.\nHvis du vil købe en 2 måneders forsyning, hvilket betyder 2 krukker af cremen, vil du være i stand til at købe pakken med en rabat på $ 10. Når du vil klikke nedenfor for at få en rabat, skal du udfylde formularen øverst til højre på siden og vælge den to krukker pakke mulighed. Har du få forbløffende kost tips og forslag til at undgå bivirkninger af Revitol rosacea? Få mere svar her! Hvis du vil købe en 4 måneders forsyning, hvilket betyder 4 krukker af denne creme, vil du være i stand til at købe pakken med en gratis krukke rabat – Du vil faktisk betaler for kun tre krukker og modtage endnu en krukke gratis!\nHvad er Revitol rosacea creme bivirkninger


Netværk om kvalitetssikring: Invitation til opstartsseminar - Værdibyg\nKvalitetssikring er et vigtigt element i byggeprocessen, som er med til at sikre, at det endelige byggeri udføres i den ønskede kvalitet, til tiden og indenfor budgettet.\nVi har udarbejdet en vejledning om Kvalitetssikring, som dels udfolder kvalitetssikringsprocessens indhold og omfang, og dels giver konkrete anbefalinger til, hvordan de centrale kvalitetssikringsprocesser udføres i praksis.\nMen vi hører samtidig fra de mange af branchens praktikere, der har berøring med kvalitetssikring i deres hverdag, at en vejledning kun er første skridt på vejen hen mod en bedre og mere værdiskabende kvalitetssikringsproces. Der er et udtalt behov for tværfaglig sparring og erfaringsudveksling om kvalitetssikringens mange aktiviteter – fra projektgranskning til fagtilsyn, fra udbudskontrolplaner til digitale værktøjer.\nDet ønske og behov imødekommer vi nu ved at sætte et nyt netværk i søen med fokus på kvalitetssikring.\nFredag d. 1. oktober skyder vi netværket i gang med et opstartsseminar, hvor vi sammen med interesserede praktikere bl.a. vil drøfte:\nHvilket format skal netværket have – hvor mange gange skal vi mødes og hvor længe?\nSkal vi mødes fysisk og/eller virtuelt?\nHvilke emner skal vi have på dagsordenen?\nHvilke oplægsholdere skal vi have fat i?\nSkal der være workshop-elementer på netværksmøderne?\nSkal der produceres noget – f.eks. mini-vejledninger – på møderne?\nHvor meget må et netværk koste?\nDet er gratis at deltage i seminaret, som afvikles både fysisk i BLOX i København og virtuelt via TEAMS. Efterfølgende kan alle interesserede tilmelde sig netværket.\nJeg ønsker at deltage:*\nFysisk tilstede i BLOX\nNetværk om Strategiske Partnerskaber Mød forskerne! Tilgange til cirkulær økonomi


Innovative velfærdsløsninger i landdistrikterne. En eksempelsamling - PDF\nInnovative velfærdsløsninger i landdistrikterne. En eksempelsamling\nDownload "Innovative velfærdsløsninger i landdistrikterne. En eksempelsamling"\n1 Innovative velfærdsløsninger i landdistrikterne En eksempelsamling Stine Piilgaard Porner Nielsen Hannibal Hoff Thomas Lund Chandler Dorthe Salling Kromann Carsten Kronborg Bak Annette Michelsen La Cour Anne-Mette Hjalager Februar 2013\n2 Alle rettigheder forbeholdes centret (CLF). Mekanisk eller fotografisk gengivelse af denne REPORT eller dele heraf er uden instituttets skriftlige samtykke forbudt ifølge gældende dansk lov om ophavsret. Undtaget herfra er uddrag til anmeldelser. Syddansk Universitet, Esbjerg og forfatterne, Center for Landdistriktsforskning CLF REPORT 21/2013 ISBN Forfatterne Center for Landdistriktsforskning Syddansk Universitet Niels Bohrs Vej 9-10 DK-6700 Esbjerg Tlf.: Fax:\n3 Indholdsfortegnelse Summary Sammenfatning og perspektiver Indledning Typologi for innovative velfærdsløsninger Indledning Velfærdsteknologier Partnerskabsmodeller Frivillighedsmodeller Mobil service Konklusion Eksempler på innovative velfærdsløsninger Velfærdsteknologier Partnerskabsmodeller Frivillighedsmodeller Mobile services Referencer\n5 Summary Innovative welfare services in rural areas This report consists of a collection of examples of welfare services in Danish rural areas. It shows that there is an inclination towards addressing the substantial challenges connected with small communities and great geographical distances and that there is enough creativity to find solutions. The examples of welfare services are categorized into four groups: welfare technologies, partnership models, voluntary models and mobile services. Welfare technologies include innovative service provisions where information and communication technology (ICT) is the cornerstone. Technology helps to overcome the geographical distance. The examples consist of video-based language interpretation services, where citizens of non-danish ethnic backgrounds come into contact with social workers and video-based meetings between citizens and town hall staff. Another example is a telemedicine case about rehabilitation after surgery. It shows how technology not only saves patients from burdensome transport, but also provides an opportunity for a more specialized training at home. Lastly, the national postal company has expanded its services to include delivery, maintenance and follow-up on welfare technologies in the homes in rural areas. Partnership models include examples of solutions where public and private actors collaborate in new types of alliances. The aim is to achieve savings in public budgets but also to ensure quality and more flexible solutions and a better use of human resources, skills and investments. Two examples in the collection of cases are PPP s (public private partnerships), where private operators own and service the building capacity, while the public organizations are tenants. The provision of public transport is maintained by the role of a village janitor, as the bus driver also undertakes tasks of maintenance in the public space. Sports and leisure centers are partnerships between public, private and voluntary actors and collaboration ensures a high utilization and appropriate financing of modern facilities. The voluntary models are based on citizen involvement in welfare service provision. In this collection of examples of co-location of primary school and library facilities, with a range of activities for the elderly, the children, the young mothers etc., volunteers take responsibility for the solving of social problems for example by coordinating the provision of sports activities with the programs for obese children and adults. The senior citizens are shown to be an important resource for the provision of volunteer services in rural areas. Mobile Services. Services on wheels are commonplaces in rural areas, and this study mentions a modern form. An adult vocational training institution offers courses for dyslexics at their workplace, and similar mobile services are offered to pupils at small primary schools in rural areas, which do not possess 5\n6 specialized teaching capacity. A mobile optician and a mobile hearing clinic are private initiatives, where owners see good business opportunities in providing rural populations, and particularly the elderly, with services that would otherwise be difficult for them to obtain. 6\n7 1 Sammenfatning og perspektiver Tilstedeværelsen og kvaliteten af offentlig og privat service er en vigtig faktor for befolkningen i landdistrikterne og yderområderne, og det betyder noget for mulighederne for at tiltrække nye indbyggere. Over en længere årrække har der fundet en koncentration sted i de større byer af de fleste former for services, herunder sociale services, sundhedsydelser, detailhandel, uddannelsestilbud, fritidstilbud m.v. Der er stort fokus på, hvordan man kan bevare et godt og tidssvarende serviceniveau i landdistrikterne gennem blandt andet alternative organisationsformer og brug af ny teknologi. Denne rapport giver en række eksempler herpå. Den viser, at der er en stor kreativitet og vilje til at takle småskalaudfordringerne. Det gælder både i kommunerne, som ofte har en væsentlig rolle, men også blandt frivillige organisationer og private aktører. Vi har valgt at gruppere eksemplerne på velfærdsservices i fire grupper: velfærdsteknologier, partnerskabsmodeller, frivillighedsmodeller og mobile services. Velfærdsteknologier omfatter innovative aktiviteter, projekter og forsøg, hvor informations- og kommunikationsteknologien er løftestang for levering af en service til borgerne. Teknologien er med til at løse op for den geografiske spændetrøje, idet borgerne i højere grad kan betjene sig selv eller være i kontakt med serviceleverandørerne ved hjælp af tekst, billeder, lyd og video. Vejen Kommune bruger videobaseret tolkeservices, når borgere med anden etnisk baggrund skal i kontakt med sagsbehandlere. Det har vist sig at være en effektiv og servicemæssigt fuldt tilfredsstillende løsning. Eksemplet med genoptræning i Skanderborg viser, at teknologien ikke blot sparer patienter for belastende transport, men også giver muligheder for en bedre genoptræning. Post Danmarks distributionsservice for velfærdsteknologi illustrerer en model til tryg og effektiv kontakt mellem borgerne og teknologileverandørerne. I Guldborgsund Kommune ønsker man at opretholde borgerservice i de mindre byer, og man har fundet frem til en funktionsdygtig videoløsning, og samtidig arbejder kommunen på at digitalisere kontakten med borgerne på en række andre områder. Endelig har Odsherred Kommune implementeret et ubemandet bibliotek, hvor teknologi er løftestang for en tidssvarende service. Partnerskabsmodellerne omfatter løsninger, hvor offentlige og private aktører indgår i nye former for alliancer og samarbejder. Sigtet er at opnå besparelser på de offentlige budgetter men også at åbne for kvalitativt bedre og mere fleksible løsninger samt en bedre udnyttelse af menneskelige ressourcer, kompetencer og investeringer. Ørstedskolen på Langeland og Fanø Sundhedshus er begge OPP (offentlig-private partnerskaber), hvor private aktører ejer og servicerer den bygningsmæssige kapacitet, mens den offentlige part er bruger. Begge steder har den offentlige service fået et løft ved at komme ind i moderne faciliteter, og samtidig har projekterne betydet reorganiseringer af servicen 7\n8 med besparelser til følge. Den kollektive trafik er ligeledes område for partnerskaber med vognmænd, og landsbypedellen i Varde Kommune er et eksempel på en fleksibel løsning, hvor der bliver ressourcer til at løse andre serviceopgaver i landsbyerne. Skærbæk Fritidscenter illustrerer et ekspansivt samarbejde omkring idræt og andre fritidsaktiviteter. Frivillighedsmodellerne bygger på et borgerengagement. Der findes i lokalområder foreninger og organisationer, og mange af dem løfter i større eller mindre grad opgaver med et velfærdstilsnit, eventuelt i et samarbejde med kommunale aktører. I denne eksempelsamling indgår Vrads Købmandshandel, som er et meget aktivt samlingssted i lokalområdet, og hvor man også tilbyder bibliotekstjenester. Seniorklubben i Stenderup udnytter lokaler og computerfaciliteter ved SFO en til at tilbyde de ældre IT-undervisning, og der er et aktivt samspil mellem børnene og de ældre til begge parters gavn. Sinding Bibliotek kobler også forskellige funktioner, og der er en stor selvbetjeningsdel. Motiverede idrætsfolk i Bækmarksbro og omegn i Lemvig Kommune er katalysatorer for aktive børn, og initiativet for unge mødre i Hedensted kombinerer et socialt behov med en frivillig indsats til gavn for alle parter. Endelig er Sorø Seniorservice s assistance med indkøb et eksempel på en mobilisering af de ældres egne kapaciteter og en overvindelse af udfordringerne med centraliseringen i detailhandlen. Mobile services. Services på hjul har man kendt i mange år i landdistrikterne, og her bringes der eksempler på moderne former. Ordmobilen kører Sønderjylland rundt og underviser ordblinde ved de større virksomheder. I Skive tages der aktivt hånd om elever med læsevanskeligheder ude på den enkelte skole i landdistrikterne. Den mobile optiker og den mobile høreklinik er private initiativer, hvor indehaverne ser gode forretningsmuligheder i at forsyne landdistrikternes befolkninger og især de ældre med services, som ellers kan være svære at komme til. De 19 cases i denne samling er ikke fuldstændigt dækkende, men de illustrerer en række konstruktive tendenser i forhold til at bibeholde og videreudvikle velfærdsservice i landdistrikterne og yderområderne. Vi ser følgende udviklingstræk på tværs af eksemplerne: Organisationsformerne er på vej til at blive mindre stive. Der sker en opblødning af skellene mellem offentlig og privat regi, blandt andet gennem offentlig-private partnerskaber. Det sker også gennem andre former for aftaler og ordninger, hvor grupper af lokale løser opgaver og anvender offentligt ejede fysiske faciliteter. Teknologi og digitalisering giver nye muligheder, og der er en stor interesse for at udnytte dem. Kommunerne har mange incitamenter til at fremme teknologiudviklingen, og en del af denne aktivitet kan komme landdistrikternes befolkning til gavn. 8\n9 Der kan godt opnås besparelser og serviceforbedringer på én gang. Der er eksempler i denne samling, som viser, at nye løsninger ikke nødvendigvis giver lavere servicekvalitet for borgerne. I forbindelse med en række af projekterne er der klare sideeffekter i form af lokalt sammenhold og samarbejde. Projekter og aktiviteterne giver en sneboldseffekt. Samtidig må det erkendes, at der stadig er mange udfordringer for landdistrikterne: En del af casene beskriver projekter med en kort og afgrænset tidshorisont, eventuelt finansieret med puljemidler. Der kan være usikkerhed omkring en mere permanent implementering, når projektperioden og støtten ophører. Der er en ikke ubetydelig risiko ved at forlade sig for meget på de lokale ildsjæle og ressourcepersoner. De er ikke nødvendigvis til rådighed i et længere perspektiv, og der skal sikres en kontinuerlig nyrekruttering. Nye måder at gøre tingene på kræver tilvænning og rodfæstning. Det gælder både for de, som leverer services, og for de som bruger den. Landdistrikterne har forholdsvis mange ældre, som ofte er tilbageholdende over for IKT-baserede løsninger. Infrastrukturen er ikke alle steder optimal. Det gælder især den avancerede digitale velfærdsteknologi, og selv meget jordnære projekter med umiddelbare serviceforbedringer og økonomiske besparelsesmuligheder kan af den grund forsinkes. Der er for ringe tilgængelighed af viden omkring erfaringer med landdistriktsrelaterede aktiviteter, og for lille spredning af best-practice erfaringer. Nogle af de nævnte eksempler har nydt en stor pressebevågenhed, mens andre mere lever i stilhed. Pressedækningen er ofte også kun regional på trods af, at landdistriktsudfordringerne er identiske over det meste af landet. Debatten om velfærd i landdistrikter og yderområder har gennem de seneste år i hovedsagen haft et negativt fokus: lukninger af faciliteter, nedskæringer af åbningstider, forringelser af kvalitet osv. Denne gennemgang tyder på, at der er gode muligheder for at mobilisere en mere positiv agenda og at få konstruktive løsningsforslag frem for de problemer, som reelt findes i landdistrikterne. Men det betyder også, at landdistrikternes vilkår skal være mere synlige i en række prioriteringer på kommunalt, regionalt og nationalt niveau. Mere pro-aktivt kan der peges på anvendelse af regionale og nationale initiativer, indsatser og puljer, herunder EU-programmer. Der er stor fokus på velfærdsinnovationer som en national og europæisk strategisk satsning, og 9\n10 der sættes betydelige midler af hertil. Nye koncepter og innovative teknologier inden for sundhedsområdet, uddannelser og transport vil formentlig i mange tilfælde kunne få en betydning for landdistrikterne, men denne servicedimension er oftest underspillet. Velfærdsservice er et emne, som sjældent berøres særligt indgående i landdistriktsstrategier og udviklingsplaner, for eksempel i regi af de Lokale Aktionsgrupper, LAG erne. Velfærdsservices kan styrkes i samspil med andre indsatsformer. Endelig er kommunikation og videnspredning essentiel. Lokalområderne kan med fordel kopiere hinandens gode erfaringer. Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter, LAG erne, nationalt dækkende foreninger, de kommunale organisationer m.v. har en rolle i denne videnspredning. 10\n11 2 Indledning Hovedformålet med denne rapport er at beskrive en række eksempler på innovative velfærdsløsninger i landdistrikter og yderområder. Herigennem er det hensigten at bidrage til bredere indsigt i mulighederne for at udvikle, modernisere og forbedre servicetilbuddet til lokalbefolkningen. Der er i det danske samfund en meget stor opbakning til velfærdsstaten, som den har udviklet sig over det seneste århundrede. Den opbakning ses på tværs af politiske og økonomiske skel (Fridberg, 2004; Ploug et al, 2004). Med den danske velfærdsmodel stilles offentlige og ofte gratis eller subsidierede serviceydelser til borgernes rådighed i sygehuse, på plejehjem, i børnehaver, i skoler osv. Velfærdsmodellen indebærer, at det i høj grad er stat, kommuner og regioner, som står for organiseringen, udbuddet og finansieringen af velfærdsservice. Der er i vidt omfang en konsensus om, at denne service skal være til rådighed i alle dele af landet, og at borgerne i yderområder og landdistrikter ikke skal stilles væsentligt ringere end borgere i tættere befolkede områder. Serviceudbuddet handler om at forhindre for stærke geografiske uligheder og sikre en social inklusion på tværs af landsdele og på tværs af land og by (Moran et al, 2007). Gennem de sidste årtier har danske kommuner udviklet deres service ganske dramatisk, og forskellene mellem landsdele og kommunetyper er snævret ind (Bak, 2013). Som det ses i Dansk Bygningsarvs (2012) spørgeskemaundersøgelse, har befolkningen en forventning om, at den offentlige service er på plads. Det gælder både de, som allerede bor i landdistrikter og yderkommuner, og de, som ønsker at flytte dertil. De ser gerne yderligere investeringer og serviceudbud og flere valgmuligheder. Den offentlige sektor anses som det væsentligste omdrejningspunkt om samt en garant for velfærdsservice. Der er en stor tilfredshed med det offentlige serviceniveau (Hede et al, 2011; COWI, 2011; Sørensen, 2012; 2013). Men Hede et al (2011) påpeger dog også, at der er opstået en utryghed omkring, hvorvidt man kan opretholde en tilstrækkelig service i yderområder fremadrettet. Det skal ses i lyset af, at der faktisk har fundet en koncentration af serviceudbud sted på større enheder, og faciliteterne er rykket væk fra de mindste byer og ind mod de større byer. Der er en frygt for, at tendensen fortsætter. Finansielle klemmer på den offentlige sektor, den økonomiske udvikling og konvergensen med det europæiske virkelighedsbillede har naturligvis ført til løbende diskussioner om, hvordan velfærdsstaten moderniseres. Der stilles i den forbindelse spørgsmålstegn ved grænsedragningen mellem offentlige og private serviceydelser og mellem betalt og frivilligt arbejde. Den offentlige sektor er nemlig slet ikke alene i velfærdsområdet. Også i Danmark, hvor den offentlige sektor er relativt stor, spiller private aktører og civilsamfundet faktisk en betydelig rolle. 11\n12 Denne rapport rummer 19 cases fra danske yderområder og landdistrikter på innovative velfærdsservice. Man kan vælge cases ud fra forskellige kriterier (Seawright & Gerring, 2008). Disse cases er valgt ud fra, at de rummer konkret praksis og kimformer til nye måder at tilvejebringe service på. Vi har forsøgt at finde eksempler fra forskellige sfærer af velfærdsservice. Gennemgangen er ikke dækkende, idet der findes flere initiativer end de her nævnte. Formålet er at give et bredt billede af muligheder og barrierer. Ud fra samme filosofi om bred samling af eksempler indgår både initiativer, som har været i gang i længere tid, og nyere initiativer. Nogle er sat i gang af lokale aktører selv og er startet nedefra, andre har udspring i kommunale, regionale eller nationale politikker. En del af de valgte eksempler er eksperimenter og projekter, og de adskiller sig fra den traditionelle kommunale service, som er knyttet op på regler og lovgivning og dermed institutionaliserede og gjort permanente. Men velfærdservice er ikke nødvendigvis statisk. Samlingen af eksempler illustrerer en vilje lokalt til at prøve nye muligheder af og udnytte projektplatforme og støtteordninger hertil. Der er gennemført interviews med initiativernes ledere og andre nøglepersoner. Interviewene er gennemført med en interviewguide, som er tilpasset den enkelte case og interviewperson. Disse interviews omfattede i udgangspunktet følgende emner: Formålet med velfærdsinitiativet Projektets/initiativet historie og forløb Finansieringen Opnåede resultater Erfaringer. Endvidere er der anvendt sekundærlitteratur, herunder materialer, som er fremsendt af interviewpersonerne. I de fleste tilfælde har aktørerne læst og kommenteret casene og i den forbindelse bidraget med ekstra oplysninger. Endelig indgår der et litteraturstudie i forbindelse med denne rapports afsnit 3 om en typologi for innovative velfærdsløsninger. Efter typologien beskrives i afsnit 4 de enkelte cases om velfærdsservice. 12\n13 3 Typologi for innovative velfærdsløsninger 3.1 Indledning OECD (2010) forklarer, at tilvejebringelsen af servicefaciliteter i landdistrikter og yderområder har flere formål. For det første repræsenterer service en livsbetingelse og livskvalitet for indbyggerne, som er brugere af serviceydelserne. For det andet og i tråd hermed er et velfungerende serviceudbud også en forudsætning for, at der kan finde en økonomisk udvikling sted. Yderområder og landdistrikter er ligesom byerne blevet domineret af serviceerhverv, mens landbrug og fremstilling er skrumpet ind. Tilvejebringelsen af services giver dermed også arbejdspladser for befolkningen. Der er ikke en entydig definition af, hvad velfærdsservices er. Med afsæt i Moseley & Owen (2008) kan man pege på følgende områder: Social omsorg Uddannelse Sundhedsydelser Bibliotekstjenester Faciliteter til sport, kultur og rekreation Kollektiv transport Postservices Banker Detailhandel. Som det ses, indgår ikke blot typiske offentlige services men også private services. Internationalt set og i andre velfærdsmodeller er grænsefladerne flydende mellem, hvad der er offentligt, privat og civilsamfundsbaseret service (Berry, 2004), og der er også tendenser til opbrud i Danmark (Sørensen & Torfing, 2010). Innovative løsninger vokser frem både inden for de enkelte områder, men også i samspillet med dem. Ejerskabet til services kan ligge et sted, finansieringen et andet sted, mens udførelsen i princippet kan varetages af en tredje part. Skinner og Joseph (2011) fremhæver med basis i analyser af serviceydelser i landdistrikter, at der er brug for en network governance, som er kendetegnet ved nye former for samarbejder med henblik på at kunne opnå en ressourceudnyttelse i den lille skala. Heri er det lokale engagement fra brede befolkningsgrupper vigtigt. For at indfange de innovative tendenser på en anden måde er velfærdsservices i denne rapport grupperet i fire grove typer: 1) Velfærdsteknologier, 2) Partnerskabsmodeller, 3) Frivillighedsmodeller og 4) Mobil service. Nedenfor knyttes der nogle kommentarer til hver form i denne typologi. 13\n14 3.2 Velfærdsteknologier Informations- og kommunikationsteknologien (IKT) hævdes ofte at kunne blive katalysator for radikale ændringer for landdistrikter og yderområder. I produktionssektoren ser vi eksempler som mikrobryggerier og -mejerier, hvor man gennem en ny form for automatisering gør det muligt at gennemføre en fleksibel småskalaproduktion uden tab af effektivitet. Der er en forventning om, at teknologien på tilsvarende måder kan gøre op med geografiens spændetrøje inden for velfærd, og at IKT vender op og ned på skalaøkonomien. Der er en del eksempler herpå. Teknologien betyder eksempelvist, at diabetespatienter selv kan foretage blodsukkermålinger, og det har gjort dem fri af behovet for at være i nærheden af hospitalssystemer. Arbejdsdelingen mellem sundhedsvæsenet og patienten forskydes, og patienterne overtager selv noget af sundhedspersonalets opgaver, og der er geografiske implikationer heraf. Det er også afgørende, at tekst, billede og lyd kan transporteres med høj kvalitet på sekunder, og teknologien betyder muligheder for både synkron og asynkron kommunikation, som er af stor betydning for måderne at levere services på (Demos, 2005; Nielsen, Thuesen & Hjalager, 2013; Osti, 2010). Trods de store muligheder, er der også barrierer. Van Dijk (2009) og Velaga et al (2012) minder om, at udviklingen også indebærer en risiko for en eksklusion af borgere, som ikke har den uddannelsesmæssige eller anden kapacitet til at tage teknologien i anvendelse. Disse befolkningsgrupper er ofte overrepræsenteret på landet. Demos (2005) peger også på den geografiske ubalance i fremføringen af højhastighedsforbindelser, og det giver potentielt en ulighed i kvalitet i velfærdsservices, som leveres over nettet. Det er et område, som danske undersøgelser har meget stor opmærksomhed på (CEDI, 2012). Velfærdsteknologier omfatter først og fremmest løsninger inden for sundhedsområdet og undervisningsområdet. Men som CEDI (2012) og Engage (2012) fremhæver, gør den meget hurtige udvikling inden for især mobil teknologi det muligt at transformere og fleksibelgøre kultur- og fritidsforbrug, transport og indkøb, og i princippet kan denne udvikling betyde fordele for landdistrikterne. 3.3 Partnerskabsmodeller Hvem er forpligtet til at levere velfærdsservices? Hvem finansierer dem? Hvem gennemfører og driver serviceydelser? I en dansk sammenhæng er kommunen en hovedaktør, og ofte bærer kommunen alle kasketter på én gang. Men der er mange undtagelser, og i stigende grad søger kommunerne at oprette partnerskaber med andre aktører, som får en rolle i en effektiv produktion og levering af velfærdsservices. Hovedtanken er, at hver aktør løser den opgave, som man er mest kompetent til og overlader det øvrige til andre. Der har i de senere årtier været et stigende fokus på at drage nytte af private aktørers kompetencer og i partnerskaber sikre et kvalitetsløft samtidig med en billiggørelse af velfærdsservicen. 14\n15 Offentlig-private partnerskaber (OPP) anvendes ved bygge- og anlægsprojekter og i andre projekter, hvor der er en ejendomsmæssig udviklingsopgave (Erhvervs- og Byggestyrelsen, 2009; Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, 2012). Det offentlige udbyder ikke blot opførelsen af et anlæg eller en bygning, men finansiering, design, etablering samt drift og vedligehold bliver koblet i ét samlet udbud. Typisk vil et OPP-projekt indebære en betydelig investering fra den private operatør, som løbende bliver betalt af det offentlige over kontraktperioden i en leje- og serviceaftale. På den måde adskiller OPP projekter sig fra traditionelle offentlige projekter, idet der sker en tilbagelevering af driftsrisici over en længere kontraktperiode, der typisk vil strække sig over år. I de senere år har nogle lokalområder ladet sig inspirere af metoder inden for Offentlig-Privat Innovation (OPI), hvor der startes et tæt og gensidigt samarbejde mellem offentlige og private virksomheder med henblik på nytænkning og udvikling af offentlige løsninger. Det særegne ved OPI-samarbejde sammenlignet med andre former for offentlig-privat samarbejde er, at relationen mellem deltagerne ikke kan karakteriseres som et aftager/leverandør-forhold med henblik på levering af en kendt løsning. Deltagerne er derimod udviklingspartnere, der sammen udforsker nye innovative løsninger på fælles definerede problemer og tester løsningerne af. Sigtet er både at stimulere en erhvervsmæssig innovation og en løsning af offentlige opgaver på nye måder. Partnerskaber kan også være aftaler mellem forskellige offentlige aktører om løsning af specifikke opgaver. Der er i Danmark en lang tradition for fælleskommunale opgaveløsninger, for eksempel inden for energiforsyning. Med de digitale muligheder kan man gå skridtet videre og effektivisere borgerservice og i samme åndedrag lægge den ud til de steder, hvor borgerne kommer i dagligdagen, herunder på institutioner, biblioteker m.v. i landdistrikterne (KL, uå). Denne form for partnerskaber myndighederne imellem indebærer således en centralisering med henblik på at kunne fremstå mere fleksibel, serviceminded og kvalitetsorienteret over for den enkelte borger. I 2011 er tankegangen ført videre endnu i en ambitiøs handlingsplan (KL, 2011), hvor sigtet er at arbejde hen imod en central løsning af en række opgaver inden for eksempelvist skole- og biblioteksområdet. På de enkelte enheder overalt i landet vil personale og brugere få adgang til en langt bredere vifte af højkvalitetsydelser formidlet digitalt. Med disse former for partnerskaber ændres arbejdsdelingen i den kommunale sektor: udviklingsfunktioner koncentreres i særlige enheder, mens de lokale aktører først og fremmest får udførende roller, herunder kontakten med borgerne. Skyggesiden kan være, at servicemedarbejdernes jobs på landet bliver mere rutineprægede, og at arbejdet i mindre grad indeholder selvbestemmelse og indflydelse. Der er dog i princippet ikke noget i vejen for, at yderkommuner kan byde ind med udviklingsfunktioner og være vært for services, som tilbydes borgere i hele Danmark. Udviklingsmuligheder for landsbyerne er præget af, at den enkelte landsby savner kritisk masse. Det har været drøftet i en dansk kontekst, at landsbyer kan samarbejde om servicefunktioner for at fastholde en vitalitet og attraktivitet: en landsby har skolen, en anden børnehaven, en tredje idrætshallen. Argu- 15\n16 mentet er, at landsbyerne hver især skaber en egen identitet og gennem samarbejde sikrer, at lokalbefolkningen kan få en helhed (Møller, 2012). Der er ikke klare eksempler på sådanne landsbypartnerskaber, men nok en del sådanne uformelle arbejdsdelinger, som er vokset frem over tid uden en egentlig strategi. 3.4 Frivillighedsmodeller I landdistrikterne er der en lang række frivillige organisationer, som løser opgaver af velfærdsmæssige tilsnit, enten alene er i samspil med offentlige aktører (Michelsen la Cour, 2011). Borgerne engagerer sig for eksempel i idrætsforeninger, som besøgsvenner, i lektiecaféer, i lokalråd, i seniorklubber osv. Støttet af puljemidler til idrætten inddrages ressourcestærke borgere i velfærdsproduktion (Michelsen la Cour 2011; Agergaard & Michelsen la Cour, 2012). Gennem for eksempel handicapråd, skolebestyrelser og bestyrelser i daginstitutioner inddrages borgerne i planlægningen af offentlige serviceydelser. Dansk Bygningsarv (2012), Svendsen & Waldstrøm (2013) og Sørensen (2012) understreger, at der er en stor vilje til at gøre et frivilligt arbejde i landdistrikterne. Michelsen la Cour (2011) taler om, at netop den sociale kapital, netværkerne og kendskabet til lokalområdets udsatte og vanskeligt stillede borgere sikrer, at velfærdspolitiske problemløsninger fungerer mere optimalt, når de kanaliseres gennem det lokale civilsamfundsbaserede foreningsliv. Men det ses også, at det ikke er alle foreninger, som kan og vil påtage sig opgaver af velfærdspolitisk art. Ændrede holdninger til frivilligt arbejde kombineret med ændrede daglige livsrytmer betyder, at engagementet er blevet mere uregelmæssigt, idet mange borgere involverer sig i en begrænset periode, for eksempel i forbindelse med indsamlinger og mentorordninger (Fridberg, 2004; Gundelach, 2011). Moderne livsformer betyder, at de borgernære aktiviteter på social- og sundhedsområdet skifter over imod mod foreningsbaserede aktiviteter på for eksempel idræts-, bolig- eller kulturområdet (Michelsen la Cour, 2011). Herved opnås den gevinst, at den målrettede sundhedsindsats bliver til et medlemskab i en lokal forening og dermed til en blivende ressource i stedet for en løftet pegefinger og en midlertidig engagement i et tidsbegrænset projektforløb. Forskning peger på, at fysisk aktivitet i landdistrikterne bremses af en række barrierer, herunder transport, forældreopbakning, manglede belysning af bevægelsesområder eller simpelthen manglende adgang til områder, der gør det muligt at løbe, cykle eller bare gå en tur. Frivillige løsninger er ofte værdsatte, både af de, som er med til at levere dem, og de som nyder godt af dem. Der er dog også begrænsninger. Nogle ildsjæle brænder ud eller får andre interesser og gøremål. Måske flytter de frivillige fra området, og det betyder, at nye skal rekrutteres. Andre frivillige har ikke større velfærdspolitiske mål som deres egne, og indsatser som skal engagere denne type frivillig skal designes sådan, at også de lokale foreninger kan se sig selv og foreningen som et mål for engagementet (Michelsen la Cour, 2011). Forsk- 16\n17 ning advarer mod, at man kan påregne, at al velfærdsservice kan løses ad frivillighedens vej. 3.5 Mobil service Services på hjul er ikke et ukendt fænomen i landdistrikterne. Fra den nyere historie er der mange eksempler på, at en bred vifte af handlende og serviceleverandører kørte fra hus til hus. Nutidige services som den praktiserende læge, sundhedsplejersken m.fl. er mobile. Gennem en række år har biblioteksforsyningen til landdistrikterne foregået ved hjælp af bogbusser (Kromann, 2011). Udbringning af mad til ældre understøtter målsætningen om, at de ældre skal kunne forblive længst muligt i eget hjem. E-handel med dagligvarer med en efterfølgende udbringning er et stadig mere udbredt fænomen om end med en beskeden stigningstakt (Bascon, 2012; Danske Regioner et al, 2012; Detailhandelsforum, 2012), og nogle købmænd og brugser kører vareture. Der findes mobile cykelsmede, gardinbutikker, frisører, høreklinikker, fysioterapeuter, optikere osv. Der er således allerede en bred vifte af services, som er mobile, og som hermed kan sikre tilgængelighed på landet. Det er et område, hvor man ser en ikke ubetydelig kreativitet fra iværksættere. Publikationen Der bli r et yndigt land (Realdania, 2012) forudser, at danskerne i fremtiden ønsker at skære ned på deres ejendele og i stedet låne og leje sig frem i højere grad. Man behøver ikke at have en havefræser eller et æblemosteanlæg i garagen, hvis det er muligt at råde over disse ting, når man har brug for det. Der finder en udveksling sted med Internettet som en vigtig formidlingskanal. Landsbyen Rødding i Salling, som er Æblets By råder over et mobilt mosteri. Det er filosofien, at udnyttelsen af frugten er et fælles projekt og opgave for indbyggerne i en landsby. Man udnytter potentialet for at udvikle events og sociale begivenheder og dermed skabe et fællesskab og livskvalitet. Tankegangen omkring mobile løsninger rækker således videre over i opbygning af meningsfulde fællesskab på landet og i samspillet mellem land og by. De mobile services er imidlertid også under pres. Postudbringningen er således over de senere år reduceret, og det samme er bogbussernes åbningstider. Lovgivningen om dørsalg lægger låg på, i hvilket omfang detailhandel kan finde sted som mobil service. 3.6 Konklusion Vi har i dette afsnit søgt at udgrænse nogle typer af velfærdsservices, som kan danne rammer om analyserne i denne rapport. De efterfølgende konkrete cases er organiseret således, at der først omtales eksempler på velfærdsteknologi, dernæst på partnerskabsmodeller, så på frivillighedsmodeller og til slut på mobile services. Man vil kunne se, at det ikke i alle tilfælde er muligt at skelne meget skarpt mellem disse typer af velfærdsservice i landdistrikter. 17\n19 4 Eksempler på innovative velfærdsløsninger 4.1 Velfærdsteknologier Videotolkning i Vejen På de kommunale jobcentre og på de steder, der beskæftiger sig med integration og sundhedsydelser, er der ofte fremmedsprogede borgere, der har brug for tolkning for at kunne få en korrekt betjening. Det har vist sig at være meget dyrt at hyre tolke, typisk gennem kommercielle tolknings-services. Hertil kommer transportudgifter, som ofte er særligt høje for yderkommunerne. Der kan komme yderligere udgifter, hvis klienten aflyser, så mødet derfor må bookes om. Ideelt set er det muligt at løse disse problemer med informationsog kommunikationsteknologi. Det blev emnet for et pilotprojekt gennemført i Vejen Kommune, hvor man har eksperimenteret med videobaseret tolkeassistance. Pilotprojektet er gennemført som led i det nationale initiativ om datanet inden for sundhedssektoren, MedCom. En forudsætning var adgang til en velfungerende videotelefon eller tilsvarende samt en stabil bredbåndsforbindelse. Dette var allerede på plads i kraft af Vejen Kommunes massive satsning på internet via lyslederkabler, hvor man siden 2003 har haft en forbindelse til og imellem rådhuse og skoler i det daværende samarbejde mellem fire kommuner. På Vejen Kommunes Jobcenter og hos Integrations-teamet er der installeret en standard video-telefon (Tandberg E20) med opkobling til MedComs videoknudepunkt. Fra knudepunktet er der forbindelse til autoriserede udbydere af tolkningstjenester. Pilotprojektet gennemførtes i perioden maj til december Der blev tilbudt tolkning på sprogene arabisk, dari (persisk-afghanistan), farsi (persisk-iran) og burmesisk. Der blev i forsøgsperioden i alt gennemført 466 tolkninger, hvoraf en tredjedel var videotolkninger. Under projektet registrerede man antallet af samtaler med både almindelig tolkning og video-tolkning, ligesom man registrerede længden af samtalerne. Projektet vurderes som meget vellykket, både set fra borgernes og de kommunale medarbejderes side (Vejen Kommune, 2012; Nielsen, Hjalager & Thuesen, 2013). Kommunen har bestemt sig for at gøre ordningen permanent. På kort tid kom man op på, at 30 % af kommunens samlede antal tolkninger foregik via videotolkning. Det er enkelt for medarbejderne at bruge systemet. Det viste sig, at der kunne spares en del tid, fordi tolkningen med den indlagte distance oplevedes som mere professionel og derfor blev mere effektiv. Der er helt klart økonomiske besparelser at hente for kommunen. Der blev i forbindelse med forsøget gennemført interviews med borgere, tolke og sagsbehandlere. I alle grupper var der stor tilfredshed med brugen af videotolkning. Både borger- 19\n20 ne og medarbejderne oplevede en bedre kontakt, når tolken fyldte mindre i rummet og i samtalen. Modellen med videokonferencer skal udvides. Vejen Kommune arbejder med at få systemet indført i jobcentret. Endvidere er der planer om at bruge videokonferencer ved samtaler i med borgere, hvor der skal være både kommunale sagsbehandlere, læger og eventuelt andre til stede. Et af perspektiverne for videre udvikling er desuden en mobil tolkeservice ved hjælp af tablets (ipad og lignende), hvor der er internetadgang via WiFi eller mobilt bredbånd. Dette vil gøre det muligt med fjerntolkning ved hjemmebesøg og i andre sammenhænge. Succesfuld anvendelse af IKT i forbindelse med offentlige serviceydelser kræver accept af teknologien hos medarbejdere og borgere. Pilotprojektet haft stor betydning for den fortsatte udvikling inden for tolkningsområdet, men det har også åbnet øjnene for andre anvendelsesmuligheder. Projektet indgår i Vejen Kommunes ordinære aktiviteter. Ekstra udgifter til udvikling er delvist finansieret af Interreg-projektet Vital Rural Area (VRA), delvist af MedComs landsdækkende projekt om videotolkning i sundhedssektoren Post Danmarks Velfærdsdistribution Post Danmark har fokus på at opdyrke nye forretningsmuligheder, som ligger i tråd med de kompetencer og eksisterende ydelser, som virksomheden er anerkendt for: Sikker leverance, en god infrastruktur og landsdækkende distribution. Derudover har Post Danmark et stærkt socialt brand. Postbudene har en særlig historie, er genkendelige i deres røde uniform og er i stand til at skabe tryghed. Ikke mindst i landdistrikterne er posten en figur, der er kendt og værdsat. Denne palet af kompetencer matcher det behov, som kommuner og regioner har. Posten kan på en professionel måde gå ind i en værdikæde og løse flere opgaver for kommuner og sundhedsaktører. Siden 2010 har Post Danmark arbejdet med at udvikle og implementere et koncept for levering af telemedicinsk udstyr til alle hjørner i Danmark, og konceptet var klar i Dette nye markedsområde indgår i basisorganisationen på linje med Post Danmarks andre løsninger. Fra at være et innovativt tiltag, som lå i en særlig afdeling, er det blevet et produkt på linje med Post Danmarks andre produkter. Post Danmarks landsdækkende leveringsservice er med til at fremme udbredelsen af telemedicinsk overvågning og behandling af borgere i hele landet. Post Danmark når også ud til landdistrikter og yderområder, hvorved patienter, der kan være begrænset af stor afstand til deres læge eller nærmeste hospital, får lettere adgang til konsultation og behandling. 20\nSyddansk Universitet. Publication date: 2013. Document Version Pre-print (ofte en tidlig version) Link to publication\nSyddansk Universitet Innovative velfærdsløsninger i landdistrikterne Nielsen, Stine Piilgaard Porner; Hoff, Hannibal; Chandler, Thomas Lund; Kromann, Dorthe Salling; Kronborg Bak, Carsten; Michelsen la


4.sejr i træk | ÅHK\n4.sejr i træk\nsøndag, 01 november 2015 22:51\nÅHKs serie 1 damer måtte den 7.oktober se sig besejret 23-25 på hjemmebane af Grindsted IF. Nederlaget har siden gnavet lidt i de blå, der klart mente de burde have vundet den kamp. I dag var Ålbæk på besøg i Grindstedhallen og havde muligheden for revanche.\nÅlbæk kom godt fra start og bragte sig på foran 0-4. Hjemmeholdet kom ind i kampen og fik reduceret til 5-6, hvilket også blev det tætteste de to hold kom i den kamp, efter 0-0 i starten. ÅHK svarede igen og kunne gå til pausen foran 7-13.\nAnne Sofie Jakobsen og Karin Jørgensen var meget toneangivende for Grindsted i det første møde, de blev begge holdt i rimelig kort snor, med undtagelse af en fem minutters periode i begge halvlege, hvor de hurtigt lynede nogen gange. Ålbæk holdt koncentrationen næsten hele vejen hjem og leverede atter en fin holdpræstation.\nDet blev en komfortabel sejr på hele 14-28, og dermed den 4.sejr i træk.\nStillingen i den meget tætte serie 1 dame række:\nÅlbæk HK 6 +21 8 (6 kampe +21 mål 8 point)\nAstrup/S 5 +2 7\nGrindsted 5 -14 5\nHorne 4 +2 4\nVestbjerg 4 +1 2\nTaars 4 -12 2