Dong Energy, Odense Kraftvarmeværk\nEtablering og drift af ny dieselolietank på Odense Kraftvarmeværk og sløjfning af den eksisterende er ikke VVM-pligtig og annoncering af ansøgning.\nDONG Energy har den 26. oktober 2007 til Miljøcenter Odense fremsendt ansøgning om miljøgodkendelse til etablering og drift af ny dieselolietank på Odense Kraftvarmeværk og sløjfning af den eksisterende 100 m3 olietank.. Miljøcenter Odense har afgjort at etableringen og driften ikke kræver udarbejdelse af en særlig vurdering af projektets virkninger på miljøet (VVM-redegørelse), jf. bekendtgørelse nr. 1335 af 06.12.06, § 3, stk.2.\nSe Miljøcentrer Odenses afgørelse herunder (pdf) eller få den ved henvendelse til Miljøcenter Odense, som også kan give yderligere oplysninger om projektet.\nEn eventuel klage skal være skriftlig og skal sendes direkte til Naturklagenævnet, Frederiksborggade 15, 1360 København K eller som e-post til "mailto: ". Klagen skal være modtaget hos Naturklagenævnet senest den 9. januar 2008.


Økonomiske omkostninger - Omkostningerne ved Anden Verdenskrig | Sukabumi\nKrig har altid været en kostbar affære, og Anden Verdenskrig var den dyreste krig i menneskehedens historie. De økonomiske omkostninger ved Anden Verdenskrig ændrede i høj grad verden ved at ændre magtstrukturen i verden. I hundreder af år havde de gamle europæiske magter som England, Frankrig, Tyskland og Italien kontrolleret det meste af verdens militære magt og økonomiske ressourcer. Under krigen brugte disse europæiske lande imidlertid omkring 958.275.000.000.000 dollars (ni hundrede og otteoghalvtreds milliarder dollars) på krigsproduktion. USA’s udgifter på 341.491.491.000.000 dollars er ca. en tredjedel af, hvad hele Europa brugte på krigen (ovenstående data er fra tabellen nedenfor) Dette repræsenterer et enormt skift, da USA var i stand til at bruge så store mængder på krigen, mere end noget andet land i verden, og forblev en økonomisk verdensmagt efter krigens afslutning, mens mange af de gamle magter i Europa gik tilbage i efterkrigstiden. Denne revolutionerende ændring af verdensordenen spiller stadig en rolle i verdenspolitik og -økonomi i dag, hvilket er et bevis på den forandringskraft, som krigen skabte.\nEn af grundene til denne omjustering af verdensmagten var, at USA led meget lidt skade på sin infrastruktur under Anden Verdenskrig bortset fra Pearl Harbor-angrebene. I Europa, hvor krigen blev udkæmpet, led mange lande imidlertid nærmest svækkende skader på den offentlige infrastruktur gennem bombninger og artilleriangreb. Slaget om England var f.eks. en langvarig tysk bombekampagne mod interessante mål i Sydengland for at svække det med henblik på et angreb. “Under Blitz blev mere end 2.000.000 huse ødelagt. 60.000 civile blev dræbt; yderligere 87.000 blev alvorligt såret. Mange af disse var kvinder og børn – i de første år af krigen var civile faktisk mere udsat for fare end krigsdeltagere” (BBC). Ødelæggelsen af så mange boliger vanskeliggjorde i høj grad genopbygningen efter krigen, hvilket resulterede i, at England blandt andre nationer mistede en del magt efter krigen. I Tyskland ødelagde de allierede bombardementer langt flere og jævnede næsten flere byer med jorden. “Razziaerne gjorde mere end 7 millioner mennesker hjemløse; ca. 600.000 civile døde, og ca. 850.000 civile blev såret. AAF-razziaerne ødelagde eller beskadigede også ca. 20 procent af den samlede boligmasse i hele landet og 45 procent af boligmassen i de store byer. I Wurzburg blev f.eks. 89 % af det bebyggede areal ødelagt, mens tallet i Remscheid og Bochum var 83 %, i Hamburg og Wuppertal 75 %” (Akbulut-Yuksel 7). Disse tal er ekstremt høje, og skader, der ligner disse, og som er sket i andre lande, forklarer let, hvordan økonomierne i disse lande næsten blev ødelagt.\nDertil kommer, at der var flere økonomiske omkostninger i forbindelse med krigen, som ændrede magtbalancen i verden ved at gøre USA stærkere. For det første blev borgerne beskattet for at betale de 341.491.491.000.000 dollars, som Amerika brugte på krigen. I denne periode var skattesatserne de højeste, som USA nogensinde havde set. “I 1944-45, “de mest progressive skatteår i USA’s historie”, gjaldt en sats på 94 % for enhver indkomst over 200.000 dollars” (Scranton 2). Til orientering ligger skattesatserne i dag på omkring 20 % i USA. Dette var en økonomisk omkostning for befolkningen, som var et direkte resultat af krigen. Det gjorde Amerika stærkere ved at skabe en bedre union mellem folket og regeringen og øge regeringens magt. Det var dyrt for befolkningen, men gjorde dem bedre i det store og hele. Desuden blev mange stoffer rationeret under krigen, som f.eks. stof, kød, olie, gummi, smør, fedt, tin og aluminium. “Krigsrationeringsbøger og -mærker blev udstedt til hver amerikansk familie og dikterede, hvor meget benzin, dæk, sukker, kød, silke, sko, nylon og andre varer en person kunne købe. Over hele landet blev der oprettet 8000 rationeringsnævn til at administrere disse restriktioner. Selv hønsetrådshegn blev rationeret. En udgave i krigstiden af American Woman’s Cook Book indeholdt endda reviderede opskrifter og råd om, hvordan man håndterede fødevaremangel” (Ames Historical Society). Denne form for begrænsning virker næsten autokratisk, men folkets opofrelse var med til at styrke USA’s militære magt og forårsagede store forandringer i den amerikanske kultur ved at skabe et økonomisk boom af efterkrigskonsumisme, efter at krigen var slut. Endelig var Marshallplanen et eksempel på, hvordan verdensøkonomien blev ændret af krigen. Marshallplanen var et amerikansk initiativ til at skyde penge i genopbygningsarbejdet i Europa. De europæiske lande skulle tilmelde sig for at modtage midler til at støtte deres genopbygningsbestræbelser. “Mellem 1948 og 1951 bidrog USA med mere end 13 milliarder dollars (næsten 100 milliarder dollars i nutidens amerikanske priser) i økonomisk og teknisk bistand til genopbygningen af 16 europæiske lande, som havde tilsluttet sig Organisationen for Europæisk Økonomisk Samarbejde” (George C. Marshall Foundation). Blot halvtreds år forinden ville tanken om, at USA skulle give velgørenhedsmidler til de almægtige europæiske imperier som England og Frankrig have været latterlig, ja, utænkelig før midten af det tyvende århundrede. De økonomiske omkostninger ved krigen påvirkede i høj grad verden gennem en omfordeling af den økonomiske magt i verden.


Festivalweekend: Nystartet festival i København får ros for musikken, men kritik af lange køer. I Skanderborg har man styr på boder og toiletter, men musikken er for kedelig, lyder kritikken her.\nMusicalskuespiller og sanger Johannes Nymark, der lørdag vandt Melodi Grand Prix 2016 med gruppen Lighthouse X, overraskes og fejres af dansere og skuespillere fra showet Hairspray mandag d. 15 februar 2016 i Tivoli. Lene Nystrøm var blandt gratulanterne. (Foto: Mathias Løvgreen Bojesen/Scanpix 2016) Fold sammen\nMandag d. 14. august 2017, kl. 13.06\nVelkommen til kulturnyhederne her hvor festivalsommeren er ved at gå på hæld, og weekenden bød på to store musikfestivaler - en ganske ny en på Refshaleøen i København, og en godt velafprøvet en af slagsen i Skanderborg.\nOg forskellene var til at få øje på, kan man læse i mediernes dækning af festivalen. Der er langt fra den jyske fest til Haven Festivalen på Refshaleøen, der var slået op som en slags hipster-paradis - arrangeret af Meyer og Mikkeler og de smarte drenge fra The National.\nI Berlingske kaldes festivalen for en tiltrængt fornyelse, og den overordnede konklusion fra musikredaktør Michael Charles Gaunt er: »Lad os bare kalde det lovende, men bestemt med plads til forbedringer.« I Politiken konkluderes det, at »med Bon Iver som ledende rumkadet vandt Haven på musikken«. Grundlæggende er der plusser for festivalens musikalske navne, som ud over arrangørerne fra The National, der også optrædte i mange andre sammenhænge, blandt andre inkluderede veteranen Iggy Pop.\nTil gengæld virekde det ifølge medierne lidt som om, at alt det praktiske kom bag på bagmændende. At det skulle tage tre kvarter at stå i kø for at få en Surf & Turf Hotdog med kød fra fritgående svin, torsk og muslinger, eller en halv time for at købe en Mikkeller øl og næsten lige så lang tid at komme af med den igen, var lige i overkanten, følte mange, ligesom det med regnen lørdag ikke virkede helt med i planen. Men arrangørerne bedyrer, at man har lært af debuten og er klar med flere toiletter og madboder, når festivalen vender tilbage næste år. Og så får burger-eksperimenterne en ekstra skrue, lover festivalens pressetalsmand, Sigurd Hartkorn Plaetner, til DR.dk.\n»Jo mere nørdet det har været, jo vildere har folk været med det. Og det er superfedt, fordi det er jo det, vi gerne vil. I år har vi fokuseret på at lave en fed debut. Nu ved vi, hvad vi kan, og så tror jeg også, at vi er klar til at blive mere eksperimenterende og endnu vildere næste år,« siger talsmanden.\nI Skanderborg kender man til gengæld alt til publikums vaner og indtag i festivalen i Bøgeskoven, der har mere end 30 år på bagen. Smukfest er da også især kendt for netop at være lige så meget fest som festival, og igen i år var festivalen udsolgt et stykke tid, før det endelige musikprogram blev offentliggjort.\nDet mødte så til gengæld en del kritik for at være lige lovligt kedeligt - både fra anmeldere, men også fra publikum. Til DR.dk siger for eksempel festivalgæst Trine Mau: »Programmet har været lidt tyndt. Det minder lidt om Grøn Koncert, bare i større udgave. Hvis man har været til Grøn Koncert i år, har man hørt halvdelen på forhånd. Man mangler et band, man virkelig går efter. Men vi kommer jo nok til næste år igen. Hvis der ikke er god musik, er der god vodka-juice.«\nPublikum om Smukfest: Musikprogrammet var fesent, men vi kommer igen til næste år https://t.co/0YoY0MmIe9 pic.twitter.com/GXKFofWUih\n— DR Nyheder (@DRNyheder) August 14, 2017\nOverfor Ritzau forsvarede Smukfest programmet, »Folk tror, at vi går ind og handler i et supermarked og river ting ned fra hylderne, men der er meget, der spiller ind, når man skal booke en kunstner,« sagde arrangør Claus Visby.\nSamtidig er der da også tradition i Bøgeskoven for, at publikum er ekstra begejstrede for det nære og det danske. Således fik Sanne Salomonsen mange roser med for sin optræden, mens en anden veteran, 64-årige Peter A.G. Nielsen i forgrunden for Gnags også var et rent hit.\n»Humørsprederen A.G. udstrålede derimod en ukuelig livsglæde, der lunede i den råkolde sommeraften, hvor et velswingende Gnags leverede hit på hit på hit på hit,« skriver Thomas Treo i Ekstra Bladet og giver fire stjerner efter en festival, som han ellers kalder »uværdigt ringe.« Men folk var vist glade alligevel. I hvert fald regner festivalen med sætte omsætningsrekord og lande en omsætning på over 152 millioner kroner.\nMen nu til noget helt andet: I DR bliver man nu en mangfoldighedskonsulent mindre, efter at kritikken i ugevis er haglet ned over institutionen for at have ladet den tidligere mediedirektør, Gitte Rabøl fortsætte et ekstra år som mangfoldighedskonsulent til en løn på godt to millioner kroner.\nGitte Rabøl har nu selv sagt op, men dermed forstummer kritkkken af DR næppe. Både Venstres og Dansk Folkepartis medieordførere ønsker nemlig, at DRs bestyrelsesformand, Michael Christiansen, følger efter Gitte Rabøl og går sin vej, efter at han gentagne gange har forsvaret sin og bestyelsens beslutning.\nDen 72-årige bestyrelsesformand har siddet i formandsstolen siden 2008, og hans tid på posten udløber om et år. Han sagde til programmet »Mennesker og Medier« i fredags, at han var ansat og forlænget af skiftende regeringer og umiddelbart ikke har nogen planer om at gå før tid. Men hvis det skal være, så er det op til regeringen at stå for afskedigelsen, sagde Michael Christiansen - som gentaget overfor Berlingske her:\nNu lukker medie-mastodonten også X Factor fra næste sæson - det kunne godt virke som et træk for at imødekomme kritikken fra blå blok om ikke at satse pengene på den brede populær-underholdning.\nSarah Skarum har ret. Artiklen er spot on - den danske modeuge er blevet for de få og udvalgte 'darlings' -... https://t.co/JRj7i8pd39\n— mai manniche (@maimanniche) August 14, 2017\nModeugen er slut for denne gang, og Berlingskes Sarah Skarum er ikke så imponeret over eventen. Det skriver hun om her:\nSarah Skarum er særligt kritisk over for manglen på fællesskabsånd i den danske modebranche.\n»Når man så lægger de enormt mange middage, som i denne modeuge åbenbart er det nye sort, oveni, tegner der sig et billede af, at modemærkerne ikke respekterer deres kollegers shows. For det kan næste virke, som om modehusene med deres middage tester, hvor vigtige de er, ved at se, om gæsterne vælger middagen eller konkurrentens show. Gæt selv, hvad et modeblad, der er afhængigt af sine annoncører, gør?,« skriver Sarah Skarum.\nVi slutter kulturnyhederne af med en nyhed - om »Klovn«. TV-serien med Frank Hvam og Casper Christensen stoppede jo i 2009, men i år går komikerparret så i gang med optagelser til en ny række episoder af »Klovn«. Det forventes at serien kommer i luften igen næste år, men det bliver med en ny kone til Casper Christensen, der siden er blevet skilt fra Iben Hjejle, og nu gift med Aqua-sangerinden Lene Nystrøm.


havesysler: maj 2020\nFor mig er buskenes og træernes blomstring det allerdejligste i majhaven - og ikke mindst ude i landskabet. Når hvidtjørnen blomstrer langs veje og markskel, kan Danmark ikke blive smukkere.\nI haven nyder jeg i øjeblikket syrenerne, her er det Syringa vulgaris 'Lüdvig Späth'.\nLangs husets sydmur - i sol og tørke - vokser en lille klokkebusk, Weigela, og en stjernetop, Deutzia. De har vokset der i mange år, så navnene har fortabt sig i glemslen. De bliver begge kun knap en meter i højden. Jeg nyder deres blomstring, og begge buske leverer blomster til vaserne, da de er ret holdbare.\nBlandt stauderne er der en del forskellige storkenæb i blomst, bl.a. den lille lyserøde Geranium sanguineum var. Striatum. Den vokser i et tørt bed i fuld sol. Den er god som bunddække. Blomstringen varer fra slutningen af maj til august.\nI et bed, der ligger i delvis skygge, vokser storrodet storkenæb, Geranium macrorrhizum. Den er også god som bunddække. Den breder sig ved udløbere, men det er ikke et problem, den er nem at rykke op. Blomstrer i maj-juli.\nKaukasisk storkenæb, Geranium renardii, er lige sprunget ud. Den har nogle meget smukke blade og fine små hvide blomster med lilla aftegninger. Den kan bruges som bunddække.\nIgen en storkenæb. Jeg har ikke navnet på den, men på bladene ligner den renardii, dog har renardii mindre blade.\nBlandt blomsterne i majhaven er snefrytle, Luzula nivea, en af favoritterne. Den virker så let og lys.\nKobjælderne, Pulsatilla vulgaris, har opført sig underligt i år. Der kom ikke ret mange blomster i det tidlige forår, ja nogle af planterne blomstrede slet ikke. Men da de første blomster var afblomstrede, kom der en masse nye blomster. De blomstrer nu, men blomsterne er ikke ret store.\nPorcelænsblomsterne tørrer nogle år helt væk, men i år har foråret været fugtig nok til, at de står med en fin blomstring.\nDet samme gør skovmærkerne. De kan heller ikke lide at få det for tørt.\nDigitalis er lige sprunget ud. Den sår sig rundt om i haven, men den er god til at vælge de rigtige steder, så den får som regel lov til at blive stående. Det er godt, der er mange humlebier i år, for humlebien er det eneste insekt, der kan bestøve den.\n"Til pinse, når skoven bli'r rigtig grøn", synger vi i en gammel vise. Om et par dage er det pinse, og træerne har fået det grønne sommerløv. En undtagelse er dog egetræerne, der springer sent ud og endnu står med lyse gulgrønne blade. Med billedet af vores nyudsprungne rødeg vil jeg ønske jer alle er god pinse.\nIndsendt af Elna Slot kl. 09.33 15 kommentarer:\nIndsendt af Elna Slot kl. 11.25 22 kommentarer:\nMajhaven ruller sig langsomt ud. At den ruller sig ud kan forstås helt bogstaveligt, se blot på bregnerne.\nAt det går langsomt i majhaven, er efter min mening er fordel. Det er ikke så varmt, at det hele eksploderer på en gang, og man slet ikke kan følge med. Men det er alligevel varmt nok til, at det er dejligt at opholde sig ude og nyde alt det, maj har at byde på i haverne og i naturen.\nI efteråret plantede vi flere nye hække af avnbøg. De stod som nøgne rafter hele vinteren, men nu er der kommet blade på, og vi kan meget bedre danne os et indtryk af, hvordan hækkene vil tage sig ud.\nLonicerahækken blev klippet helt ned sidste år, men nu står planterne allerede som fine buske igen.\nFor at det ikke skal gå helt i grønt på mine billeder, vil jeg lige trække en komplementærfarve ind og vise den røde bænk. Børnebørnene har selv både designet og udført bænken, og den står i et hjørne af haven og indbyder til et lille hvil.\nI bedene ser det lidt rodet ud på grund af de mange blade fra de afblomstrede løgplanter. Men stauderne er på vej op, og inden længe skulle de gerne dække for løgplanterne.\nDe sene tulipaner blomstrer endnu. Her er det Queen og Night, der har selskab af Geranium phaeum.\nKamæleonbusken er ved udvikle hvide bladspidser.\nFjeldribsen er en rigtig forårsbusk. Det er en af de første buske, der springer ud, og den står hele foråret med fine lysegrønne blade. Lige nu står den fyldt med gulgrønne blomsterklaser.\nKoreakornellerne er ikke sprunget ud endnu, men det gør ikke noget, de lader vente lidt på sig, for de har nogle meget dekorative knopper.\nForglemmigejerne sår sig selv hist og her i bedene. Det er de velkomne til, for jeg holder meget af de små lyseblå blomster, knap så meget af de hvide, men de blander sig.\nNogle af havens krukker er fyldt af stedmorblomster, resten har jeg bestemt mig for at tilplante i weekenden, så fra nu af er nattefrost forbudt!\nIndsendt af Elna Slot kl. 12.52 24 kommentarer:\nHer ved majs begyndelse står haven lysegrøn og frisk. Vi fik 39 mm regn i april. Til sammenligning fik vi i april sidste år kun 19 mm.\nFrølingerne har fået lov at komme på besøg i haven, så de kan blive afhærdet inden de flytter ud permanent.\nDe har følgeskab af pelargonierne.\nMen krukkerne, de skal plantes over i, er optaget af sidste års pelargonier, der har stået på terrassen hele vinteren. De er i det store og hele kommet godt igennem vinteren, og jeg nænner næsten ikke at smide dem ud, så jeg tror, jeg planter dem ud i haven på et beskyttet sted.\nHyacinternes blomster vokser sig desværre ofte for store og tunge. Her er det 'City of Haarlem', der har lagt sig fladt hen ad jorden.\nForårshaven er præget af blomstrende buske. En af favoritterne er Troldel, Fothergilla.\nI et langt, smalt bed langs indkørslen vokser prydjordbær som bunddække. Planten har sin hovedblomstring nu, hvor den er fyldt med lyserøde blomster. Prydjordbær er vist den plante, jeg kender, som har den længste blomstringsperiode, og hvis vinteren er mild, kan den blomstre uden ophør året rundt.\nJeg har taget chancen og plantet de forspirede georginer ud i haven, så nu må frosten holde sig væk.\nDe fleste af stauderne står nu med nye friske blade. Jeg kan ikke lade være med at beundre kamferbalsam, Tanacetum balsamita. De lange, spidse blade vokser lodret op fra jorden.\nBuksbomkuglerne har fine lysegrønne skud. I baggrunden ses et par perlebuske.\nPerlebuskene, Exochorda racemosa, er smukkest før knopperne springer ud.\nFrugttræernes blomstring er for mig indbegrebet af forår. Og lige nu glædes jeg over vores gamle knudrede æbletræ.\nKom, maj, du søde, milde! Forventningerne er store.\nIndsendt af Elna Slot kl. 09.20 26 kommentarer:


Chokvinder: Den store påskeølsmagning giver hug til Tuborg | ugeavisen.dk\nChokvinder: Den store påskeølsmagning giver hug til Tuborg\nDe fem øl i testen var De 5 Gårdes forårs øl, Albani Påskebryg, Fur Bryghus alkoholfrie påske ale, Tuborg Påskebryg og Harboe Dansk Påskebryg, Foto: Mathies Dalsgaard\nUgeavisen Tønder har fået Hans Lautrup Nørgaard fra En Smags Sag og Vestslesvigsk Bryghus til at blindsmage fem påskeøl. Den velkendte Tuborg Påskebryg fik ikke mange roser fra smagsdommeren.\n14 apr. 2022 kl. 06:11\nPÅSKE: Påsken er traditionelt forbundet med påskefrokoster. Og der ryger ind i mellem en påskeøl eller to ned. Derfor har Ugeavisen fået Hans Lautrup Nørgaard fra butikken En Smags Sag, der også er manden bag Vestslesvigsk Bryghus, til at give sin uforbeholdne mening om fem påskeøl.\nSamtlige fem øl er blevet blindsmagt, så Hans Lautrup Nørgaard har ikke haft nogen idé om, hvilket mærke han har fået serveret.\nDe fem øl er alle købt i et supermarked og rammer forskellige prisklasser. Den billigste kostede 7 kroner og den dyreste kostede 25,50 kroner.\nØllene blev vurderet på en skala fra 1 til 5 påskekyllinger, hvor fem var topkarakter.\nHarboe Dansk Påskebryg: 1 ud af 5 påskekyllinger\nDet første Hans Lautrup Nørgaard gør er at se på farven, som er mørk gylden. Derefter tager han øllen op til næsen, den dufter let metallisk og humlet. Efterfølgende smager han på den.\n- Den er relativt rund i munden, og den føles blød, siger han.\nI sit skema, som han har udfyldt for alle de fem øl, har han noteret, at den har en svag bitterhed.\nEfter at prisen og mærket blev afsløret, havde Hans Lautrup Nørgaard følgende kommentar.\n- Dansk påskebryg er den mest discountede af øllene. 7 kroner for en halv liter er et niveau, jeg ikke engang kan lave øl på til på kostpris.\nEn vigtig del ved at nyde en øl er et godt glas. Ifølge Hans Lautrup Nørgaard er det vigtigt ikke at vaske ølglas med sulfo, men med soda, da det gør, at øllen skummer over. Foto: Mathies Dalsgaard\nAlbanis Påskebryg: 2 ud af 5 påskekyllinger\nPris: 8,50 kroner\nDen anden øl, der er skænket op, har en lys og karamelagtig farve. Duften, mener Hans Lautrup Nørgaard, er maltet karamel. Smagen af Albanis bud på en påskeøl har en svag sødme og bitterhed.\nI sit vurderingsskema noterer Hans Lautrup Nørgaard, at øllen føles blød i munden.\nTestvinder: Fur Bryghus alkoholfrie påske ale: 3 ud af 5 påskekyllinger\nPris: 25,50 kroner\nDen tredje øl er den første, som Hans Lautrup Nørgaard er begejstret for, da han løfter glasset op til næsen og dufter.\n- Den her har en meget kornet duft. Her er der noget at komme efter, siger han.\nEfter at have smagt på øllen er han rigtig godt tilfreds.\n- Jeg synes helt klart, uden omsvøb, at det er den eneste interessante af de øl, jeg har smagt af de her. Det er ikke en traditionel industri-øl, som jeg har en idé om, at de andre har været, siger han.\nI sit skema noterer han, at den har en svag, men god humlesmag, og at den har en afbalanceret sødme.\nDet blev overraskende Fur Bryghus alkoholfrie øl, som løb med sejren i testen. Den scorede 3 ud af 5 påskekyllinger. Det var en stor overraskelse for Hans Lautrup Nørgaard. Foto: Mathies Dalsgaard\nEfter at have fået præsenteret vinderen er han meget overrasket over, at den er alkoholfri.\n- Det er interessant, det tager mig med bukserne nede, det her. Det var dagens overraskelse. Havde jeg vidst, hvad jeg ved nu, så vil jeg tage den til hver en tid, siger han.\nSelvom der ikke er alkohol i testvinderen, så mener han fortsat, at alkohol er en vigtig ingrediens i øl.\n- Alkohol giver en kant og karakter. Og så er der jo også det ved det, at uden nødvendigvis at drikke sig fuld, så løfter alkohol stemningen i et selskab. I moderate mængder er det lig med noget livskvalitet og nydelse, siger han.\nTuborgs Påskebryg: 1 ud af 5 påskekyllinger\n- Jeg synes ikke, der er nogen krop i, den er tynd i munden og ikke rund og fyldig.\n- Der er ingen tvivl om, at det er den mest kommercielle af de øl her. Det er den, der sælger allermest overhovedet. Det er der ingen tvivl om.\n- Sidder du med sildemaden, så fungerer den sikkert udmærket.\nDet er vigtigt med et glas, fordi man både bruger næsen og munden, når man smager på øl, oplyser Hans Lautrup Nørgaard- Foto: Mathies Dalsgaard\nDe 5 Gårdes forårs øl: 2 ud af 5 påskekyllinger\n- Jeg synes, den er drikkelig, men det er ikke noget, jeg ville gå efter.\nI sin vurdering af øllen mener Hans Lautrup Nørgaard, at den er svag maltet i sin duft. Derudover er der en let bitterhed, og i munden er den svagt rund.\nEfter at han er blevet præsenteret for pris og mærke, er han ikke imponeret.\n- Jeg synes, der er meget lidt forskel på en dyr og en billig industri-øl, siger han om den økologiske øl fra De 5 Gårde.\nDerudover har han også en kommentar til det, at firmaet modsat de andre øl kalder det en forårsøl og ikke en påskeøl.\n- Det gør man for, at strække sæsonen. Påske øl har en ret begrænset sæson, mens forårsøl kan drikkes i hele foråret, siger han.


Fagligt Fokus på revisorseminar og aftale om finanslov\nFagligt Fokus på revisorseminar og aftale om f...\nHovedbudskaber fra revisorseminaret med nyt fra nogle af foreningens faglige udvalg, Faglig opdatering med årets væsentligste temaer og Finanslovsaftale for 2021 med stimuli af oplevelsesindustrien.\nVelkommen til Fagligt Fokus, hvor jeg i denne uge fokuserer på det netop afholdte revisorseminar og de mange fagligt interessante oplæg. Derudover kan jeg dårligt komme udenom at nævne foreningens publikation Faglig Opdatering: Klar til 2021 og aftalen om finanslov for 2021.\nI torsdags afholdt FSR – danske revisorer årets revisorseminar, hvor jeg selv deltog. Det var for mit vedkommende en førstegangsoplevelse af den meget positive slags, hvor dagen bød på en række gode oplæg om revisionsstandarder, etiske dilemmaer, revision og regnskab i en coronatid og ikke mindst kvalitetskontrol. Jeg vil bruge ugens klumme på at trække et par af dagens hovedbudskaber frem.\nI dagens første oplæg med titlen Brancheperspektiver talte foreningens formand Lars Kronow om revisionsbranchen i en coronaplaget tid. Lars beskrev 2020 som et helt ekstraordinært år, hvor revisionsbranchen har løst mange vigtige opgaver for blandt andet at sikre virksomhedernes adgang til hjælpepakker og samtidig minimere misbrug.\nFormanden kom derudover ind på det helt unikke samarbejde, vi har oplevet på tværs af branchen i løbet af året, hvor medlemsvirksomhederne har budt ind og sammen med foreningens medarbejdere har kommenteret på en lang række bekendtgørelser og har leveret revisorerklæringstemplates, artikler, nyheder og fagligt understøttende materiale, samt ageret faglig hotline for branchen, hvor mange tusinde spørgsmål er besvaret.\nDernæst informerede Revisionsteknisk Udvalg (REVU) om årets projekter i udvalget og kom blandt andet ind på kravene fra 2019 om revisors opgaver ved vederlagsrapportering, der fremgår af selskabslovens §§139, 139 a og 139 b. Børsnoterede virksomheder, der starter regnskabsår den 10. juni 2019 eller senere, skal i henhold til disse regler udarbejde en vederlagsrapport, som giver et samlet overblik over den aflønning, de enkelte ledelsesmedlemmer har modtaget i løbet af regnskabsåret. Revisor skal påse, at oplysningerne i henhold til § 139 b, stk. 3, fremgår af vederlagsrapporten. REVU arbejder på en udtalelse om vederlagsrapporten, herunder to eksempler på revisors erklæring. Se mere om ny vejledning om vederlagspolitik og vederlagsrapport.\nSenere på dagen var der indlæg ved Regnskabsudvalget om revisions- og regnskabsmæssige problemstillinger afledt af COVID-19.\nOplægsholderne kom blandt andet ind på medlemmernes involvering ved ansøgningerne og i slutopgørelserne samt udfordringerne ved revision af årsregnskaberne - en udfordring kan eksempelvis være, at den endelige størrelse af tilskuddet ikke er kendt, når årsregnskaberne skal aflægges. Her blev det understreget, at revisor alene er ansvarlig for at vurdere, om årsregnskabet som helhed er uden væsentlig fejlinformation og ikke specifikt for, om tilskud fra hjælpepakken er opgjort og indregnet korrekt. De regnskabsmæssige udfordringer kan blandt andet relateres til præsentation, som vi også skriver om dette års udgave af Faglig opdatering, som blev offentliggjort på fsr.dk i sidste uge.\nSenere redegjorde Etikudvalget for aktuelle sager, herunder hvilke vejledninger og notater som udvalget har i pipelinen, for eksempel om opgørelse af 70%-CAP ved revision af PIE-virksomheder, PIE-definitionen, og revisors forretningsmæssige forbindelser med revisionskunder (uafhængighed).\nPå kvalitetsområdet satte Kvalitetsudvalget fokus på samarbejdet mellem foreningen og Erhvervsstyrelsen og på foreningens handlingsplan Når kvalitet tæller, hvor de fleste tiltag nu er gennemført. Erhvervsstyrelsen bød i høj grad branchen ”op til dans”, og lovede blandt andet en hurtigere sagsbehandling i kvalitetskontrollen i de kommende år.\nDernæst vil jeg henlede opmærksomheden på dette års Faglig Opdatering. Hvert år samler vi en række faglige nyheder, artikler, kendelser mv. under denne titel med det formål at give alle medlemmer et samlet overblik over årets væsentligste ændringer i lovgivningen og praksis inden for revision, erklæringer, regnskab, erhvervsret, kvalitet mv. Læs Faglig opdatering: Klar til 2021.\nFinanslovsaftale for 2021\nEn dugfrisk nyhed er, at Finansministeriet i søndags offentliggjorde regeringen og RV, SF, EL og ALT’s aftale om finanslov for 2021. Aftalen bærer naturligvis præg af COVID-19 og har flere elementer, der går på at understøtte oplevelsesøkonomien, herunder restauranter, hoteller mv. Foruden den allerede fastlagde udbetaling af de resterende indefrosne feriemidler har aftaleparterne besluttet at afsætte 250 millioner kroner i 2021 til at støtte oplevelsesindustrien gennem skattefritagelse af arbejdsgiverbetalt gavekort med en beløbsgrænse på 1.200 kroner årligt, som kan bruges til hoteller, restauranter og forlystelser, herunder teater- og biografforestillinger mv.\nFSR støtter initiativets formål og håber, at det kan være med til at løfte nogle af de hårdest ramte virksomheders indtjeningsgrundlag. I den forbindelse er det også mit håb, at de skærpede COVID-19-restriktioner, der træder i kraft i morgen og gælder frem til den 3. januar, og som blandt andet påvirker oplevelsesbranchen, ikke forlænges yderligere.


Billige halbord - Køb online på trendrum.se\nHer er du: Hjem > Entremøbler > Entrebord\nSmå, smalle og større entreborde både med og uden ekstra opbevaring i form af skuffer, eller i mere end en etage. Bordene er for eksempel nyttige som et sted hvor du kan lægge handsker, håndtasker og blade i skufferne, og bruge kasserne blandt andet til skruetrækkere, skoholdere eller nøgleringe. Meget populære borde i denne kategori er marmor konsolborde, med en eller to etager. Lidt større borde i lignende model findes i kategorien aflastningsborde .\nProdukter: 32 stk\n1 000 DKK - 2 000 DKK (6 stk)\n2 000 DKK - 5 000 DKK (26 stk)\nMøblering af entreen med små aflastningsborde\nMøblering med Trendrums små borde til entreen er er en overkommelig fornøjelse. Disse mindre aflastningsborde findes i et par forskellige variationer som f.eks. engelsk retro, genanvendt vintage, klassisk (i 50'er stil) moderne stil samt i virkelig populær minimalistisk slank stil. Materialerne spænder over alt fra lakeret bøgetræ, massivt træ og metal til malet marmor (med lakeret bærekonstruktion af stål). Der findes også andre blandede konstruktioner med bordplader blandt andet i cement- eller imiteret sten Alle entreborde er i et flot og frisk design, der fungerer godt til hjem og kontor i både klassiske og moderne miljøer.\nVælg også en af vores entrespejle i kombination med dit entrebord, så har du næsten et spejlbord. I det mindste har du en personligt møbelsammensætning, der fungerer glimrende både som make-up bord, et sted at sætte frisuren, fralægningsområde samt en plads til at se efter, om du har hængt tøj og overtøj pænt og lige.\nTerrazzo konsolbord - Cosmos Terrazzo & understel Eg\nDeventer aflastningsbord - Vintage træ\nImpala konsolbord - Brunbejdset eg / guld\nTerrazzo konsolbord - Cosmos Terrazzo & hvidt understel\nTerrazzo konsolbord - Cosmos Terrazzo & understel AIR\nTerrazzo konsolbord - Bianco Terrazzo & understel AIR\nTerrazzo konsolbord - Cosmos Terrazzo & understel messing\nAflastningsbord Hugo med 2 skuffer - Hvid / Cement\nSengebord Hugo - Hvid / Cement\nSengebord Hugo væghængt med 1 skuffe - Hvid/Cement\nNova konsolbord - Sortbejdset ask\nVis 1-32 af totalt 32 produkter


Trelde får sit eget U18-hold | Håndbold | hsfo.dk\nTrelde får sit eget U18-hold\nPubliceret 17. april 2018 kl. 14:33\nTrelde GI starter sit eget U18-hold op. Men en stor del af de mest talentfulde spillere havner i FHK. Arkivfoto\nFredericia: Trelde GI har oprettet et U18-hold med de af sine medlemmer, som gerne vil spille videre. Det sker, efter at klubben og Fredericia HK har afbrudt samarbejdet om et holdfællesskab.\n- Som altid spurgte vi spillerne, hvad de helst vil. Og der kom en klar tilbagemelding fra 18 mand om, at de enten vil spille i Trelde eller stoppe. Vi skruer ned for træningsmængden og er i princippet fuldstændig ligeglad med, hvilken række vi ligger i. Det handler om spillerne, siger han.\n- De første træninger har været ekstremt positive. De her drenge vil altså bare give den gas, fortsætter han.\nHoldfællesskabet blev skabt, fordi Trelde GI havde en ekstremt talentfuld årgang, der netop var blevet danmarksmester. Hos FHK mener formand Bent Jensen også, at der var adskillige talentfulde spillere.\nMeningen med fællesskabet var at producere et U18-hold, som kunne blive en del af toppen i dansk håndbold.\nBent Jensen ærgrer sig over, at samarbejdet aldrig for alvor blev flyvedygtigt. U18-holdet ligger lige nu i 1. division og nåede aldrig de højder, det var tiltænkt.\n- Jeg har hele tiden haft Fredericia by som sigte med det her. Hvordan skabte vi et godt ungdomssetup i Fredericia. Jeg har aldrig tænkt på FHK eller Trelde, men Fredericia. For mig handlede det om at skabe det bedst mulige seniorhold for byen, siger FHK-formanden.\nFHK afsluttede sæsonen på en sjetteplads i tabellen. Den kommende skal gerne byde på top-3.\nFredericiansk holdsamarbejde dør efter fire år\nFHK-Trelde stopper: Her begyndte det at gå galt\n11:20 Lars von Trier modtager Rungstedlundpris for sine værker\n11:25 Bus i brand


Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV – Se vigtig info\nRebslagervej 10, 2. 14\nRebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV\nLejligheden på Rebslagervej 10, 2. 14 i København NV er opført i 1999 og indeholder et værelse, et køkken og et badeværelse fordelt på 33 m2.\nLuftfoto af Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV fra foråret 2020. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.7037°N, 12.5366°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV\nRebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nRebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV er Ferskvandsdannelser (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nEjendommen Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV er opført i 1999 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis radonsikret mod undergrunden. Ejendommen er nemlig opført efter bygningsreglementet i 1998 stillede krav om, at nybyggeri skal radonsikres.\nRebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Rebslagervej 10, 2. 14 ingen risiko for Asbest.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Rebslagervej 10, 2. 14 ingen risiko for PCB.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Rebslagervej 10, 2. 14 ingen risiko for tungmetaller.\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 6ce-Utterslev, København, der hører til Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV\nKortet viser trafikstøj i området omkring Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV om dagen:\nDrikkevand på adressen Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV.\nRebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV er 50 procent. Det betyder, at ca. 50 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på 50 - 100 mm/dag i området omkring Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nRebslagervej 10, 2. 14 ligger i et område hvor højt og/eller stigende grundvand kan udgøre et problem.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Rebslagervej 10, 2. 14. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nRebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nRebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV ligger i en højde på 7.9 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV.\n✓Generelle BBR informationer om Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV\n✓BBR materialer og installationer for Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV\n✓BBR arealer for Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV\nHent den officielle BBR meddelelse for Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nVi kunne ikke finde et energimærke på Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV sidst vi kiggede (28. februar 2020). Det kan skyldes at bygningen ikke endnu er energimærket, eller, at det tidligere energimærke ikke længere er gyldigt.\nDen primære opvarmningskilde på Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nRebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nDer er er ingen hæftelser på ejendommen Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV.\nLokalområdet — Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV\nBeboerne i området omkring Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV er mestendels conzoom®-typen Første Stop\nRebslagervej 10, 2. 14 hører til afstemningsområdet 6. Bispebjerg hvor der er 10.466 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 202 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Rebslagervej 10, 2. 14. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 13243 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 6.10 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 0.61 pct.\nRebslagervej 10, 2. 14 hører under skoledistriktet BISPEBJERG (Tagensbo Skole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Tagensbo Skole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Rebslagervej 10, 2. 14\nDer er god 4G mobildækning på Rebslagervej 10, 2. 14 med vejledende downloadhastighed op til 50 - 100 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Rebslagervej 10, 2. 14 er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Rebslagervej 10, 2. 14\nInternet og Mobildækning Rebslagervej 10, 2. 14, København NV\nAnbefalet bredbånd på Rebslagervej 10, 2. 14\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 1000/1000 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Rebslagervej 10, 2. 14.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Rebslagervej 10, 2. 14\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Rebslagervej 10, 2. 14.\nJordarten under Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV er Ferskvandsdannelser.\nGeologiske boringer i nærheden af Rebslagervej 10, 2. 14\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Rebslagervej 10, 2. 14.\nHvor langt er der fra Rebslagervej 10, 2. 14\n✓Stamoplysninger for Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV\nAdressens Id 82b044c8-4fc9-433d-a7f0-584de27deecf\nBFE nummer 153634\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Rebslagervej 10, 2. 14, 2400 København NV.


Taxakørekort Sverige - svensk kørekort til taxa for danskere - Øresunddirekt\nKørekort til erhvervsmæssig befordring i Sverige\nSeneste opdateret 07-01-2022\nEt dansk taxakørekort er ikke gyldigt i Sverige. Vil du køre taxi i Sverige, skal du igennem alle nødvendige prøver, selvom du har et udenlandsk taxaførerbevis. Kørekort til erhvervsmæssig befordring, som er udstedt i EU, gælder også i Sverige.\nTaxakørekort i Sverige\nFor at køre taxi i Sverige skal du have en svensk tilladelse, en såkaldt 'taxiförarlegitimation'. Selvom du er berettiget til at føre en taxi i Danmark, skal du altså igennem alle de nødvendige prøver i Sverige for at få en godkendt svensk taxiförarlegitimation. Du kan læse om, hvordan du gør dette på den svenske Transportstyrelsens hjemmeside.\nLæs mere på transportstyrelsen.se\nAnsøg om taxikørekort (taxiförarlegitimation) på transportstyrelsen.se\nHar du et dansk kørekort til erhvervstrafik, for eksempel til bus eller lastbil, er det også gyldigt i Sverige. Skal du forny det, skal du kontakte Transportstyrelsen i Sverige og ansøge om et såkaldt utbyte. Transportstyrelsen kontakter derefter de danske kørekortsmyndigheder for at fastslå om kørekortet er ægte.\nAnsøg om utbyte af udenlandsk kørekort på transportstyrelsen.se\nSom dansk statsborger behøver du hverken en opholds- eller arbejdstilladelse for at få lov til at arbejde i Sverige. Statsborgere uden for EU/EØS og Schweiz skal have arbejdstilladelse for at arbejde i Sverige.\nFor at tage kørekort i Sverige skal visse krav opfyldes. Kun hvis du bor permanent i landet eller har studeret der i 6 måneder, kan du tage et svensk kørekort.\nTrafikregler i Sverige – værd at vide\nHar du styr på de svenske trafikregler, hastighedsgrænser og promillegrænser? Her i artiklen kan du få styr på, hvad du bør være opmærksom på, når du kører bil eller knallert i Sverige.


Hvis du finder du af, at din søvn godt kan blive bedre , kan det godt betale sig at sætte sig lidt ind i tingene, og lære lidt om, hvad der er afgørende, når søvnkvaliteten skal øges. Krone Elevation Plus 80x200cm er en af de bedste varer, som næsten alle kan have god gavn af. Skal du forny soveværelset med en ny latexmadras eller topmadras, har siden du kigger på samlet alt det gode indenfor det du skal bruge for at sove bedre. Nogle af de forhold der spiller ind, er ikke så underligt din højde, og du skal sørge for at dine produkter er gode og passende.\nKrone Elevation Plus 80x200cm kan på grund af dens store popularitet nu findes i den populære kategori Elevationsseng. Vidste du, at du også får hele 30 dages fortrydelsesret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres Krone Elevation Plus 80x200cm fra den meget brugte forhandler Sengetid, der er blandt de førende i Norden inden for branchen. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg går mange på jagt efter deres mål, som jo fx kan være produktet er på siden. Køber du varer online kan priserne findes lavere end i butikker- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nNår du svinger kortet i de danske webshops, får du andre fordele, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Du får med dine varer 14 dages returret. efter du har købt dine varer, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og det at sammenlligne priser bliver en leg, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. I onlineshoppen er der ingen kø så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\n45 reviews for Krone Elevation Plus 80x200cm


TNVP styrker samarbejde med Bindslev Skole - NordsøPosten.dk\nTNVP styrker samarbejde med Bindslev Skole\nBevilling fra Friluftsrådet muliggør blandt andet en styrkelse af Tannisbugt Natur- og Vandplejeforenings samarbejde med Bindslev Skole.\nFormand Søren Pedersen tilser kreaturerne ved et naturplejeprojekt i regi af TNVP.\nFor et par år siden fik Tannisbugt Natur- og Vandplejeforening (TNVP) som allerede nævnt fra Friluftsrådet en fin bevilling til informationspjecer og undervisningsmateriale ikke mindst til skolestueprojektet og samarbejdet med Bindslev Skole.\n– Nu har vi besluttet at bruge resten af pengene på grej til undervisning i naturen på vores arealer, og nu hvor de større skolebørn kan mødes udendørs en dag om ugen, stiller vi gerne grej til rådighed, noterer Britt Mejer Christensen fra TNVP.\nUdstyr til undervisningsbrug hos TNVP.\nDet omtalte skolestueprojekt har da også lige præcis til formål at formidle foreningens arbejde og kan bruges til forskellige aktiviteter i naturlige omgivelser. Bygningen er et tidligere stuehus, hvor man nu er i gang med større renoveringer blandt andet for netop at kunne udbygge og styrke samarbejdet med Bindslev Skole.\nSkolestuen vil inkludere en offentlig stald, høloft samt et køkkenalrum, som kan benyttes af skoler, foreninger og andre grupper til udflugter, møder og kurser.\nVisualisering af skolestueprojektet på ejendommen Vejgård nord for Bindslev.\nTags: TNVP; Tannisbugt Natur- og Vandplejeforening


Step, spinning eller pump, hvor forbrænder du flest kalorier?.\nVidenskabshjørnet / Step, spinning eller pump, hvor forbrænder du flest kalorier?\nStep, spinning eller pump, hvor forbrænder du flest kalorier?\nHvis man smutter en tur ned i sit lokale fitnesscenter omkring kl. 17 på hverdage, så er der som regel stopfyldt med svedende og prustende mennesker.\nRet mange af dem laver styrketræning på maskiner eller med frie vægte, men der er også rigtigt mange inde i de forskellige sale, hvor der er gang i alverdens hold. Mens der bliver lavet ret meget forskning omkring styrketræning, så er det mere begrænset hvor meget opmærksomhed holdfolket får i forskningen. Engang imellem kommer der dog nogle studier der kaster lidt lys over hvad der egentlig foregår inde i de sale, og det er sådan et studie (1) vi skal se på i dag.\nI denne undersøgelse omkring fitnesstrends i 2017, ligger holdtræning på sjettepladsen. Et bud på hvorfor holdtræning er så populært er, at det for det første er sjovt. For det andet er der en instruktør der fortæller en præcist hvad man skal gøre og som holder gejsten oppe. For det tredje er der et socialt aspekt ved holdtræning, som mange godt kan lide, og for det fjerde er holdsalen som regel en konkurrencefri-zone, hvor der ikke er fokus på kampen mod de andre, men hvor man presser sig selv og bliver i stand til at presse sig selv hårdere, fordi man er sammen med andre der også knokler.\nSå holdtræning er populært, men hvor effektivt er holdtræning egentlig? I det studie vi skal se på sammenlignede de:\n- STEP (træning for hele kroppen bygget op omkring en 20 cm høj stepbænk)\n- PUMP (high rep ‘styrketræning’ med justerbare vægtstænger. Her blev der kørt øvelser som squat, lunges og diverse presseøvelser)\n- SPINNING (indendørs cykling)\nDer var 10 deltagere i studiet, fem mænd og fem kvinder. Deres gennemsnitsalder var 29.3 år; deres gennemsnitsvægt var 70.1 kg; deres BMI var 19.2, og deres kondital var 47.6. Alle deltagere var erfarne holdfolk som deltog i 2-4 hold i løbet af en normal uge. Alle 10 deltagere fik lov til at prøve kræfter med alle tre hold og de fik målt deres puls og energiforbrug gennem de forskellige træninger med et aggregat der kaldes Actiheart. Der er flere studier der viser at Actiheart er rimelig præcis i sine målinger.\nPUMP-holdet varede i gennemsnit 52.8 ± 3.8 min, STEP-holdet varede 50.4 ± 0.6 min og SPINNING-holdet varede 46.4 ± 1.2 min.\nSer vi på pulsen, så var SPINNING og STEP klart de hårdeste hold, da pulsen i SPINNING i gennemsnit lå på 162 ± 6 slag/min, svarende til 87 ± 4% af deltagerne maxpuls. I STEP lå gennemsnitspulsen på 161 ± 11 slag/min, svarende til 86 ± 5% af maxpulsen, mens gennemsnitspulsen på PUMP-holdet kun nåede op på 138 ± 13 slag/min, svarende til 74 ± 7% af deltagernes maxpuls. Den højeste puls der blev registreret var på STEP-holdet, hvor en deltager nåede op på 181 ± 9 slag/min (96 ± 4% af maxpuls). Den højeste puls på PUMP-holdet var 169 ± 11 slag/min (90 ± 6.9% af maxpulsen).\nOgså ift. energiforbrug så man højere tal på STEP- og SPINNING-holdene end på PUMP-holdet. På STEP-holdet forbrændte deltagerne i gennemsnit 502 ± 134 kcal, (10 kcal/min).\nPå SPINNING-holdet forbrændte deltagerne i gennemsnit 449 ± 100 kcal, (9.8 kcal/min).\nPå PUMP-holdet forbrændte deltagerne i gennemsnit 331 ± 120 kcal, (6.2 kcal/min).\nSer vi på pulsen, så er SPINNING og STEP klart overlegne sammenlignet med PUMP, og SPINNING og STEP ser også ud til at give mest bang for the buck kaloriemæssigt, da man her forbrænder 3-4 kalorier mere pr. min sammenlignet med PUMP-holdet.\nMen nu er de målinger man lavede i studiet måske heller ikke helt fair over for PUMP-holdet, da man i PUMP ikke har så meget fokus på puls og aerob fitness som på de to andre hold. PUMP-holdet er mere anaerobt, med fokus på high rep-styrketræning. Deltagerne på PUMP-holdet får ganske sikkert noget andet med, som ikke kan registreres via puls og energiforbrug, f.eks. forbedringer i kropskomposition, insulin sensitivitet og blodtryk.\nHos én af deltagerne på PUMP-holdet registrerede man faktisk en gennemsnitspuls på 83% af maxpulsen. Det var en deltager, som valgte noget tungere vægte end de andre deltagere, og en af forklaringerne på at gennemsnitspulsen var lav på PUMP-holdet, kan være at deltagerne var bange for at gå kolde og blive til grin på holdet, hvis de valgte for tunge vægte, og derfor valgte de måske lidt for lette vægte = mindre effektiv træning. Havde alle deltagerne valgt tungere vægte er det muligt PUMP-holdet ville nærme sig de to andre hold i puls og energiforbrug.\nBaseret på dette studie ser det altså ud som om, at deltager man på ét STEP-hold én dag om ugen, og ét SPINNING hold én dag om ugen, kan man både forbedre sin kondition og sin sundhed (f.eks. lavere risiko for hjerte-kar problemer), og man får lige forbrændt i omegnen af 1000 kcal. Smider man så lige et PUMP-hold oven i, har man sandsynligvis også forbedret sin muskulære situation.\nDet er måske i virkeligheden ikke så dumt det der holdtræning.\nDeltager man på ét STEP-hold én dag om ugen, og ét SPINNING hold én dag om ugen, kan man både forbedre sin kondition og sin sundhed\n(1) Wickham JB1, Mullen NJ2, Whyte DG3, Cannon J4.Comparison of energy expenditure and heart rate responses between three commercial group fitness classes. J Sci Med Sport. 2017 Jan 24. pii: S1440-2440(17)30246-3.


Bestil malerarbejde fra et malerfirma i Kalundborg i god tid - twiins.dk\nBestil malerarbejde fra et malerfirma i Kalundborg i god tid\nNu er det jo ikke nødvendigvis fordi, at der er stor efterspørgsel efter lige det bestemte malerfirma i Kalundborg, som du har udset dig, for det er lidt svært at sige, hvornår der er høj- og lavsæson for den slags malerarbejde, for det kan mere eller mindre finde sted hele året.\nMen det kan jo være, at du vælger det her firma, fordi det er det, som der er tættest på dig, eller fordi du kender malerne, så du helst vil have arbejdet udført af nogle, der er tæt på, eller fordi du kender dem og deres ydelser og ved, at de laver et godt arbejde, så du foretrækker dem.\nDerfor kan det jo blive et mindre “vindue” at gøre godt med, når man indskrænker ens muligheder på den måde, hvorfor man måske skal være hurtigt ude for at sikre sig dem, når man har brug for dem.\nTilkald malerfirmaet i Kalundborg med lang varsel\nFor man kan jo ikke være sikker på, at hvis man hiver fat i dette firma med kort varsel, at de så også har plads i kalenderen.\nDerfor er der større garanti, hvis man gør det med længere varsel, så man kan bestille dem til en opgave lidt længere ude i fremtiden.\nDet medfører så også, at man helst skal vide, hvornår man skal have udført malerarbejdet, og at man selv har tid til, at det kan finde sted i ens hjem.\nDerfor skal man nok lægge en plan for, hvad det er, som der skal ske med ens hjem i forhold til malerarbejde, hvis det for eksempel skal finde sted i forbindelse med en større renovering eller lignende, hvor det lige skal passe ind i de andre projekter med det her renovationsarbejde.\nSå hvis man er ude i god tid, så er der større chance for at kunne booke malerne fra det ønskede firma og måske over en længere periode, så de ikke er presset.


Sprog | LOF Holbæk-Lejre\nmandag den 06.01.20 kl. 08:30 - 10:00\nVi bliver ved med at opbygge vort ordforråd og forbedre udtale i form af samtale. Vi tager fat på den grundlæggende grammatik og øver os ved at læse tekster og bøger på et passende niveau, desuden nogle lette skriftlige øvelser. Billedbeskrivel...\nBoost your English - øvede\nmandag den 06.01.20 kl. 13:45 - 16:00\nKom med på dette turbohold, hvor vi får brugt mange af de ord, vi kender og lærer nye hver gang, når vi taler med hinanden i små og store grupper. Holdet er for dig, der skal have et ekstra skub til at føle dig fortrolig med dit talesprog. Du...\nmandag den 06.01.20 kl. 16:15 - 18:15\nDu har allerede gået et par sæsoner eller tilsvarende og kan læse en lille tekst og fortælle, hvad den handler om. Men du mangler øvelse i selv at tale og forstå det talte sprog. Jeg underviser bl.a. efter Cooperative Learning principper, der...\ntirsdag den 07.01.20 kl. 10:00 - 12:00\nDu har allerede gået flere sæsoner eller tilsvarende og har styr på den grundlæggende grammatik, så du fx ved, hvornår der skal –s på et udsagnsord, og hvornår man bruger ”is” eller ”are”. Du kan læse en lille tekst og fortælle, hvad den handl...\nEngelsk for næsten begyndere\ntirsdag den 07.01.20 kl. 12:15 - 14:15\nDu kan lidt engelsk og kan f.eks. introducere dig selv og bestille en øl, men du er måske lidt usikker og nervøs for at tale sproget. Jeg underviser bl.a. efter Cooperative Learning principper, der sikrer, at alle kursister er aktive og får ud...\ntirsdag den 07.01.20 kl. 14:30 - 16:30\nKurset er til dig, som har deltaget i ca. én sæsons undervisning i italiensk, eller som har et tilsvarende kendskab til sproget. Vi arbejder videre med lette samtaler, sprogforståelse, ordforråd og grammatik, så du kan begå dig på italiensk. Fo...\nonsdag den 08.01.20 kl. 18:10 - 19:25\nonsdag den 08.01.20 kl. 19:35 - 20:50\nKurset henvender sig til dig, som har deltaget i min. to sæsoners undervisning i italiensk, eller som har et tilsvarende kendskab til sproget. Vi arbejder videre med samtaler, sprogforståelsen, ordforrådet og grammatikken, så du får et mere fl...\nKurset er for deltagere som tidligere har modtaget spanskundervisning i min. 3 år. Vi benytter bøgerne ”Tapas” (grundbog, opgavebog og grammatik), som man selv skal anskaffe sig, og supplerer med lette oversættelser eller andre opgaver og lege...\ntorsdag den 16.01.20 kl. 11:25 - 12:40\nKurset er for deltagere som tidligere har modtaget spanskundervisning i min. 2 år. Vi benytter bøgerne ”Tapas” (grundbog, opgavebog og grammatik), som man selv skal anskaffe sig, og supplerer med lette oversættelser eller andre opgaver og lege...\ntorsdag den 16.01.20 kl. 12:50 - 14:05\nKurset er for deltagere som tidligere har modtaget spanskundervisning i min. 1 år. Vi benytter bøgerne ”Tapas” (grundbog, opgavebog og grammatik), som man selv skal anskaffe sig, og supplerer med lette oversættelser eller andre opgaver og lege,...\nFransk for begyndere, fortsat\ntorsdag den 16.01.20 kl. 16:45 - 18:00\nStine Matine Singerh Christiansen\nKurset er for dig, der har en lille smule erfaring har med det franske sprog - ex. fra vores begynderhold i efteråret. . Der vil især blive fokuseret på ordforråd, og korte sætninger man kan bruge som turist i de fransktalende lande. Der vil o...\ntorsdag den 16.01.20 kl. 18:10 - 19:25\nKurset er for dig som har deltaget i vores begynderundervisning eller som har et tilsvarende niveau. Det kan eks. være folkeskole fransk, eller begynder fransk fra gymnasiet. I undervisningen vil der blive arbejdet emneorienteret. Der vil være...\ntorsdag den 16.01.20 kl. 19:35 - 20:50\nDette franskhold er for dig, der har kendskab til det franske sprog. Både mundtligt og skriftligt. Undervisningen vil tage udgangspunkt i forskellige aktuelle emner og problemstillinger inden for den franske kultur. Ud fra disse forskellige emn...\nThai for begyndere - til hverdag og ferie\nonsdag den 29.01.20 kl. 18:00 - 19:40\nSiriporn Nakboon Rasmussen\nDette er et begynderkursus i thai, hvor vi vil starte med at få opbygget et ordforråd, som bruges i dagligdagen, samt ved turistbesøg i Thailand. Vi kommer også til at træne simpel grammatik. Kurset er endvidere særdeles givende for blandede ægt...


3 spændende skidestinationer i Østrig | Rejseblog & rejsetips til hele verden\n3 spændende skidestinationer i Østrig\nØstrig er blandt danskernes favorit, når det kommer til skiferien. Det er også helt forståeligt – landet er helt fantastisk, når hvidt sne og hurtige nedkørsler er det vigtigste.\nJeg har selv været afsted på skiferie en del forskellige steder efterhånden – herunder Sverige, Italien, Tyskland og naturligvis Østrig. Desværre var jeg ikke blandt dem, der voksede op med den årlige skitur – så jeg har selv været nødt til at undersøge markedet og finde ud af, hvor det kunne være interessant at tage hen.\nDet er efterhånden en del år og skiferier siden. Nu kan jeg med sikkerhed sige, hvad fordele ved det ene sted er fremfor det andet – og omvendt. Så derfor vil jeg gerne give mine bud på 3 spændende destinationer til skiferie i Østrig. Jeg tager naturligvis hensyn til alle forhold – f.eks. hvis du rejser som familie, nybegynder, øvet eller noget helt fjerde.\nUdefra er Bad Gastein nok mest kendt for at være stedet, når det kommer til Afterski. De unge flokkes omkring Bad Gastein, når vintersæsonen starter hvert år. Det betyder dog ikke, at det kun er unge knægte og sprut i litervis, du kan møde i Bad Gastein – tværtimod.\nBad Gastein er ét af de allerbedste skiområder i Østrig – især for mere erfarne skiløbere. Du kan f.eks. støde på en masse styrtløb, dyb sne, skovområder og vanvittige nedkørsler. Med den længste nedkørsel på 7 km, er du garanteret en masse tid med høj fart og spændende bevægelser.\nNu skriver jeg godt nok, at Bad Gastein er mest for erfarne skiløbere. Det betyder dog ikke, at det ikke også er et begyndervenligt sted. Stedet har et nærliggende område, hvor det er muligt for mindre børn og de helt grønne at køre transportbånd og øve sig på de mindre krævende pister.\nWagrain er blandt de mest populære steder i Østrig for danskerne. Det er typisk her, de fleste familier afholder skiferie, da området har alle faciliteter, der er behov for. Du finder bl.a. skiskole (med danske guides), pister i alle niveauer, freestyle-park, pister til den absolutte elite og kæmpe vandland.\nDer er altså aktiviteter til alle – både med ski og snowboard på bjergene men i høj grad også udenfor nedkørslerne.\nDet perfekte ved Wagrain er, at hvis du er en meget erfaren skiløber og nærmest en magnet for sorte pister, kan du teste World Cup pisterne af, hvor du kan køre på de samme nedkørsler som de absolutte bedste skiløbere i verden.\nOmrådet er meget stort, hvilket ofte betyder, at du er nødt til at tage bussen for at komme rundt omkring til de forskellige pister. Dog er der et etableret skibussystem sat op, så du ikke har problemer med at komme rundt omkring i området. Hurtigt og let.\nDet tredje bud på en destination til skiferien er Schladming. Området har 50 km blå pister, 100 km røde pister og 17 km sorte pister. Så der er i hvert fald en god mængde pister til enhver smag.\nLigesom i Wagrain ligger pisterne på sammenhængende bjerge – dog har du en fordel i Schladming i og med, at du ikke har brug for skibussystem for at komme rundt omkring til de forskellige pister. Du har simpelthen mulighed for at gå fra den ene piste til den anden uden problemer.\nHvert år kommer World Cup til Planai bjerget i Schladming, som giver en vanvittig stemning. Hvis du tilfældigvis lander skiferien omkring perioden med verdensmesterskabet, er det et must-see. Stemningen og konkurrencen er en oplevelse for sig selv.\nBonusinfo – Schladming er rent faktisk østrigernes yndlingsdestination – og det må da sige lidt om stedet!\nBad Gastein, Schladming, skiferie, Wagrain


Selvkørende Volvo i mine-test\nDu er herForside»Lastbiler»Volvo»Selvkørende Volvo i mine-test\nVolvo Trucks øger deres forskning af selvkørende lastbiler – det sker netop nu med test af selvkørende Volvo FMX anlægsbiler i Boliden minen ved Skellefteå.\nTesten, der skal vise, hvordan denne teknologi kan bidrage til sikre og produktive transporter i krævende, men vel afgrænsede anvendelsesområder, er foreløbig planlagt at skulle vare i halvandet år.\n”Gennem vores samarbejde med Boliden går udviklingen af autonome køretøjer ind i en ny spændende fase. Det her er første gang nogensinde selvkørende lastvogne testes i almindelig drift under jordens overflade, og resultatet kommer til at give et værdifuldt input til vores fortsatte arbejde med at omsætte tekniske landvindinger til praktisk brug for vores kunder,” siger Volvo Trucks øverste chef, Claes Nilsson.\nDet forsknings- og udviklingsprojekt, lastvognen indgår i, tyder på, at selvkørende lastvogne kan blive et væsentligt bidrag til øget transporteffektivitet og produktivitet. Specielt i miner, havne og andre tydeligt afgrænsede og velkontrollerede miljøer med en stor andel gentagne kørselsmønstre.\nI minen i Nordsverige skal den første selvkørende Volvo FMX-lastvogn tages i drift til efteråret, og i løbet af det næste år skal driften successivt øges med yderligere tre lignende køretøjer.\nLastvognene, som skal anvendes i minen, er fabriksproducerede Volvo FMX, som så er specialudstyret.\nBlandt andet indgår et system med radar-/laserbaserede sensorer. Systemet anvendes i begyndelsen til at aflæse minens geometri og udarbejde et kort over den vej, lastvognen skal følge.\nDen indsamlede information anvendes derefter til at regulere bilens styring, gearskifte og hastighed. Ved yderligere kørsler bruges sensorerne til fortsat at scanne området rundt om lastvognen og optimere drift og rute.\nTeknologien, som anvendes i de selvkørende lastvogne, gør det muligt at optimere logistikken i minen på en anden måde end i dag. Lastvognene kan køre i kontinuerlig drift, og ved hjælp af præcis ruteplanlægning og jævn hastighed undgår man kødannelse og kan forkorte tidsforbruget til lastning og losning.\nKan også fjernstyres\nFlere af de systemer, som findes i de nuværende Volvo-lastvogne – for eksempel intelligent fartpilot (ACC), virker med det samme formål.\nMed den hurtige teknologiske udvikling, som foregår lige nu, vil markedet se stadigt flere løsninger, som i højere grad aflaster chaufføren\nSelvkørende lastvogne kan ifølge Volvo Trucks gradvist blive et vigtigt supplement til for eksempel minetransporter, men for transporter på offentlig vej vil chaufføren fortsat spille en hovedrolle.\nForrige aritkelFremtidens Mercedes varebil\nNæste artikel Peugeot viser sin nye 5008 SUV


Østers | Bokselskap\nHvorledes Østers spises raa, er Enhver bekjendt; jeg vil kun anmærke, at man ikke bør bortkaste Skjægget, men tage dette, den lille haarde Klump, der bliver tilbage i Skallet, og alt det Søevand, der flyder af dem under Aabningen, naar de ere ret friske, og indkoge dette vel, for at gjemme paa en Flaske til Souce. Man kan komme noget Edikke i, saa holder det sig længere. Har man saamange Østers, at man vil sylte nogle, da koges de heri med Muskatblomme og Peber. Soucen koger ind til den bliver kraftig, og heldes over dem i en Krukke.\nTil en dyb Talerken kogt og fiinhakket Torsk eller Kolje tages en Snees hakkede Østers. Hertil tages 1 Mark afklaret Smør, der røres til Fløde, 8 Æg, 8 Lod stødte Tvebakker, der udrøres i en Pægel Fløde, og lidt Muskatblomme og Peber. De dybeste Østersskaller renses; deri heldes en Theeskee afklaret Smør, saa en Skee af Farcen, hvorpaa lægges 3 a 4 hele Østers, og saa Farce over, der bestryges med Smør. De steges i en maadelig heed Ovn i ½ Time. Denne Ret har jeg ikke havt Anledning til at lave, men hørt den beskrive som god; dog forekommer det mig, som om det passede bedre at tage 1 Pægel Gammelviin, end 1 Pægel Fløde. Vil Nogen lave denne Ret, da bør begge Dele forsøges.\nMan koger Kraft af Skjægget og de mindste Østers, lidt Kjød eller Fiskekraft kan gjerne tages med. Naar det er siet, tager man en Skee Smør til 3 Pægle Kraft, Salt, Muskatblomme, lidt Peber og stødte Tvebakker, til det er jevnt; herpaa kommmes et Glas Madeira. Østersene koges ikke, men lægges 4 a 5 ved Siden af hinanden i store rensede Skaller, der ere smurte med Smør; herpaa heldes saa meget af Soucen, som kan rummes i Skallen; det bestrøes med mere Brød, og steges paa Plader i Ovnen, der ikke maa være varmere, end naar grovt Brød er taget ud. Man maa probere een, for at see, om de ere gjennemstegte.\nFørst udkoges Kraft paa den før nævnte Maade, derpaa koges Østersen selv i Kraften, naar den er siet, og saa tillaves Soucen, som til stegte Østers. Butterdeig steges til Oxeøine, og Østersen med dens Souce lægges varme i. Man kan, om man vil, stege smaae Laag for sig selv, og lægge over.


25-årige driver landbrug som i gamle dage: "Arven skal bevares" | LandbrugsAvisen\n14. august 2020 06:35\nFoto: KiWa foto Foto: KiWa foto Foto: KiWa foto\n25-årige Mikkel Erik Keis Søtbæk sætter en ære i at bevare de gamle danske kornsorter.\n"På gården Søtbæklund gør vi alting lidt anderledes, her dyrker vi gamle danske kornsorter og høster på gammeldags manér. Vi malter selv kornet og brygger vores eget øl. Vi maler selv melet og bager vores brød. Her er livet godt".\nSådan Skriver 25-årige Mikkel Erik Keis Søtbæk om høsten på den lille bedrift Søtbæklund i Bandholm tæt på Maribo.\nHer bor Mikkel Erik Keis Søtbæk og hans kone Katrine sammen med deres to børn på tre og halvandet år, samt endnu en på vej. Parret købte for frem år siden gården med de tilhørende 3,2 hektar som de driver økologisk.\n"Jeg læser teologi og Katrine læser til lærer, så det hele er stablet op på SU og drives i fritiden", fortæller Mikkel Erik Keis Søtbæk og forklarer at økonomien indimellem begrænser dem i at udvide så hurtigt som de gerne vil.\n"Lige i øjeblikket har vi biavl og høns, men jeg håber vi kan få nogle sortbrogede grise i løbet af vinteren. Det er en gammel dansk race, og jeg vil gerne holde fast i de gamle danske og nordiske sorter og racer", siger han.\nI det hele taget interesserer Mikkel Erik Keis Søtbæk sig rigtig meget for de gamle danske og nordiske racer og sorter samt det enkle liv.\n"På den smule jord vi har, dyrker vi Imperial byg og Petkus rug. Vi har også lidt hvede, men det er en moderne kornsort, der dyrkes der, da jorden har været bortforpagtet, så nu skal det også omlægges. Vi er godt i gang med at opformere gamle konsorter og vil gerne have Als hvede, som er den hjemhørende sort, der viste sig mest lovende til konventionel brug. Man forsøgte helt tilbage i 1920’erne at forædle den, som den eneste hjemhørende danske sort. Vi vil gerne bruge de gamle nordiske kornsorter, da de har historie og allerede har tilpasset sig klimaet og jorden i Danmark", siger han og fortsætter:\n"Vi tror på at det kan give nogle helt unikke smage og oplevelser, som man ikke kan finde andre steder. Det hele kommer fra en tid og arbejdsform der bare ikke er længere. Arven skal også bevares", forklarer Mikkel Erik Keis Søtbæk og fortæller at han bestiller kerner fra nordisk genbank og det derfor godt kan tage lidt tid at få udsæd nok.\nSelvejerskab og uafhængighed\nHverken Mikkel Erik Keis Søtbæk eller hans kone Katrine kommer fra landbrugsfamilier, men de har alligevel fået smag for livet på landet.\n"Katrines forældre havde en æbleplantage sådan på hobby-basis og det er nok også det tætteste vi kommer på landbrug i nogen af vores familier", siger han med et smil.\nPå spørgsmålet om hvorfor de vælger at drive går på gammeldags vis kommer svaret prompte:\n"Jeg tror det handler om selvejerskab og uafhængighed. Jeg er ikke afhængig af nogen, da jeg ikke skal importere sprøjtemidler og kunstgødning. Vi kan klare det hele selv. Jeg har f.eks. en gammel Ferguson fra 1959, som jeg også selv kan lave. Det hele er i en størrelse, der er til at overkomme. Det giver frihed", siger han.\nMen selv om familien indtil nu er godt tilfredse med tilværelsen, så drømmer de om at lade andre få del i de gode råvarer, der produceres på gården.\n"Hvis jeg ser fem år frem i tiden, så håber jeg at vi har fået bygget nogle fødevaregodkendte lokaler og kan sælger øl, stenkværnet fuldkornsmel og lækre udskæringer fra de dyr, som vi har. Jeg vil gerne producere autentiske råvarer, som man ikke finder andre steder", fortæller Mikkel Erik Keis Søtbæk.\nHøsten af byg og rug gav lige omkring ét ton, men udbyttet kan først gøres op, når det hele har været igennem det gamle Dronningborg tærskeværk fra 1928.\n"Det er gammelt og slidt, men jeg siger dig det virker", griner Mikkel Erik Keis Søtbæk.\nMed de indsendte billeder deltager Mikkel Erik Keis Søtbæk i 'Skyd Høsten bedst'.