Flere og flere handler på online forretninger - Sundhed og tilskud\nStørstedelen af internet selskaber tilbyder i vore dage et stort udvalg af leveringsformer. En der er meget almindelig er i øjeblikket levering til en pakkeshop, og så skal du blot gå forbi efter de købte produkter præcis når det passer dig. Leveringsmetoden er altså ret så let, og i mange tilfælde endvidere den mindst kostelige leveringsmåde.\nDu burde ydermere vælge at bestille levering til dit hus eller til adressen på dit arbejde. Leveringsmetoden viser sig desværre en tak mindre prisbillig, men derudover ultra hensigtsmæssig. Den billigste mulighed for levering er utvivlsomt selv at hente ordren, men den løsning nødvendiggør at du har bopæl i kort afstand af online butikkens arbejdslager.\nLeveringstiden kan i nogle tilfælde være yderst vigtig hvis vi har behov for varerne øjeblikkeligt, og med det formål er det rigtig meningsfuldt at du tjekker den forventede leveringsdato for den vedkommende vare.\nEn lang række netshops i Danmark tilsiger levering efter en enkelt hverdag på en masse varenumre, hvilket forudsætter at ordren indsendes inden et konkret klokkeslæt, så at de har en chance for at nå at få produkterne distribueret før personalet har fri.\nEkstremt smart for købere at analysere priser\nDet er i dag ultra ligetil for almindelige dødelige at vurdere prisniveauet fra flere internet shops på https://forthenudespaces.dk og til tak har en hel del internet firmaer set sig tvunget til at tvinge prisniveauet på deres varer – til børn og babyer, og samtidig til herrer og damer – eftertrykkeligt, og endda nogle gange frembyde fragt uden betaling.\nTrods dette kan det imidlertid blive rentabelt at se nærmere på et par shops på nettet efter tilbud før du shopper, sådan at du er på den sikre side med at indhente den skarpeste pris.\nVi slår generelt et slag for bestillinger med betalingskort eller mobilbetaling. Alternativt kunne du anvende en afdragsløsning fra for eksempel ViaBill, for så vidt du vil honorere betalingen i flere bidder.\nFør folk handler hos en online webshop bør man sådan set gennemlæse deres forretningsvilkår, dog er det uden tvivl ikke særlig sjovt.\nAlternativet kan derfor være at granske hvorvidt online firmaet er e-mærke tilsluttet, hvilket burde være en tilkendegivelse af at internet selskabet opretholder de danske retningslinjer, tillige med at internet virksomheden rutinemæssigt tilses af specialister der er meget bekendte med vilkårene på området. Derudover giver det dig anledning til at få hjælp, for så vidt du oplever besvær ved din handel.\nTrustpilot bringer dig super fortræffelige chancer for at kontrollere mange tidligere brugeres evalueringer og derved kan det anbefales, at du ser nærmere på e-firmaets bedømmelser forud for at du handler.\nFacebook resulterer i også absolut fantastiske løsninger til at få indblik i internet selskabets kundefokus. Desuden ses endda webbutikker hvor man kan sammensætte en bedømmelse af købsoplevelsen, som tillige burde anvendes til at danne dig et indtryk af tidligere kunders oplevelser.\nDenne side er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi arbejder sammen med forskellige e-forhandlere derved at vi fremviser firmaernes varer, og tager betaling når en af de besøgende på vores website fuldfører en bestilling.


Kvalitets- og udviklingskonsulent - Profiljob\nOrtopædkirurgisk afdeling søger kvalitets- og udviklingskonsulent.\nAfdelingens nuværende kvalitetskonsulent skal til udlandet, og derfor søger afdelingen en ny kollega.\nHar du et stærkt blik for at levere høj kvalitet og høj patienttilfredshed i samspil med involverede aktører?\nHar du flair for at få interessenter til at arbejde sammen?\nHar du gåpåmod og lyst til at besidde en stilling, hvor kvalitet og læring er i fokus?\nI ortopædkirurgisk afdeling har vi en klar vision: Vi tager hånd om patienten og de ydelser, vi leverer, skal gavne patienten.\nPatienten er vores partner, og afdelingen tilbyder sammenhængende behandlingsforløb med høj patientoplevet kvalitet.\nDu kommer til at arbejde i et dynamisk og tværfagligt miljø sammen med fagligt dygtige kollegaer, hvor teamsamarbejde i forskellige konstellationer vægtes højt. Du vil få rig mulighed for at udvikle dig og lære nyt. Vores arbejdsklima er uformelt og præget af stort fagligt engagement og en stærk teamånd. Opgaverne er både spændende og udfordrende, og der vil være stor mulighed for at præge udviklingen i dit arbejdsliv og dit faglige arbejdsfelt.\nDu skal være med til at udvikle og styrke kvalitetsarbejdet i ortopædkirurgisk afdeling samt på tværs af sektorer.\nDu skal være med til at understøtte den høje sundhedsfaglige kvalitet bl.a. med udgangspunkt i brugeroplevelser.\nDu skal bidrage til den strategiske kvalitetsudvikling og kontinuerlige faglige udvikling og videndeling.\nDu er medansvarlig for at udarbejde og vedligeholde relevante retningslinjer i samarbejde med kolleger og ledergruppen.\nDu er medansvarlig for at højne, udvikle og implementere sundhedsfaglige indsatser, ved løbende kompetenceudvikling af medarbejdere. Dette i tæt samarbejde med lederteamet og de uddannelsesansvarlige kollegaer.\nDu kommer til at arbejde med kvalitetsopfølgning på de opgaver, som afdelingen udfører. Kvalitetsopfølgningen gennemføres ved bl.a. audits og LEAN anvendes som styringsværktøj i hele organisationen\nSom kvalitets- og udviklingskonsulent står du i spidsen for at fastholde og udvikle niveauet indenfor patientsikkerhedsområdet ved at systematisere, ensrette og kvalitetssikre arbejdet på området.\nDin uddannelsesmæssige baggrund er ikke afgørende for at kvalificere dig til stillingen, men vi forestiller os, at du har en kandidatuddannelse indenfor eksempelvis samfundsvidenskab eller sundhedsvidenskab.\nVi ønsker endvidere, at du besidder nedenstående kvalifikationer:\nDu har erfaring med kvalitetsarbejde og i at behandle og analysere data\nDu har erfaring med undervisning ift. både medarbejdere og ledere.\nDu har erfaring med udarbejdelse af kvalitetsstandarder indenfor sundhedslovens rammer og formår at følge dine opgaver helt til dørs\nAt dine ressourcer og kompetencer anvendes fleksibelt ift. en opgaveportefølje, der løbende udvikler sig.\nDu skal kunne arbejde systematisk og struktureret og kunne drive forandringsprocesser ud fra et stærkt fagligt fundament og organisatorisk tæft\nDu har evnen til at indgå i tværgående teams og relationer med forskellige faggrupper\nFagligt dygtige og motiverede kollegaer\nTæt samarbejde med sygehusets øvrige kvalitetsmedarbejdere samt lean- og kvalitetschef\nHøj grad af frihed i planlægning af opgaver i funktionen\nAnsættelse pr 1. august 2020 eller efter nærmere aftale\nAnsøgningsfrist 18. juni 2020\nSamtaler forventes afholdt 24. juni\nFor yderligere kan ledende oversygeplejerske Lotte Christensen kontaktes på 20 51 77 58 eller lmci@regionsjaelland.dk


Brancher | Plan Brothers\nLandingsbanen for sikkerhed, sikkerhed og operationel ekspertise starter her\nBåde på jorden og i luften, inspicer og rapportér alt med vores mobile rapporteringsplatform.\nSidste kald til at engagere alle medarbejdere\nDet meste af viden distribueres i dine feltoperationer. For at udnytte det hele skal du støtte frontlinjen med en nem og klar måde at blive hørt på, uanset hvilken skovl (safety, sikkerhed, kvalitet osv.) deres observationer tilhører. Vores platform er bygget til at sænke tærsklen for rapportering, så din organisation får alle de nødvendige signaler til bedre at tilpasse din kurs i denne usikre verden.\nEn klar mobil grænseflade til alle inspektioner og observationer\nStrategi er afgørende, men i sidste ende følger operationel ydeevne og ekspertise med daglige vaner. Giv din arbejdsstyrke en enkelt løsning til alle typer inspektioner, tjeklister, formularer og observationer. Sænk rapporteringsfriktionen, og sørg for, at du har kontrol over mulige flaskehalse mellem din strategi og den taktiske præstation.\nStøtter tværfunktionelt samarbejde\nFremhævede spørgsmål og observationer hører sjældent til kun en funktion. Samarbejd på tværs af afdelinger, fremskynd din drift og øg informationsdemokratiet mellem interessenter ved at styrke de daglige rutiner med vores end-to-end mobilplatform til alle observationer og kontroller.\nLad dine oplysninger flyve som ting og mennesker\nDin virksomhed er at få ting og folk til at bevæge sig sikkert fra punkt A til punkt B. Lad os hjælpe dig med at gøre det samme med dine vigtige oplysninger. Del mulige hændelser og fejl med det samme, og lad de rigtige personer tage de nødvendige handlinger, som om din organisation ikke har noget hierarki.\nFind tendenser og analyser resultater\nDet er vigtigt at vide, hvor du står, men endnu vigtigere at vide, hvor du er på vej hen. Bliv puls med vores kraftfulde indbyggede analyse og tilpas løbende forløbet af dine safety-, sikkerheds- og kvalitetsprocesser. Vi kan også hjælpe dig med at forbinde datastrømme til dit foretrukne BI-værktøj for at kombinere det med andre variabler.\nOverhold kravene og lær af bedste praksis\nLuftfartsindustrien har mange krav, som enhver organisation skal overholde. Lad os hjælpe dig ved at digitalisere alle de nødvendige kontroller og dine hændelsesrapporteringsprocesser for at opfylde disse standarder. Ved at gøre dette lægger du også vægt på tværfunktionel læring og implementerer identificerede bedste praksis på tværs af organisationen.\nTjeklister til lasthåndtering\nStart- og landingschecklister\nSafety / kvalitet / sikkerhedskontrol\nVedligeholdelse daglig kontrol\nNAA Alertness Assessments\nSystemfejl og afbrydelser\nRapporter om passagerhåndtering\nRapporter om bagagehåndtering


20 års jubilæum i Ældre Sagen Sæby | SaebyAvis.dk - lokale nyheder fra Sæby\n20 års jubilæum i Ældre Sagen Sæby\n26. september 2012 - kl. 9:46 - af Henrik Christensen\nÆldre Sagen i Sæby markerer fredag den 28. september sit 20 års jubilæum med en jubilæumsfest på Sæby Søbad med omkring 150 deltagere. Den byder ud over middag på underholdning af dansk-top-duoen Kisser og Søren. Efter middagen vil Tommys Kvartet spille op til dans.\nEfter at Ældre Sagen var startet på landsplan i 1986 oprettedes to år senere en fælles afdeling i de to daværende Dronninglund og Sæby Kommuner.\nFire år senere var medlemstallet i Sæby Kommune steget til 608, og den 15. september 1992 så den selvstændige Sæby-afdeling dagens lys, ligesom Dronninglund fik sin egen selvstændige afdeling.\nDen første Sæby Lokalkomité havde Elis Christensen som formand, Arndt Isaksen som næstformand, Anne Lise Clausen som kasserer, Vagner Melgaard som sekretær og talte desuden Gerda Randrup og Normann Dahl.\nEfter Elis Christensens død i sommeren 1993 overtog Vagner Melgaard formandsposten. Han måtte i september 1997 stoppe af helbredsmæssige årsager. Han blev afløst af den daværende næstformand Svend Aage Christensen, der således i denne måned har været formand i hele 15 år i Sæby-afdelingens 20-årige historie. Han har – og gør det stadig – ydet en meget stor frivillig indsats for Ældre Sagen.\nIkke mindst på grund et højt lokalt aktivitetsniveau har Ældre Sagen Sæby i løbet af de 20 år mere end firdoblet sit medlemstal – fra 608 ved starten til det seneste opgjorte tal på 2881. På de 20 år er medlemstallet altså steget med 2273.\nVed 20 års jubilæet består bestyrelsen ud over formanden, Svend Aage Christensen, af næstformanden Poul Erik Johansen, kassereren Svend Erik Madsen, sekretæren Ole K. Petersen samt Gurli Odde, Povl Gøgsig, Karen Jensen, Birgit Flensted og Lena Christiansen.\nEmail en kopi af '20 års jubilæum i Ældre Sagen Sæby' til en bekendt


Service Mercedes A170 - Find det bedst og billigst her - Find dit nye autoværksted\nService Mercedes A170 – Find det bedst og billigst her\nDet er en god ide, at du holder øje, hvornår serviceen i din Mercedes A170 skal skiftes. På den måde er du sikker på, at du kan køre sikkert og forsvarligt i din bil. I denne artikel kommer vi ind på, hvornår du skal skifte din service, hvor du kan få en service henne, hvad du skal tænke over, når du skal have en service, og om du skal vælge et specialværksted eller et lokalt værksted.\nDet er derfor altid bedre at få skiftet serviceen i din Mercedes A170 en gang for mange end en gang for lidt. På den måde er du sikker på at kunne køre forsvarligt i din bil i mange år fremover.\nDer findes flere værksteder, der har specialiseret sig i Mercedes A170 biler. Hvis du skal have skiftet service eller er i tvivl om, om du skal have skiftet service, er det derfor oplagt, at du tager til en af dem. De kan nemt fortælle, om der er noget i vejen med serviceen og vil typisk også have en service på lager, der passer til din bil. Hvis det er et generelt værksted, kan det være, at de skal bruge tid på at bestille en service hjem, der passer til lige præcis din bil. Det kan være med til at gøre, at det kan tage længere tid at få skiftet din service.\nSom nævnt ovenfor kan det være en god ide, at du tager et til Mercedes A170 værksted, når du skal have skiftet din service. De vil have styr på alt i forbindelse med serviceen og din bil i øvrigt. Men hvis du bor langt fra et Mercedes A170 værksted, kan det være fristende for dig at tage det lokale autoværksted i stedet. Men er det en god ide?\nDet lokale værksted vil typisk også have en bred viden om de forskellige biltyper og kan fortælle dig, om du har brug for en service eller ej. De kender biler indgående, men kender måske ikke lige præcis din Mercedes A170 model meget indgående. Det handler altså om, om du vil til en generalist eller en specialist.\nMercedes A170 ved Mercedes A170 værkstedet er, at de vil have styr på din bilmodel. De ser kun på Mercedes A170 modeller hele dagen, og det gør, at de kender din model godt. De ved, hvad der plejer at være problemet med den �” også når det kommer til serviceen. Hvis der ikke er for langt til det nærmeste specialværksted, bør du vælge det. Hvis der er for langt, eller hvis du synes, at specialværkstedet er for dyrt, er der ingen skade sket i at vælge det lokale værksted. De kan også hjælpe dig.


Lazer Victor - Enkelstartshjelm - Str. 52-56 cm - Mat sort - Cykeludstyr med PrisGaranti\nLazer Victor - Enkelstartshjelm - Str. 52-56 cm - Mat sort står på manges ønskeliste i cykelsporten. Racerhjelm er den gode katagori der indeholder rigtig mange varer. Cykelpartner bliver ofte betraget som den førende forhandler af cykeldele i hele Norden. Varen giver dig mulighed for at fortryde købet helt op til 365 dage efter dit køb. Når den hele rigtige del til din cykel skal findes, er det et sikkert valg, hvis du køber varen her, både produktet og kvaliteten er blandt det bedste. Husk også at der er prisgaranti på Lazer Victor - Enkelstartshjelm - Str. 52-56 cm - Mat sort fra det rigtig fede mærke Lazer, der ofte ses i forbindelse med de store løb. Når landevejen eller skovbunden ligger for dine fødder og du sidder på cyklen, skal du huske at have noget vand med. Denne væske kan fx være energidrik med citrussmag.\nLazer Victor - Enkelstartshjelm - Str. 52-56 cm - Mat sort er klar til dig her i shoppen. Du finder den i den eftertragtede varegruppe Racerhjelm. Og hey - du får jo også lige hele 365 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber Lazer Victor - Enkelstartshjelm - Str. 52-56 cm - Mat sort hos den populære shop Cykelpartner, der har forstået vigtigheden af at have de rigtige varer på hylden. Blandt alle varerne i shoppen finder du noget for alle, det kan jo passende være den vare du kigger på lige nu. Købes der ind i online webshops er priserne mere attraktive end i butikkerne- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nKøbes der ind i en webshop, giver de dig lidt bedre rettigheder, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Dine varer skal kunne returneres i 14 dage. når du har handlet dine varer, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, i de mange webshops der er på det danske marked. Og du kan endda gøre det når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. I onlineshoppen er der ingen kø køen er der slet ikke, når du handler online, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.


Sløret er en bekendelse til islam | Apg29\nSløret og klæder vidner om, at de er muslimer.\nEn pige iført et slør.\nNår unge svenske kvinder bliver muslimer, de tager derefter hurtigt til den muslimske sjal. De havde ikke gøre dette, før de var muslimer. Tørklædet eller slør er således blevet en tilståelse, der nu er de muslimer og tilhører islam.\nDen sædvanlige street scene\nJeg bor otte kilometer fra Forserum. I Forserum bor mange muslimer. Når jeg kommer til Forserum Jeg ser direkte fra min bil muslimske kvinder gå på gaden. Det er en fælles gadebillede.\nHvordan kan jeg vide, at der er muslimske kvinder? Jeg ser det på deres tøj. De har tørklæder på hovedet og omfattende tøj. Deres tøj vidner derfor, at de er muslimer.\nJeg ser folk, der ikke har disse tøj på, tror jeg ikke, fordi de er muslimer. Med andre ord, det tøj en tilståelse af, at de er muslimer. De vise verden, at de er muslimer.\nDæk deres hår og deres bryst\nDer står i Koranen, at muslimske kvinder skal dække deres hår og deres bryst med sjal eller slør. For på denne måde at vise, at de er muslimer, så mænd ikke vil være i overensstemmelse med den muslimske hjemmeside islam.se forulempe dem. Således voldtager dem. De vil vise, at de ikke er slaver eller vantro, at det er gratis for mændene at forulempe og voldtægt.\nKoranen: Og sig til de troende kvinder, at de skal sænke blikket og vogte deres private dele og ikke at vise mere af deres pynt end anstændighed kan være synlige; Lad dem derfor drage deres slør (Khimar), så barme ...\nDet er dette vers, nummer 31 i Koranens 24. kapitel, som er grundlaget for at bære slør. Når muslimer diskuterer dette vers nævner navneord Khimar oversættes som "slør". Mohammed Knut Bernström skriver dette i en fodnote til verset i sin fortolkning af Koranen:\nDen navneord Khimar (PLUR. Khumur) angiver det slør, der arabiske kvinder før og efter indførelsen af islam i historien havde for vane at fastgøre hår. Ifølge de fleste klassiske kommentatorer slidte sløret mere eller mindre pynt, løst hængende ned ad ryggen, og fordi dametøj under de så fremherskende mode omfattede en front dekolletage liv, var den buste del bar. Kvinderne bliver bedt om her hvorfor at skjule det med hjælp fra en Khimar.\ndække dit hoved\nEn af de klassiske kommentatorer som Bernström nævne er Ibn Kathir (d. 1373) der forklarer ordet Khimar repræsenterer noget, der dækker, og som bruges til at dække hovedet. For at vedhæfte sløret betyder at trække den rundt og gøre det sikkert. Dette vil ske over halsen og brystet, så intet kan ses af dem. Ibn Kathir citerer også islams profet Muhammeds hustru Aisha:\nMå Guds nåde være med kvinderne i de tidlige udvandrere. Så Gud åbenbarede verset: 'Lad dem derfor trække deres slør for at dække barmen' de rev deres bodices og lægge på dem.\nFormålet med slør og muslimske tøj er, at de ikke tiltrække opmærksomhed. Men jeg siger, at det er det modsatte. Mine øjne er tegnet direkte til de forskellige tøj og slør ved muslimske kvinder bærer. De skiller sig ud i mængden.\nAt trimme anses for at være korrekt, er en række betingelser, der skal være opfyldt. Disse omfatter:\nDen skal dække hele kroppen, som beskrevet ovenfor.\nDet bør ikke være en pynt i sig selv. Betrækket er med andre ord ikke trække uønsket opmærksom på sig selv, hvilket naturligvis er en af de konnotationer af vers 24:31.\nTøjet må ikke være gennemsigtig.\nDe bør være løs og ikke undvige den anden, så de viser kroppens former eller være parfumeret.\nDe bør ikke ligne mænds tøj eller tøj af de vantro.\nDen følgesvend Abu Umamah fortalte mig, at han hørte Profeten Muhammed - fred være med ham - siger:\nGaranti mig seks ting, og jeg vil garantere dig Paradise: når en af jer taler, vil han ikke lyve; han betroet noget han vil ikke svigte denne tillid; hvis han gør et løfte, vil han ikke bryde den; sænke dine øjne; holde tilbage hænderne og beskytte dine private [krop] dele.\nLigesom der er regler for, hvordan kvinders påklædning bør være for at være korrekt, er der også mulighed for mandens påklædning. Disse omfatter, at de kunne (halal), hvilket betyder for eksempel, at de ikke skal være lavet af silke eller indeholder guld, når disse to materialer er forbeholdt kvinder. De må heller ikke være tynd eller gennemsigtig, så de viser en af de kropsdele Mannan ikke kompatibel (awrā '). De bør ikke efterligne de vantro tøj, og det anbefales (mustahabb) til at bære hvidt tøj. Desuden er det også forbudt at bære tøj, der skiller sig ud på en sådan måde, at de gøre opmærksom på sig selv og til transportøren er kendt og berømt for det.\nSmå børn iført slør\nDe siger, at når børn kommer i puberteten, de bærer disse slør, men jeg ser ofte børn bære slør. På den måde har børnene bliver seksualiserede og bekender ubevidst til den muslimske tro.\nMona Sahlin og Lena Hjelm-Walléns tørklæder\nDen 11. september 2001 blev de frygtelige terrorangreb i USA, der dræbte op til 3.000 amerikanere og skabt mere forfærdelig krig. Hvornår har regeringen medlemmer Mona Sahlin og Lena Hjelm-Wallen i en svensk moske med tørklæder på hovedet. Dette forstyrret kursus mange og kan virke som en uforståelig handling.\nSE BILLEDE: Mahmoud Aldebe, Lena Hjelm-Wallen og Mona Sahlin efter den 11. september i et besøg i en moske .\nHvis du er venlig, ikke længere konspiratorisk, var det måske for at vise deres støtte, men for nu sjalet er en bekendelse af den muslimske tro, som vi har diskuteret i detaljer i denne artikel, som var deres tørklæder intet andet end en tilståelse til den muslimske tro!\nHvad tror du, muslimer tænker, når de så de to sjal smykket medlemmer af regeringen? De troede, de var kristne? Eller henvist dem til muslimerne? De bar vidnesbyrd ved sjaler, at de var muslimer.\nVidnesbyrd om, at Mona Sahlin er muslim\nMen faktum er, at der er et vidne, eller i det mindste en antydning af, at Mona Sahlin er faktisk en muslim. Dette vidnesbyrd kommer fra den muslimske kvinde Nalin Pekgul står over for et valg:\n"Nogen Mona Sahlin, for eksempel, at det vil sætte kryds flere Tensta, fordi du tror, hun er garant for andres rettigheder til at være her i landet end måske mange andre muslimer , som aldrig ville kryds."\nMin fed. og:\n"Jeg er meget glad for, at hun (Sahlin) topper listen, fordi jeg tror hende, kan jeg sælge ethvert beløb i Tensta, men måske ville jeg ikke sælge andre muslimer på samme måde"\nStatsbesøg i Iran i 2017\nI forbindelse med regeringens besøg i Iran i februar 2017 gennemført den kvindelige ministre slør. Dette naturligvis var meget mærkeligt i betragtning af at kvindelige deltagere i andre landes statsbesøg ikke følte sig tvunget til at gøre det samme.\nSe billede: Ministrene fra sjaler.\nSå det var noget unikt til den svenske delegation. Det var noget mere end et udtryk for sympati eller smiger? Var det en tilståelse til den muslimske tro?\nAnn Linde slør afslører hendes politik\nDen nuværende udenrigsminister Ann Linde of Commerce for at bære slør i Iran besøger 2017.\nMange glædede sikkert nyheden om, at Margot Wallström ville træde tilbage, men glæden var kort nok, da Commerce Ann Linde eftertädde hende.\nHun var i besøg i Iran i februar 2017 og tilslørede selv (https://media.publika.md/en/image/201702/full/_94625808_annlindeirna_41696400.jpg) sammen med de andre kvindelige ministre. I betragtning af at hun tog sløret så det giver en antydning af, at hun ikke er upartisk i konflikten mellem Israel og Den Palæstinensiske Myndighed.\nHun er helt sikkert mod Mellemøstens eneste demokrati, Israel og går i hans forgænger Margot Wallström fodspor.\n2011 udnævnt palæstinensiske Association Ann Linde "år palæstina" med følgende erklæring:\nAnn Linde, gennem deres arbejde og engagement, hans rejser i Palæstina og Israel, deres kontakter og drøftelser med begge parter, understregede palæstinensernes situation klarhed, klarhed og mod, senest som anerkendelse af Østjerusalem som hovedstad i en fremtidig palæstinensisk stat og anerkendelse af Palæstina som medlem nummer 194 af FN. Ann Linde kamp for fred og retfærdighed har altid haft fokus på folkeretten og principperne om menneskerettigheder.\nSløret afslører, hvad det er Mellemøsten-politik, hun handel bevægende. Så her sagde hun i et demokrati kursus i Tel Aviv i 2008:\n"Konflikten mellem Israel og Palæstina, hvor den vigtigste forudsætning for fred er, at den israelske besættelse slutter, det er nøglen til hele Mellemøsten kan udvikles i en fredelig retning."\nLæg mærke til, at hun taler om "Palæstina" som et land, der allerede i 2008, to år før den socialdemokratiske regering anerkendt det som et land, selvom det ikke er et land.\nSløret kan ikke gemme dig\nI Teheran, Iran blev en kvinde i 2018 blev idømt to års fængsel, for den muslimske kriminalitet til offentligt fjernet sit slør . I to måneder anholdt 30 kvinder med den begrundelse, at de har afvist at bære slør.\nLoven om at bære slør for både muslimske og ikke-muslimske kvinder i Iran har været i kraft siden den blodige islamiske revolution 1979:e\nLad mig gøre det klart: sløret kan ikke gemme dig. I stedet er det et middel til at undertrykke og underkaste dig, uanset om du er muslim eller ej.\nDet eneste, der virkelig kan spare dig og sætte dig helt gratis er Jesus Kristus.\nGud elsker alle mennesker, men ingen slør kan enten gemme eller behage Gud. Skulle du blive frelst og virkelig bedes Gud, så skal du acceptere hans Søn, Jesus Kristus, som han sendte til verden for at dø på et kors for at redde dig.\nJesus er i live i dag - han er opstået fra de døde. Når du modtager Ham vil du blive frelst og fri. Jesus Kristus virkelig sætter folk fri.\nBibelen henviser også til slør eller tørklæde, men i denne sammenhæng er det klart, at der er ingen lov uden skik. Jesus har gjort folk fri, ikke fordi de er endnu engang kommer til at blive sat i fangenskab, men at de forbliver fri.\nMona Sahlin konverteret til islam?


ForsideSøger du rådgivning?BørneBrevkassenSex og seksualitetSex og SeksualitetKære BB.. jeg er en dreng på 14 år, med SKILTE forældre. Det er nogle år siden, og siden da har min far mødt nogle nye kvinder. Nu har han fundet en ny, en dame med to ældre døtre. Den ene er 17, og den anden 23. Jeg har altid haft et godt forhold til ældre piger, og hende på 17 faldt lige ind under min smag fra første gang vi mødtes.. jeg synes hun er virkelig lækker og dejlig at tale med. Her for en måned siden, til min fars fødselsdag havde hun fået lidt at drikke, og da hun skulle sove, udnyttede jeg det og kyssede hende mens hun var beruset så hun ikke opdagede det. Dagen efter huskede hun det, og vi talte om det. Jeg fandt ud af, at hun også fandt mig tiltrækkende, og den aften lå vi i samme seng, og vi rørte hinanden og var tæt på sex. Dagen efter endte det sådan, og lige siden har vi dyrket sex hver dag sammen. (Det skal siges at vi bor under samme tag). Jeg ved ikke om jeg er ude hvor jeg ikke kan bunde, eller om jeg skal fortsætte sådan fordi jeg rent faktisk elsker hende..Kære du\nKære dreng på 14 år Tak for dit brev, hvor er det godt, at du har skrevet ind til os, for jeg kan godt forstå, at det er et dilemma du står i. Jeg synes det er rigtig dejligt, at du har fundet en, som du elsker, men jeg kan godt forstå, at du er i tvivl, om du er kommet derud hvor du ikke længere kan bunde. Du er måske urolig for, hvad ville jeres forældre sige til det, hvis de fandt ud af det..? Har du mon snakket med hende om, hvordan hun har det med det hele, og hvad hun føler og tænker?Ud over at det kan være problematisk for jer, når jeres forældre er kærester, og I bor sammen, så tænker jeg også, at der kan opstå problemer for jer, fordi du er under den seksuelle lavalder, og det derfor er ulovligt for hende at gå i seng med dig. Måske ved I det godt, og det er sådan set heller ikke min hensigt at moralisere overfor dig, men jeg tænker bare, at hvis nogen skulle gå hen og finde ud af, at I har et seksuelt forhold, og de fandt det forkert, kunne I måske risikere, at de ville bringe sådan en ting op... Måske kunne du prøve at tale med din stedsøster, om det er noget I er parate til at risikere..? Jeg kan heller ikke lade være med at tænke hvad der ville ske, hvis det en dag pludselig gik ”galt”, og den ene af jer sagde stop. Det er jo ikke sikkert, at det sker, men hvis det gør, kan det ikke være særlig rart at skulle se hinanden hver dag og ligefrem bo sammen. Omvendt ved jeg også godt, hvor svært det kan være at holde sig væk fra den, man elsker... Jeg tænker, det gælder om at mærke rigtig godt efter, og måske også se om du kan få snakket med din stedsøster om det hele - selv om jeg godt ved, at det måske bliver hårdt og at det måske ikke er så ligetil. I sidste ende er det jo jeres beslutning, men hvor er det sejt, at du har skrevet om det her i BørneBrevkassen. Måske kan du bruge dit brev og mit svar til at vise din stedsøster, så I kan få vendt nogle af de spørgsmål, jeg har stillet..? Jeg håber, at du finder en afklaring på, hvad du skal gøre, ellers er du altid velkommen til at skrive herind igen eller ringe til BørneTelefonen på 116 111 eller skrive til UngeChatten og vende dine tanker lidt mere med en rådgiver. De bedste hilsner BørneBrevkassen


Min første fisketur del 2 – Fiskeri & Fritid\nMin første fisketur del 2\nEn fisk som denne svømmer sjældent rundt alene på denne årstid, og snart er jeg på den igen. Den lille streamer virker åbenbart fint. 4-5 kast senere er der bud efter den igen.\nOgså denne fisk bekender kulør med det samme, og slår kolbøtter i overfladen. Den finder hurtigt ud af, at det fører ingen steder hen, og stryger lige ind mod mig, hurtigere end jeg kan rulle line på hjulet. Da den når skæret, jeg er vadet ud på, vender den rundt, men har allerede brugt for mange kræfter, og ender hurtigt i nettet. 37 cm. og ud igen.\nEn halv time senere må jeg erkende at stimen nok er trukket videre, og jeg holder mig en kaffepause. Mens jeg sidder der, kommer tre biler og 8 nye fiskere kommer til. Jeg skynder mig at fortrække. Ikke fordi jeg er eneboer og ikke tåler synet af andre mennesker, men fordi, dagen i dag, for mig bedst nydes alene.\nJeg kører videre nordpå, mens jeg kigger efter på mine bedste pladser, men de fleste steder holder der biler som vidner om fiskere. Først da jeg kommer til en næsten ukendt plads er der tomt.\nJeg kører ind til siden, og rigger grejet til igen. Kaffen og madpakken skal nydes inden jeg starter fiskeriet her.\nVinden har næsten lagt sig helt, og de små bølger er forsvundet. Tilbage er kun nogle gamle trætte dønninger.\nNede ved stranden sætter jeg mig på en stor flad sten, der er omgivet af tagrør. Det er tegn på at der løber nogle kilder ud i havet herfra, og netop dette kan lokke fisk til om efteråret. Kold kylling, frikadeller og ost, skyllet ned med kaffe, i disse omgivelser. Bedre spisestue findes næsten ikke. Et par gråænder ligger og vugger i vandkanten. De har åbenbart glemt at jagten er gået ind, og er ikke videre sky.\nTi minutter senere står jeg i vand til livet og kaster ud langs kanten på et rev, som strækker sig små hundrede meter ud. Det er her jeg har haft held tidligere. Sidst jeg var her, gav det en med hjem og to til genudsætning. Jeg har stadig den lille gul/sorte streamer på, men bliver enig med mig selv om, at den nok hellere må skiftes ud med en der er knapt så iøjnefaldende, nu da vandet er krystal klart.\nJeg roder lidt rundt i flueæsken og finder en gammel flue, som aldrig fik sin dåb, men hvis matgrå farve er fint i den klare efterårsdag. Linen suser ud over vandet og fluen lander med et lille plask, som virker meget voldsomt på den stille overflade.\nEfter en lille times tid uden nogen form for liv under overfladen, bestemmer jeg mig for at pakke sammen. Jeg har jo en fin fisk liggende i bilen. Idet samme ser jeg en stor fisk springe helt ud af vandet, knapt hundrede meter længere henne ad kysten, og mærker mig stedet. Den skal prøves!\nDet første kast ryger ud over vandet. Fingrene er ikke helt så rolige som de var lige før, og cigaretten i mundvigen gløder også voldsommere.\nDet andet kast lidt til højre for det første, heller ingenting. Tredje kast lidt til venstre, og bingo – der var den ! Hårdt modhug, og op med stangen. Men der skete ikke rigtig noget. Fisken stod stille ved bunden, eller nærmere – den svømmede uendelig langsomt langs med stranden. Ok, det er en blød stang, men alligevel… Jeg lagde mere pres på, og det fik kalorius på andre tanker. Den satte farten op, hvilket resulterede i at min stang stod over vandet som en ostehøvl. Aldrig havde jeg lagt så meget pres på en fisk, uden den havde måtte give efter. Denne fisk svømmede bare videre.\nEfter ca. 50 meter bestemte den sig dog til at vende rundt og svømme tilbage igen. Det resulterede i at jeg fik lidt line tilbage på mit hjul. 0,25 mm. line er ret stærkt, og jeg lagde så meget pres på jeg turde. Nu satte fisken farten lidt op. Den svømmede frem og tilbage i mindre og mindre buer om mig, og jo mindre buerne blev, desto nærmere kom den til overfladen.\nDer var gået ca. 5 minutter, da den viste sig i overfladen første gang. Sikken en fisk, den var jo enorm ! Desværre havde jeg ret i mine tanker om at en sådan opførsel ofte er fra en farvet fisk, og det var den.\nBuerne blev mindre og mindre, og til sidst gav den op, og gled stille ind mod mig. Nettet kom ned under og maskerne omsluttede den.\nDen blev målt til 81 cm., og skulle så efter div. tabeller veje omkring 8 kg. Denne fisk var dog noget tynd i det, så jeg skød den til ca. 5½ – 6 kg. Så stor en fisk havde jeg aldrig landet før. Jeg bestemte mig for at sætte den ud igen . Det var nu ærgerligt at det var en så slank fisk, når nu endelig kæmpen havde fundet min lille flue.\nDa den kom ud i vandet igen, stod den lidt i stenene, for at genvinde balancen, men fandt dog ret hurtigt ud af, at den havde genvundet friheden. Langsomt gled den ud og nedad, mens den langsomt vinkede til mig med den store hale, som om den sagde på gensyn


Sådan at kvæle hangnails under en manicure – O2S\nSådan at kvæle hangnails under en manicure\nEn hangnail er tør overskydende hud omkring neglebånd\nEn hangnail er tør overskydende hud omkring neglebånd. Det er egentlig ikke et søm, så udtrykket er vildledende. Det synes at bare være kommet fra ingenting, men det kan ikke ignoreres, fordi det kan være smertefuldt. Det er grimme og kan give ubehag. Den bedste måde at forhindre en hangnail er at tage sig af dine hænder. Brug lotion og cremer er specifikke for hånd-og neglepleje. En hangnail er tør hud så fugter! En anden væsentlig årsag til hangnails er fordi folk bider negle. Dette svækker dine negle og neglebånd, og forårsager hangnails.\nHvis du får en hangnail, er der en ordentlig måde at fjerne det. Her er hvordan at kvæle hangnails løbet af en manicure.\nSådan at kvæle hangnails under en manicure. Sanitize dine værktøjer først.\nSanitize dine værktøjer først. Sørg for at du desinficerer de manicure værktøjer, før du bruger dem. Hvis du har manicure gjort i en salon, bør negle tekniker rengør redskaberne med alkohol i dit nærvær. Kom godt i en manicure er en nem måde at få en infektion fra en anden. Selv hvis du bruger dine egne klippere og neglesakse eller laver manicure dig selv, du skal dog stadig desinficere før start. Hæld lidt alkohol på dine klippere og tørre ned med en ren klud eller silkepapir.\nSuge dine negle. Få en lille håndvask og fyld op med varmt vand. Placer dine hænder i varmt vand for at blødgøre neglebånd. Du aldrig ønsker at tegne en tør hangnail fordi det kan få smertefulde. Tør hud vil også være svært at kvæle. Lad dine hænder iblødsætning i et par minutter til at forberede dine negle til manicure.\nPåfør neglebånd remover. Start med den ene hånd først. Lad neglebånd remover løsning trænge ind i huden. Massere neglebånd remover på dine negle og neglebånd. Være ekstra opmærksom på tørre dele. Korrekt forberedelse af dine negle vil gøre det lettere at trimme og rengøre.\nNip hangnail tæt på huden. Brug din skarpe rene clipper og begynde kvæle den hangnail. Forsøg ikke at trække for hårdt. Det kan medføre, at din hud til at bløde. Brug ikke almindelige håndværk saks til at trimme en hangnail. Disse vil være for stor og kan forårsage dig yderligere skade.\nEfter nipper din hangnail og rengøring dine neglebånd, bruge en god fugtgivende lotion. Dette vil forhindre yderligere hangnail. Der er mange mærker på markedet i dag, der er udarbejdet specifikt til hånd-og neglepleje. Disse vil normalt have E-vitamin for at styrke neglen. Du kan også prøve en god anti bakteriel lotion efter fjernelse en hangnail at forhindre enhver infektion.\nHvis du bemærker det område, hvor din hangnail blev fjernet for at være betændt, blødning eller har en dårlig lugt, kan det være inficeret. Hvis dette er tilfældet, skal du kontakte din læge. Alvorlige infektioner er kommet fra mindre sår på kroppen.\nForkæl dig selv med TLC og du vil have bløde, smukke hænder og dine hangnails vil være en saga blot!


Enorme strande i Nationalpark Vadehavet\nDer er masser af plads på strandene til såvel mennesker som dyre- og fugleliv. Men det er vigtigt, at vi mennesker tænker os om og viser hensyn. Artiklen her er også bragt som Nationalpark Vadehavets månedlige klumme i Kristeligt Dagblad.\nDer er god plads på strandene på i Nationalpark Vadehavet. Standene på Fanø og Rømø, som er kilometerbrede, og visse steder, som her ved badestedet Lakolk på Rømø, er bilkørsel tilladt. Bemærk, at en ny klitrække er under dannelse - et eksempel på den enorme dynamik, som man finder i hele vadehavsområdet. Foto: John Frikke\nMens Vadehavet biologisk set ligger helt i top som et af de mest værdifulde havområder på kloden, så ligger det nok i den anden ende af skalaen, når vi mennesker skal rangere alverdens badelokaliteter. Uklart vand og mudrede bundforhold trækker just ikke op, når badegæster skal vurdere deres oplevelse. Dertil kommer, at de på vise tider af døgnet skal vandre flere kilometer for i det hele taget at finde en vanddybde, som når over knæhøjde.\nIkke desto mindre er Nationalpark Vadehavet begunstiget med noget af Danmarks bedste badevand - og ifølge mange også med Danmarks bedste strande. Man finder dem bare ikke på fastlandskysten, men skal bevæge sig ud til vestsiden af det såkaldte barrierelandskab, som afgrænser Vadehavet mod Nordsøen: halvøen Skallingen samt øerne Fanø og Rømø. Hvis vi begynder i nord ved nationalparkgrænsen ved Blåvandshuk finder vi således kendte strande som Blåvand Strand, Hvidbjerg Strand, Skallingen Strand, Fanøs strande samt Lakolk Strand og Sønderstrand på Rømø.\nSønderstrand er i øvrigt ikke blot Danmarks, men Nordeuropas bredeste strand med en bredde på helt op til fire kilometer. Derfor er der også god plads til alle og til mange former for menneskelig udfoldelse. Udover badning for såvel tekstilbeklædte som naturister er der for eksempel indrettet særlige områder til at dyrke aktiviteter som strandsejlads, kitebuggy og blokart.\nOg rent faktisk bliver der til stadighed mere og mere plads at udfolde sig på. Generelt er Vadehavet noget af det mest dynamiske landskab (og ’vandskab’), man kan forestille sig. Vind og vand flytter konstant rundt på store mængder sand og andet materiale, og på Fanø og Rømø giver det sig blandt udslag i, at strandene kontinuerligt vokser mod vest. På Rømø betyder det, at badegæsterne hvert eneste år skal bevæge sig et par meter længere end året før for at få en dukkert.\nEt andet meget synligt bevis på den enorme landskabsdynamik er de nye klitrækker, som badegæsterne på såvel Fanø som Rømø kan konstatere er ved at bygge sig op på strandene.\nValfart til standene\nLige nu er badevandstemperaturerne med sine 14-16 grader nok lige en anelse for kølige for de flestes vedkommende, men vi befinder os ved højsommerens begyndelse, og snart vil både danskere og udenlandske turister for alvor valfarte mod de danske strande. Naturstyrelsen anslår, at standene alene på Rømø hvert år besøges af cirka 1,9 millioner mennesker.\nDe mange mennesker - og deres firbenede venner i form af hunde og heste - giver af og til konflikter med strandenes naturligt hjemmehørende dyre- og fugleliv. Strandene er vigtige lokaliteter for fugle som terner, præstekraver og strandskader, der nøje er tilpasset at yngle på stranden og ikke kan tage andre steder hen for at bygge rede.\nDet er værd at nævne særligt to arter, for hvem strandene på Rømø er af afgørende betydning. For hvidbrystet præstekrave gælder, at 80 procent af den danske ynglebestand befinder sig på Rømøs strande, og øen rummer cirka halvdelen af ynglebestanden af dværgterner i den danske del af Vadehavet. De er eksempler på arter, som er meget sårbare over for forstyrrelser, når vi mennesker boltrer os på stranden.\nMen som nævnt er flere af strandene i Nationalpark Vadehavet enorme, og hvis blot vi mennesker tager hensyn til fuglene, er der sagtens plads til begge parter. Det kan man først og fremmest gøre ved at respektere de yngleområder, hvor hegn og skilte markerer, at her er der fugle med æg og unger, som man bør undgå at forstyrre. Sådanne hegn og skilte har nationalparken i samarbejde med Naturstyrelsen og kommunerne sat op ved Blåvand, på Fanø og på Rømø.\nMan kan også vise hensyn på anden vis. Når man går tur på stranden, er det bedst at gå helt tæt på vandet, for fuglenes reder ligger normalt højere oppe, hvor vandet ikke kan nå dem. Kommer man for tæt på fuglene, vil de som regel gøre opmærksom på det. Hvis en ynglefugl spiller syg eller direkte begynder at slå ned og angribe, er det et tydeligt tegn på, at man er kommet alt for tæt på og bør skynde sig væk. Hvis en fugl flyver rundt og skælder ud eller løber nervøst rundt, er det knap så graverende, men dog et signal om, at man nærmer sig dens æg eller unger, og derfor bør gå i en bue udenom.\nOg med disse råd: God sommer og fornøjelse ude på strandene!\nDen hvidbrystede præstekrave er i tilbagegang i hele Europa. Danmark har en lille bestand, som udelukkende yngler kun på strandområderne på Fanø og Rømø. Her ses en han, der passer på sin unge. Foto: Thorkild Brandt/Nationalpark Vadehavet


Booking på hjemmesiden, fx til frisøg, behandling eller hotelværelse\nBoking via hjemmesiden tillader kunden at bestille, når det passer kunde. Vi kender det alle fra mange forskellige hjemmesider. Det kan fx være booking af tid til klipning hos frisøren, synsprøve hos optikeren o.m.a.\nBooking af hotelværelser, bord i en restaurant er lige så udbredt.\nDet særlige ved disse formularer er tilknytningen af en kalender. Kalendere kan sættes op på timebasis eller dagsbasis eller hvad der er behov for.\nUd over opsætningen af formularen bør man også se på WordPress hjemmesidens opsætning / indstillinger, e-mail opsætning og SMTP.\nBOOKING FORMULARER - CASES\nBooking: Tid til dyrlæge\nMetode: CSS og link\nBooking: Tid til frisør\nBooking: Faneblade til booking\nBooking: Tid til behandling\nMULIGHEDER I WORDPRESS\nWordPress er bygget op med mange muligheder for at sætte hjemmesiden forskelligt op, for at opnå det ønskede mål – at få brugerne til at tage kontakt.\nVi kender det fra mange sammenhænge, hvor vi ønsker at brugeren skal bestille tid hos frisøren, behandleren, hotellet eller restauranten m.fl. I WordPress er der mange plugins, som kan hjælpe os med, at du får den rette opsætning på din hjemmeside.\nDu kan også finde inspiration under formularer her på Certa Webs hjemmeside.\nI Certa Web tager vi os af teknikken og sætter bookingformularen op, så du kan koncentrere dig om at drive din virksomhed.\nUd over opsætningen af selve formularen ser vi også på WordPress hjemmesidens opsætning og indstillinger, e-mail og SMTP.\nSAMARBEJDE OM DIN HJEMMESIDE\nHar du allerede en hjemmeside eller skal du have en ny hjemmeside? Vi er altid interesseret i at indlede et samarbejde med dig. Vores holdning er, at hvis du har en OK hjemmeside, så tager vi naturligvis udgangspunkt i den.\nEr du interesseret i at samarbejde med Certa Web eller en af vores gode samarbejdspartnere, så er du altid velkommen til at kontakte os.\nDu er også velkommen til at give os et tip, hvis du kender en fagperson, der kunne tænkes at ville samarbejde med os.


TV-Arkiv | YouSee Community\nJeg vil bare lige hører om i har problemer med TV-arkiv ?\nHer virker det ikke, får fejlkode 500, problemer med remote-server ?\nP.S Har genstartet efter forskrifterne.\nDet er også galt hos os, og noget siger mig at tdc ikke løser problemet bare fordi vi brokker os her, vi må nok stille os bagerst i telefon køen, det er nemlig kun når man vil købe noget de er hurtige til at reagere\nDenne arkiv service har iflg. TDC været nede siden 06-11-2015, på en stor del bokse. Fik i forrige uge at vide at "servicen" skulle være klar igen i sidste torsdags, men kan blot konstaterer at vi nu 1 uge efter denne dato forsat ikke har adgang til denne service.\nForstår simpelthen ikke at TDC ikke vælger at prioriterer at løse dette problem her og nu, men blot køre "pladen" om at der arbejdes på sagen - og man jo ikke kan trylle, og man kan holde øje på hjemmesiden hvordan det går med fejlretningen - virkelig en god måde at holde gode kunder glade.\nEr røget i det røde felt over de mangler vi har oplevet hos TDC over de sidste 6 måneder - vi har blandet andet oplevet udfald på internettet af flere omgange, herunder 1 uge hvor vi ikke havde net overhovedet, fik udskiftet TDC router/modem. Herefter gik TDC tv boksen ned, og nu med den "nye" boks virker arkivet ikke længere, så noget er gået helt galt på det sidste.\nEr parat til at droppe TDC som leverandør efter 9 år "i folden", hvor vi eller har været glade for at være, men gider simpelthen ikke længere "bøvlet", og igen og igen have fornemmelsen af at man blot er et nummer i systemet.\nBeklager det sure opstød, men havde behov for at få luft for fustrationerne.\nSom I måske har bemærket, så kan der stadig forekomme problemer på TV Arkiv. Vi arbejder sammen med vores teknikere på højtryk for at løse fejlene, men disse er - som I nok har bemærket - ikke helt lige til.\nVi har oprettet en tråd hvor vi samler eksempler på fejl, som vi vil sende videre til vores teknikere, så deres arbejde kan gøres lettere. Vi håber, at I vil hjælpe os med at løse fejlen.\nKig gerne forbi /t5/Tv/Opsamling-p%C3%A5-TV-Arkiv-fejl/td-p/165888 og hjælp os med at samle eksempler\nBeklager de gener dette kan have medført.


30 - 31 aug 2003\nBeretningen om Familien Nielsen\nHistorien om Theodor og Marie Nielsen`s bidrag til den smeltedigel det amerikanske samfund opstod af.\n�Hvor er han grim! Riv dog hovedet af ham med det samme.� Det var farfars kommentar og velkomstsalut til denne verden, da han f�rste gang s� sin nyf�dte s�nnes�n, vores far Theodor Nielsen. Dette fandt sted i Verninge d. 2. April 1882. Dette meget uv�rdige udsagn var ingenlunde en parallel til, hvad far senere skulle udvikle sig til, nemlig en h�jt agtet og meget respekteret person, samt for os en meget k�rlig og omsorgsfuld far. Han var s�n af Mads og Kirstine Nielsen. Mads var en h�rd banan. Far fortalte om en episode, hvor han og hans bror Kristian, havde lavet en aftale med deres fader om udf�relse af en bestemt m�ngde arbejde i sommerens l�b, og s� modtage et passende bel�b i forhold til dette n�r de n�ede h�st. Men da afregningens time kom, tog farfar blot alle derers udregninger og hvad de ellers havde af dokumentationer for deres anstrengelser, fejede det hele af bordet med den kommentar, - � V�k med det skidt�. S� det er intet under, at far ikke blev landmand . B�de hans far og farfar var sognefogeder i Verninge sogn og begge modtog de Den Danske Dannebrogsorden. Den blev tildelt dem for deres noble og korrekte optr�den under udf�relse af deres embede. Far var d�bt og konfirmeret i Verninge, gik i skole samme sted til han blev 14 �r, hvorefter han kom i l�re som smed. Efter 3 �rs l�retid fik far sit svendebrev i 1912. L�retiden var ikke ligefrem morsom, eller nogen dans p� roser. Mester gjorde regelm�ssig brug af regul�r fysisk afstraffelse, hvis tingene ikke blev gjort som han havde t�nkt sig. Som svend arbejdede far p� forskellige v�rksteder, i Esbjerg, �rhus og �lborg, hvor han m�dte Mor. Far havde 3 br�dere, Emil, Niels og Kristian og 5 s�stre, Marie, Katrine, Johanne, Lydia, (hans favorit) og Mathilde. Far s� aldrig mere nogen af dem. Men efter hans d�d aflagde hans yngste broder Kristian et bes�g her i America, p� vej hjem fra New Zealand. Nogle af onkel Kristians b�rn, var en del �r emigreret til New Zealand, men vendte dog tilbage efter en �rr�kke. Far var en god fort�ller, og i mange af de historier han fortalte var han selv involveret. Det var is�r erindringer fra hjemmet, der blev fortalt, og n�sten alle startede med: �Emil og mig�, eller �Niels og mig�, eller �Kristian og mig�. En af beretningerne � den handlede om fars f�tter Axel, der rejste til Canada, for aldrig senere at lade h�re fra sig - var fyldt med mystik.To af Aksels br�dre rejste ogs� til Amerika. Ejner Steffensen til New Jersey og Kristian Steffensen til Brooklyn, men de fleste af vore f�tre og kusiner bor stadig i Danmark. Nu til spindesiden af familien. Moder skiftede aldrig navn, hun var f�dt Inger Marie Nielsen, som datter af Jens og Ane Marie Nielsen. De fik 12 b�rn, men alle d�de ved f�dslen undtagen tre st�rke piger ‑ vor moder, Johanne og Hedvig (Doris navnes�ster). Ane Marie m� havde v�ret en meget st�rk kvinde. Jeg tror vi andre ville have givet op l�nge f�r nr. 12! Moder var f�dt d.15. Febr. 1889 i �lborg. Hendes moder d�de da hun var 7 �r gammel, s� hendes far opfostrede selv de tre piger. Han var indremission�r og kolport�r. Denne kristelige atmosf�re var med til at forankre moders faste tro p� Gud, og hele hendes k�rlighed til b�ger og poesi. Hun skrev mange digte- et af dem skrevet til 35 �rs jubil�et i den kvindelige sociale hj�lpeorganisation i Pella Lutheran Church, hvor hun var st�rkt involveret, selv om det kronologisk i denne forbindelse er uden betydning.\n1) Herre Jesus sign vor Fest,\nTil din �re!- v�r vor G�st\nOs til Gavn og Gl�de.\nSign hver enkelt som kom med\nStyrk vor Tro og Kaerlighed,\nTil med dig at vandre. 2) Pella danske Kvindeflok,\nMindes vil, hvad Gud har gjort\nI henrundne Dage;\nEen Forening blev til to;\nGud det gjorde; vi det tro\nFor sit Riges Fremme.\n3) Naar vi mindes Tid som svandt;\nSorg og gl�de sammenblandt;\nHvad blev da udrettet.\nGud! du regner altid ret,\nTilgiv hvad vi gjorde slet\nHjaelp os tjene bedre\nTak for Naade!- gode Kaar. 4) Gennem femogtredive aar;\nMod os danske Kvinder.\nTak for hver og een af dem\nSom du alt har taget hjem;\nVi dem her nu savner.\n5)Hj�lp os Gud i Troens Strid,\nTil dig saette al vor Lid;\nMens vi er hernede;\nHade synden; elske dig\nOg vor Naeste rettelig\nSande Vidner v�re.\nFader arbejdede i �lborg fra oktober 1907 til november 1911, og det var p� det tidspunkt han blev bekendt med Inger Marie Nielsen . Fader besluttede at tage lektioner i orgelspil hos hende, (et kvikt p�fund!!, ingen af os har nogensinde h�rt far spille en tone), men deres bekendtskab blomstrede og udviklede sig til et regul�rt forhold, der f�rte til deres forlovelse i 1908. Efter forlovelsen med far, tror jeg hun f�lte behov for at l�re lidt om, hvordan hun kunne blive en god hustru og moder. S� hun tog til Herning p� Husholdningsskole. Hun var l�renem, fik hurtig fat i det hun var kommet for, og snart var hun tilbage i �lborg, hvor hun var en meget v�rdsat hj�lp k�kkenet p� det hotel hvor far boede. De blev gift i Budolfi Kirke i �lborg i 1909. Senere flyttede de til �rhus, hvor far arbejdede som mekaniker og Ester blev f�dt i 1910. Her boede de i en boligejendom, hvor de var genboere til Hans og Rosa J�rgensen, (Agnes Madsen�s for�ldre) som var venner med far hjemme fra Verninge. Der var en lille g�rdsplads imellem dem, s� de fik hurtig rigget en snor til fra det ene vindue til det andet, s�ledes at de kunne sende beskeder til hinanden , n�r dette var n�dvendigt. Det var jo f�r telefonen blev hver mands eje . Et �r senere, flyttede mor og far til Sandager p� Fyn. Her blev yderligere tre b�rn f�dt. Ejner d. 12. januar 1913, Gudrund d. 25 juli 1916 , og B�rge d. 8 januar 1920 . Her overtog far en Smedeforretning ved navnet � Bien�, hvor han udf�rte alt smedearbejde, lige fra skoning af heste til opfindelse af en roel�ftemaskine der b�de blev produceret og forhandlet af far selv. Maskinen l�ftede og l�snede roerne s�ledes, at de var til at tage med h�nden og hugge toppen af, hvorefter de s� blev leveret til Assens sukkerfabrik. Smeden importerede ogs� McCormick h�stmaskiner, (selvbindere og sl�maskiner). De kom i store kasser, hvorefter far s� samlede dem f�r salget.\nSom �rene gik, blev smedeforretningen ogs� hovedforhandler af Ford, Model T, og deltog p� den m�de i den spirende automobilalder .Og igen samle og tilpasse efter modtagelsen fra Von Bulow Auto Forretning i K�benhavn. Han fremstillede og indrettede det f�rste chassis til lastvogn for hovedforhandleren i omr�det. Senere tog han ogs� k�rel�rer licens, s�ledes at han ogs� kunne l�re andre at k�re. L�gen i omr�det ejede en gammel �OVERLAND� og hver gang han skulle ud til et natbes�g, bad han altid far om at tage med, i tilf�lde af at den skulle g� i st�, is�r om vinteren. Far k�bte ogs� en gammel tysk fabrikeret bil, en �BRANDENBURG�, som han istandsatte og tog familien med p� en tur til �lborg. Ejner husker turen som her gengivet :\n�P� denne tur gik bagakslen i stykker, s� far m�tte reparere den f�r vi kunne forts�tte. Vi sled ogs� et s�t d�k helt op, og carbidlygterne ville ikke br�nde. S� hele familien m�tte g� de sidste kilometer til �lborg. P� hjemturen knuste far frontruden, da han k�rte ind i en garage hos onkel Emil i Randers.� Moder havde altid en pige i huset, og far 3 eller 4 mand i arbejde, der alle var p� kost og logi. De boede oven p� maskinforretningen. Oppe over stuehuset var der to v�relser, i det ene boede hushj�lpen, og da Ester blev gammel nok, fik hun det andet. Mor havde mange problemer med de piger. Ofte ville de stj�le, men til geng�ld blev de sj�lden ret l�nge . Ester husker et tilf�lde, hvor mor og far afsl�rede, at en af pigerne havde stj�let noget s�lvt�j. Hun blev selvf�lgelig fyret p� stedet, og m�tte g� hele vejen til Assens med al sin bagage for at komme med toget. Efter at hun var g�et, opdagede vi, at flere andre ting ogs� var v�k plus alle �ggene. Far k�rte efter hende, og n�ede hende ved sukkerkogeriet, hvor han rodede al hendes bagage igennem og fik de stj�lne ting med tilbage. De n�rmeste venner var Jens Hansen og familie, som var bestyrer p� Brugsforeningen. De havde 3 piger og en dreng p� omkring samme alder som os, s� vi legede meget sammen. Ester har holdt korrespondancen g�ende med sin veninde Agnete, lige siden vi forlod Danmark. Jens Hansen var ogs� medvirkende til at vi fik taget et fotografi af deres tre piger samt Einer og Ester f�r vor afrejse til America. B�rnene voksede op og skolegangen tog sin begyndelse. Som den �ldste er Ester sikkert den, der har den mest levende erindring om skole�rene, s� det f�lgende er en samling af Esters erindringer. Som seks�rig startede jeg med at tage undervisning i strikning. Mit f�rste projekt var et par lange uldstr�mper til mig selv. Vi l�rte ogs� at brodere; f�rst korssting , siden huls�m og brodering af huller i morsomme m�nstre. Jeg l�rte aldrig at sy mine egne kl�der, da vi altid havde en sypige, der lavede al den slags arbejde . Jeg startede i skolen som seks�rig og blev her gjort opm�rksom p� af min l�rer, Hr. Nielsen at mit navn betyd STJERNE. Det var en Landsbyskole med bare fire klasser, hvor vi kun gik i skole hveranden dag. F�rste og anden klasse sammen de lige dage, og tredje og fjerde de ulige dage. Efter fjerde klasse, hvilket er det samme som ottende herovre, blev vi konfirmeret som fjorten�rige. Hr. Nielsen var l�rer for alle klasser i skolen. Han underviste ogs� i orgelspil, s� hos ham l�rte jeg at spille orgel. Han spillede ogs� p� violin, s� til tider spillede vi sammen, ikke offentligt, men hjemme hos ham og hos mine for�ldre, n�r de engang imellem inviterede ham og hans kone til middag. (Frugten af denne tidlige undervisning, kom senere den Pella Lutheranske Kirke i Selma tilgode, idet Ester var organist der i ca. syv �r.) Jeg fik ogs� privatundervisning i Engelsk hos Hr. Nielsen et �rstid, inden vi forlod Danmark. I skolen havde vi en �rlig eksamen. Den blev overv�ret af menighedsr�det og pr�sten, de kunne s� stille sp�rgsm�l til os elever, ligesom alle vore opgaveb�ger skulle freml�gges, s�ledes at de fremm�dte kunne se dem. De indeholdt regning, historie og skrive�velser. Vi havde ogs� bibelhistorie, hvor vi skulle genfort�lle en historie efter l�rens valg. Han havde en karakterbog med alle vore navne og de enkeltes karakterer for hver uge i �ret. Til tider kunne vi snige os op og se, hvorn�r det var vores tur til at fort�lle. Det gav os jo mulighed for at forberede os ekstra dagen i forvejen, enten det nu var historie, geografi eller bibelhistorie, o.s.v.. Jeg husker engang, jeg vidste at mit navn ville blive det n�ste, og at det var historien om Nathaniel. Jeg huskede hele historien og fik UG. Det var bare fint, men lidt lusket. Da jeg var omkring 10 �r, blev jeg medlem af KFUK spejderne i Assens, sammen med min veninde, Astrid Thomsen. Vi cyklede til m�de en gang om ugen for det meste om aftenen, hvor vi deltog i alt spejderarbejde, s� som hvordan man sl�r knob p� et reb, eller morse med flag o.s.v. Vi kom ogs� p� weekendlejre, marcherede med sang og musik. N�r vi kom igennem Sandager, �bnede Far og Mor forretningen og serverede hjemmelavede kager og saftevand. Kagerne var vist nok k�bt hos Bageren. Somme tider k�rte vi ogs� p� cykel til stranden, skoven eller til en af de store Herreg�rde i omegnen. Ligeledes havde vi ogs� Bibeltimer. Jeg fik for �vrigt et lille Ny Testamente i l�der, af min spejdertrop, da jeg rejste. Jeg husker ogs�, n�r vi havde v�ret til spejderm�de og det blev sent om aftenen, at far altid kom og m�dte os p� halvvejen p� sin cykel. Det var jo s�dan dengang, at vi brugte carbidlygter ; der var nu heller ikke s� megen trafik p� den tid af dagen, men det var meget k�rkommen, n�r vi kunne se Fars cykellygte. I skolen begyndte vi ogs� med folkedans, det var jeg meget optaget af. Der var �n dreng jeg virkelig godt kunne lide, s� vi dannede altid par. Mine for�ldre havde ikke s� meget at indvende mod den slags dans, men tage dansetimer i Forsamlingshuset var absolut � � Nej � . Somme tider sprang vi ud af vinduet, selvf�lgelig uden Far og Mor s� det, og lavede dansetrin, �En to tre og et lille hop.� Det var meget harml�st, men vore for�ldre var ikke enige med os i det. Kirken i Danmark er en statskirke, og det er ikke almindeligt med s�ndagsskoler eller andre aktiviteter udover gudstjenesterne, og hvor meget f� tager del i disse. Selvf�lgelig er der Konfirmationsforberedelserne som er obligatoriske. Far og Mor var kede af, at der ikke var nogen s�ndagsskole for b�rnene, s� de startede en . Far lavede selv b�nkene til at sidde p�, og satte dem op hjemme i vort hjem. S� hver s�ndag eftermiddag var der s�ndagsskole i vort hjem. Mange af vore naboers b�rn kom ogs� for at h�re Far og Mor fort�lle bibelhistorie og l�se op af kristne b�rneb�ger. Far var en virkelig god fort�ller, og n�r s� Mor spillede orgel til sangen, kunne vi godt lige at synge de gamle sange med kristent indhold. En af mine veninder der senere blev skolel�rer skrev senere til mig, at hun aldrig vil glemme de historier, som Far fortalte s�dan en s�ndag eftermiddag. Hun fortalte ogs�, at hun stadig brugte en af Faders favoritb�ger, en der hed �Ruth� at l�se op af for sine elever. Der var ogs� mange aftener, hvor vi b�rn hyggede os, n�r Fader l�ste humoristiske historier for os, og standsede netop det mest sp�ndede sted, s� det var n�sten ikke til at vente til n�ste dag med at h�re hvad der s� skete. Disse er dejlige minder. N�r der til tider var b�rnegudstjeneste i den store kirke inde i Assens, var vi omkring 25 � 30 stykker, der cyklede der ind for at deltage i denne. Far var meget rundh�ndet i s�danne tilf�lde og gav hver af os en femogtyve�re til at putte i kirkeb�ssen. I Danmark g�r b�rn ikke meget i Kirke, og hvis vi gjorde det (Gudrun og jeg) sad vi hos moder i venstre side af Kirken, og Ejner og far i h�jre side. B�rge var for lille til at komme med. Far gik oftere i Kirke end mor, og sommetider, i den tid jeg gik til konfirmationsforberedelse, gik jeg med i Kirke, og hvis jeg husker ret, s� sad jeg sammen med far i h�jre side.! �Jeg kan ikke t�nke, at jeg har siddet ene p� damesiden.� Dette var hvad Ester kunne huske fra tiden i Sandager.\nFar og mor var meget aktive i Indre missions bev�gelse, idet de f�lte, at Folkekirken var d�d �ndeligt. S� de inviterede ofte Mission�rer i deres hjem, hvor der s� holdtes m�de for dem i sognet der var interesserede. Der var venner i de omliggende Landsbyer, med samme indstilling, som de m�dtes med i de forskellige hjem for at holde missionsm�der og bibel studier, en gang om ugen, men for det meste var det fader der underviste og fremlagde emnerne. (Mor og far pr�vede at forts�tte med disse hjemmestudier i Selma, men jeg tror at den lokale pr�st troede, de ville undergrave og true hans arbejde , hvilket jo slet ikke var meningen) Cyklen var p� det tidspunkt, det eneste transportmiddel man kendte til, hvis man ville transporteres fra det ene sted til det andet. S� da Ester voksede op, var hun ogs� med til disse m�der, hvor alle n�d at synge de gamle religi�se sange. S� snart der var mulighed for at afholde et m�de, fik far lavet l�besedler med indbydelse dertil. Ejner og Ester var p� forh�nd udset til at dele disse ud til hvert eneste hjem i Sandager og omegn. Vi var ikke meget for dette arbejde, fort�ller Ester, for vi vidste godt, at folk ikke kom, og muligvis ogs� lo af os n�r vi var g�et. I Sandager var vi de eneste, der erkl�rede os som v�rende missionske; de andre var Grundtvigianere, s� derfor kom vi mere sammen med folk fra Aborg, Fjeldsted, �rup, Dreslette og Glamsbjerg. Til disse byer kunne vi cykle, n�r der af og til var nogle st�rre sammenkomster. Far var medlem af menighedsr�det, s� da der skulle ans�ttes en ny pr�st, var det en prestigesag for ham at f� ansat en teolog fra den indre missionske side, i stedet for en Grundtvigsk pr�get mand. Han havde ogs� heldet med sig, men desv�rre blev det en stor fiasko. Han var en rigtig god taler, men var ikke god til at omg�s folk, og hans kone var endnu v�rre. Hun var smuk, men meget f� folk s� hende nogensinde. Han var der stadig, da vi forlod Danmark og det var bestemt ikke en fjer til fars hat, at han havde f�et en indremissionsk pr�st til egnen, der viste sig at v�re en fuser. �Ak, ja tingene har ikke forandret sig meget igennem �rene�.\nVi vender blikket mod Amerika. Nu rejser sig sp�rgsm�let? �N�r de havde s� god en forretning med gode sociale forhold, ja vel nok et rigtig godt liv, hvorfor emigrerede de s� til USA? Ja , hvorfor? Der var forskellige grunde til denne beslutning. F�rst og fremmest at far led meget af en slem bronkitis vinteren igennem og kunne heller ikke blive ved med at sko alle de mere eller mindre ustyrlige heste, som b�nderne kom med. Samtidig anbefalede l�gen, at far skulle forlade dette klamme klima og flytte til et mere tempereret land. For det andet var der, i fars �jne, utilfredsstillende forhold omkring Sandager Kirke, og de mistede ogs� forbindelse til de andre missionsk indstillede familier i omr�det. Far begyndte at se sig om efter andre muligheder, eventuelt k�b af en anden maskinforretning, men fandt ikke rigtig, hvad han s�gte. I 1920 havde vore bedstefor�ldre p� fars side Guldbryllup, og fars yngste s�ster Lydia blev gift p� samme dag. Deres gode ven, Hans J�rgensen, var hjemme p� bes�g efter at have opholdt sig 10 �r i Montana i U.S.A. Far og Hans genopfriskede deres venskab, og begyndte s� sm�t at tale om fars muligheder i Amerika. Hans, Rosa, Ruth, Lily, og lille Agnes skulle flytte til Californien. Klimaet der kunne lyde som et godt sted for Far. Mor og Far begyndte at tale om ogs� at emigrere til Californien. Nu blev der en l�ngere korrespondance Far og Hans imellem,der resulterede i, at Hans og Rosa ville v�re garanter for vor familie. Dette ville betyde, at vore for�ldre skulle forlade en blomstrende forretning, det ville ogs� sige at alle vore m�bler og bohave skulle s�lges ved auktion.Vi b�rn fandt alt dette v�ldigt sp�ndende, men den dag alle vore ejendele var solgt, og det hele var v�k fra hjemmet var det meget, meget h�rdt for Far, han gr�d meget den dag. Farfar pr�vede at overbevise Far om, at det virkelig var synd at tage alle disse b�rn til Amerika. (Det varede da heller ikke l�nge, f�r de forstod, at det hele var en fejltagelse. De ville hellere end gerne rejse hjem igen, men nu var alle deres sparepenge brugt, s� der var ingen vej tilbage). Da alt nu var solgt, flyttede hele familien ind hos Bedstefar, onkel Kristian og tante Amine i hjemmet i Verninge, hvor vi blev i ca. fire m�neder. Det var slet ikke s� nemt med to familier under samme tag. Tante og onkel havde medhj�lpere, og en af pigerne fik lavet splid mellem mor og tante ved at fort�lle usandheder, s� mor og tante talte ikke til hinanden i flere dage. Ester kan huske, at tante Amine var en hel del syg, men at hun kaldte hende ind til sig i sovekammeret, hvor Ester fik en elfenbensrose som farvelgave. I oktober 1923 rejste familien s� til K�benhavn, gik ombord p� skibet � Hellig Olav II � og sejlede til Amerika. Eftersom alle tredje klasses passagerer skulle direkte til Ellis �erne, kom familien p� anden klasse, og derved sparet for den ydmygelse at skulle deltage i deres d�rlige forhold. Det blev en meget stormfuld sejltur, alle blev s�syge undtagen Ejner og fars bronkitis blev rigtig slem. Skibsdoktoren gjorde da ogs� far opm�rksom p�, at han skulle prise sig lykkelig over at skulle til Californien med et for hans helbred meget bedre klima. Der var ingen til at tage imod dem, da de ankom til New York, og de havde s� godt som ingen kendskab til engelsk, men p� en eller anden m�de kom de dog p� det rigtige tog. Af en eller anden uforst�elig grund havde Hans J�rgensen anvist far en rute, der gik over de sydlige stater. Dette gjorde, at de fik et meget nedsl�ende indtryk af landet, idet disse stater var meget fattige og forarmede. De s� kun farvede folk og sm� hytter, s� de spekulerede p� om det var, hvad de havde at se frem til, n�r de kom til Californien. M�ske ville en tur gennem det nordlige U.S.A. have v�ret nok s� fremmende og opl�ftende for deres forventninger til deres nye f�dreland. Det blev til en 5 d�gns tur fra New York til Selma i en ganske almindelig togvogn, og deres yderst begr�nsede kendskab til det engelske sprog, gav dem nogle store problemer. Alene det at tidssonen forandrede sig hele tiden, var noget helt nyt for familien, hvilket gjorde, at n�r de kom hen til spisevognen, var der slet ikke �bnet endnu; de var kommet en hel time for tidligt, fordi klokken var sat en time tilbage. Og meget af tiden bestilte de �samuses and Coffee� som den sorte tjener solgte, n�r han kom gennem vognen. Sandwiches l�d i fars �rer som samuses. De havde 8 timers ventetid i New Orleans, hvor de ogs� skulle skifte tog. Her var de for �vrigt advaret imod varmen og risikoen for solstik, (det var i oktober) s� de turde ikke opholde sig uden for stationsbygningen af samme grund. Efter hvad der var blevet dem fortalt, skulle de ikke skifte tog oftere, s� da alle folk forlod toget i Los Angeles , (efter en varm og st�vet tur gennem Texas og Arizona ) blev familien i toget. Kondukt�ren pr�vede at g�re dem forst�elig, at de skulle forlade toget, men de forstod jo ikke et ord af det hele, s� de blev hvor de var. Til sidst tog kondukt�ren deres bagage og satte det ud p� perronen, og s� var der jo ikke andet at g�re end at f�lge trop. Her stod de s� med al deres bagage uden at vide, hvor de nu skulle g� hen .Men Gud ville det anderledes; en passager, der kunne tale dansk, (m�ske en engel) h�rte dem tale dansk og hjalp dem ud af kniben. Han fandt ud af, hvor de skulle hen, og fik dem i det rigtige tog til Fresno. Der ankom de s� sidst p� �ret i 1923 og boede i den f�rste tid hos Hans J�rgensens p� Dinube Avenue ca. en halv mil vest for Mill Ditch. Nogen af b�rnene sov i udhusene. En af de f�rste ting der skulle klares, var at f� b�rnene indskrevet i skolen. Takket v�re en meget forst�ende skoleleder, Charles Edgecomb, blev der oprettet en special engelsk klasse for Ester, Ejner og 2 andre, en mexicansk pige og en kineserdreng. Mrs. Glendenning var deres l�rer. Dette var i oktober, i andet semester i februar var de allerede klar til at deltage i et regul�rt skoleforl�b uden problemer. B�rn l�rer sprog meget hurtigt, det er slet ikke n�dvendigt med tosproget undervisning � bare l�r dem engelsk. Den f�rste sommer betalte Hans J�rgensen for Ester, s�ledes at hun kunne deltage i undervisningen p� en sommerskole, der gjorde det muligt for hende at springe syvende klasse over og starte p� 8 i kraft af hendes alder. Far lejede ca. 8 Ha og et hus p� Thompson Avenue, i mellem Dinuba og Floral Avenue. Vore naboer hed Clevelands, (Mary Luise var Selmas bibliotekar i mange �r og Nina var skolel�rer), deres efternavn var Shafers. En dag da far havde besluttet sig for at hente Ester, Ejner og Gudrun i skolen i hans gamle Model T 1919 ,l�b den t�r for benzin lige ud for Shafers hus, s� far gik tilbage til vort hjem efter mere benzin. B�rge blev virkelig bange, han havde nemlig h�rt nogle historier om, at Shafers havde et jagtgev�r, s� han l�b alt, hvad han kunne tilbage til vort hus, hele tiden t�t p� far, der var p� vej tilbage igen med mere br�ndstof . Det f�rste hus far havde lejet var meget primitivt; ingen indlagt vand eller elektricitet. Vi brugte petroleumslamper og br�ndekomfur. Det er ikke s�rlig sv�rt at forestille sig fars og mors sindstilstand, n�r de t�nkte tilbage p�, hvad de havde lagt bag sig hjemme i Danmark. P� farmen var der en stor encylindret vandpumpe med en lang rem fra motoren til pumpen. P� en stor del af arealet var der placeret nogle store telefonp�le, og den del der var plantet til med vin, var d�kket med bermudagr�s, antagelig senegr�s, der skulle fjernes med h�ndkraft. Far var skuffet, modl�s og frustreret. Udl�rt som maskinsmed i Danmark, tegnet og konstrueret landbrugsmaskiner samt bygget speciel roeoptager, - nej praktisk landbrug var bare for meget! Han l�ngtes hjem til Danmark, og var parat til at rejse tilbage, men �konomisk var dette umuligt. I 1926 flyttede familien til en anden farm, ogs� ca. 8 Ha. P� McCall Avenue (der hvor Thrifty Drug er nu) med et to etagers stuehus. Far k�bte ejendommen af Martin Juul, der for nylig havde overtaget den, fordi den forrige ejer ikke kunne betale hvad han skulle. De n�d det nye hus, med elektricitet og indlagt vand, men stadig med br�ndekomfur og udend�rs das. Her kom en nyt baby til verden (Doris) .Mor har sikkert v�ret noget bekymret over situationen. Dr. Dagmar Petersen, som senere rejste for Santal Missionen til Indien som L�gemission�r, hjalp mor ved f�dslen. Mor havde store problemer med �reknuder, og havde stort besv�r med at g�, s� efter f�rste �r p� gymnasiet m�tte Ester blive hjemme et �r for at hj�lpe mor med at passe Doris. (Tak til Ester, det har ikke v�ret nemt.) B�rge startede i skolen det efter�r og Ester fulgte ham i skole den f�rste dag, fordi han ikke kunne meget engelsk, men efter den f�rste dag gik det fint. Sam Heisinger var vor nabo mod syd. Han var en samler og avlede kalkuner, der havde en tilb�jelighed til g� igennem eller flyve over indhegningen og til fars lucerne, hvor de trampede det hele ned, s� det var umuligt at h�ste. En dag stak far en fork i en af dem, slog den ihjel, og smed den over hegnet tilbage, hvor den var kommet fra. Sam blev fuldkommen hysterisk over dette, men beflittede sig dog p� her efterdags at beholde sine kalkuner hjemme. Siden overtog Dr. Binkley ejendommen og blev vor nabo. Vi talte ikke meget sammen. Udover Mr. Binkley bestod familien af to s�nner Bob og Ted samt Mrs. Binkley. Alle kan sikkert huske hende som en god sanger, der �vede sig meget! De havde ogs� en dobberman pinscher, der daglig skr�mte Doris fra vid og sans, hver gang hun skulle passere forbi deres ejendom p� sin cykel p� vej til og fra skole. En dag hun var ude i abrikosplantagen, sprang hunden over indhegningen, og v�ltede hende omkuld. At hun var� hunder�d� er et svagt udtryk, og far konfronterede da ogs� Mr. Binkley med de skrammer, Doris havde p�draget sig. Efter den dag s� vi ikke mere til den. Far arbejdede en del for Martin Juul for at lave lidt ekstra penge, og en gang imellem kunne han f� nogle vinstokker�dder til at fyre med. Han l�ssede dem p� en vogn, der blev brugt i plantagen, og sp�ndte den bag efter sin Model T. L�sset var bare s� bredt, at fars arme ikke var lange nok til, at hans signal for venstredrejning kunne ses af de bagfra kommende trafikanter. Det var B�rges job at sidde oppe foran p� l�sset, for at give tegn til far, hvis der kom nogle bagfra., n�r der skulle drejes til venstre. En dag da B�rge ikke var med p� vognen, startede far sin venstredrejning, just som en vogn var i f�rd med at overhale ham. De kolliderede. Heldigvis kom ingen til skade, men far m�tte betale skaden. I en rum tid derefter var B�rge langt nede . Lige ud for vort hus stod der en stor gammel palmetr�sstub. En dag Ewald Nielsen drejede op i vor indk�rsel med al for meget fart p�, skred hans vogn ud og endte overskr�vs p� stubben . Ewald var kendt for at k�re vildt. S� i lange tider bad Gudrun i sin aftenb�n . �K�re Gud fri os for Ewald �. De f�lgende afsnit er en gengivelse af forskellige episoder, som B�rge husker dem , da familien Nielsen etablerede sig og slog rod i Californien . Jeg husker den �rlige svineslagtning i Thanksgivingsugen, ( Thanksgiving Day er den fjerde torsdag i november.) plukningen af frugterne fra vore to appelsintr�er, transporten af rosiner i kasser p� den gamle skramlekasse af en vogn trukket af to muldyr . Og jeg husker vor h�st af hveden med h�ndkraft med en le, far havde importeret fra Danmark . Da det skulle t�rskes, var der ingen t�rskemaskine ledig , men far fandt en gammel nedslidt maskine p� Smeaton� s ejendom i South McCall. Far fik den bugseret hjem og satte den i stand fra A til Z ,s� vi kunne t�rske vor hvede . Jeg husker ogs� ,at jeg var med ham hos Townsends smedeforretning , hvor vi smedede t�nder til tromlen i t�rskev�rket . Jeg hjalp far med at sk�re gevind p� t�nderne, lige som vi ogs� k�bte nogle reservedele hos S,O.Child Hardware Store. Far konstruerede og byggede ogs� en l�sser til rosinkasser , for slet ikke at tale om det skur, som far byggede, hvor vi skar og t�rrede abrikos - h�sten, opbevarede de tr�bakker der blev brugt ved t�rring af druerne. Jeg l�rte ogs� at k�re sl�maskinen, n�r der skulle sl�s gr�s til h�, k�re hesterive og hj�lpe til, n�r vi k�rte h�et i lade for senere at bruge det til vor ene ko og muldyrene. Alle b�rnene skar ferskener hos Chris Thygesen . Ruth Linhart var en rap sk�rer . Helen Hoegh var ogs� med at sk�re ferskner hos Thyge, til tider gav hun mig en k�retur i sin �ben Buick sedan med springs�der. Senere blev jeg forfremmet fra sk�reskuret til plukning i plantagen . Som s�dan plukkede jeg for Walter Iverson for 15 cent i timen i ti timer om dagen . Efterh�nden tilb�d han mig da ogs� 25 cent i timen, fordi jeg var en meget hurtig plukker. Bob Rasmussen plukkede ogs� samme sted , men fik ingen forh�jelse til hans store fort�rnelse . For �vrigt arbejdede vi alle meget h�rdt p� den farm ,b�de n�r vi bandt vinranker op , plukkede druer eller, hvad der var af forefaldende arbejde . En anden ting, der st�r ganske klart for mig , er alle de automobilkollisioner der skete p� hj�rnet af McCall og Dinuba . Dr. Binkley kom altid temmelig hurtigt og velforn�jet ud af sin udk�rsel. Oftest endte vragene s� ovre i � Put�Put Lauritzen�s forhave. Emil Pedersen var postomb�rer og vor nabo imod nord . Jeg brugte meget tid p� at lege med Carl, Clerence,( Cabbage ) Og Vernon (Bassy ) . Emil anlagde en tennisbane og arbejdede med en radiotelegraf i sin k�lder. En gang der var benzinkrig, oplagrede Emil benzin i 50 gallons t�nder , antageligvis til omkring 10 cent pr. gallon. Willard Nielsen plejede at levere benzin til sine kunder p� de forskellige farme . Han brugte spande, almindelig m�lkespande, til at transportere benzinen fra sin vogn til kundernes opbevarings tanke ; ved dette arbejde brugte han altid gamachebukser til beskyttelse. Clausens boede lige nord for os . Jeg husker Rick, Ester, Magaret og Gerhard . P� pladsen foran deres hus havde de en tennisbane. Det var mit job at levere m�lk til Thygesens flere gange om ugen. En gang jeg gik forbi med min m�lk, var der en hel del unge i gang med at spille tennis . En af dem var Bill Jensen, Bens broder , som var ret s� overv�gtig , s� jeg r�bte �God dag din store tyksak � . Ejnar var tilf�ldigvis med denne gang, og skulle selvf�lgelig fort�lle det, da vi kom hjem. � Mon jeg fik min bagdel varmet op ? Jeg kan stadig m�rke det �. Da Eli Vig og Margaret Clausen blev gift st�r ganske klart for mig . Receptionen blev holdt i Clausens hjem , og i den anledning skulle jeg aflevere et eller andet til Mrs. Clausen nogle f� dage f�r brylluppet , og jeg kan endnu se hende for mig st� og rense en masse kyllinger. Gamle Mrs. Otis boede hos dem . Lige ovre p� den anden side af vejen boede Mathilda Jensen . Hun lavede livet meget besv�rligt for sin mand Jens . N�r de skulle i byen, brugte de altid en gammel ensp�ndervogn . En eller anden overtalte hende til at pr�ve en tur i bil . Det var en af disse toptunge, lukkede sedan( badekar p� hjul kaldte vi dem ). Tingesten v�ltede rundt med hende, og hun blev temmelig slemt tilredt. Det er vel un�dvendigt at fort�lle, hun aldrig pr�vede det igen. Far overraskede Jens en dag oppe i hans vinfarm ,siddende under en vin og gr�de, �Hun er s� h�rd ved mig, at jeg snart ikke kan tage mere .� ( Jeg tror nok, at vi i dag ville betegne Jens som en t�ffelhelt ) Hun var virkelig en person ,der misbrugte sine n�rmeste, og behandlede Jens som sin egen hund. Far var ikke altid lige fin i sin talem�de .is�r n�r han skulle p� das . Han kunne v�re kritisk og h�rd over for andre , tiltider more sig med at lave sjov med sine omgivelser . M�ske var dette en meget menneskelig reaktion p� hans frustration over at v�re ingenting ,som han selv udtrykte det. Hjemme i Danmark var han en aktiv og respekteret mand , her ovre forsvandt han blot i den gr� masse. Jeg tror, at dette virkelig gik ham p� . Han kunne ikke udst� tyggegummi ; der bliver s�dan et vildt stirrende udtryk i deres �jne sagde han . Der var s� mange danskere i omr�det med samme efternavn , at der ofte blev knyttet andre be- n�vnelser til dem. F.eks. det navn fra hvilken by de kom fra . Der var Potter Nielsen, Audubon Nielsen og Chigaco Andersen . Der var ogs� Rige Pedersen , det var Hans Pedersens fars �genavn . Konfirmationsforberedelserne startede almindeligvis omkring tolv �rs alderen ,n�r vi s� havde g�et der til vi var fjorten blev vi konfirmeret . Undervisningen blev holdt hver l�rdag fra 9 � 11 i den regul�re skoletid bortset fra n�r det var d�rligt vejr .Vernon, Cabbage, jeg selv og en del andre b�rn fra nabolaget gik hver l�rdag sm� syv km. til kirken . Rev. Axel M. Andersen var vor l�rer . Efter to endel�se �r var vi endelig f�rdig til at blive konfirmeret , dog med en forudg�ende mundtlig eksamination i hele menig- hedens p�h�r. Rev. Andersen fyrede sp�rgsm�l af til os, som vi efter bedste evne pr�vede at besvare. Vi skulle ogs� fremsige bibelske skriftsteder efter hukommelsen . Alt dette var ved at skr�mme os til d�de, men jeg vil dog mene, at det alligevel gav vor kristne tro en ekstra tand af overbevisning. ( en lille sidel�bende bem�rkning ang�ende skriftsteder ) Ved de forudg�ende l�rdagsundervisninger, hvor vi ogs� blev bedt om at fremsige skriftsteder efter hukom - melse, var der altid en vaks fyr der citere John 11: 35 � � Jesus gr�d�. D. 29 April 1934 var vi fem der blev konfirmeret . Geraldine Nelson, Clarence Petersen ,Brenton Petersen , LeRoy S�rensen og B�rge Nielsen . Natten f�r min konfirmation havde mor sin egen form for overh�ring . Vi stod begge i vort lille bryggers, da hun spurgte mig p� dansk: � Ved du hvorfor du bliver konfirmeret ?� Jeg svarede ogs� p� dansk. �Det er fordi, jeg vil h�re Herren til .�Dette synes at tilfredsstille hende . Og jeg kan i al ydmyghed sige, at jeg har tilh�rt Her-ren lige siden , ikke altid et perfekt partnerskab fra min side. Til tider har Herren m�tte tilrettevise mig bl�dt og n�nsomt, andre gange har han m�tte tage anderledes strenge midler i brug. Jeg er taknemlig over at han gjorde og g�r ! Da Hitlers stormtropper invaderede Danmark i 1940 udbr�d far� Nu ved jeg, hvorfor Gud dirigerede os til U.S.A. i 1923 , det var for at vor familie ikke skulle leve i et okkuperet Danmark.� Fra da af l�rte far engelsk og det endda s�dan, at han sang solo offentlig p� engelsk �.Hellig, Hellig er hvad englene synger �). I lang tid ville far ikke deltage i nadveren. � Jeg kan ikke forst� hvad de siger .� sagde han . For os er symbolikken i nadveren s� �benbar , at det ikke er n�dvendigt at forst� ordene . ( Jeg deltog i nadveren i New Guinea p� Enga sproget , hvor jeg ikke forstod et kuk .) Men da pastor Husted Christensen blev pr�st, sagde han ordene p� dansk, da han kom til far . Og det bet�d s� meget for ham . Far k�mpede s� meget for at bevare den dansksprogede gudstjeneste i Pella ,at det til sidst vakte en vis forargelse hos flertallet i menigheden, som kunne l�se skriften p� v�ggen ang�ende gudstjeneste p� dansk. Far og mor sled ogs� meget med at till�re sig det n�dvendige stof for at kunne blive amerikanske stadsborger e. De skulle l�re sig U.S forfatning, lov og navnene p� de forskellige ministe- rier og ministre . F.eks. Forsvarsministeriet = Henry Stimpson. De var begge to meget optaget af at l�se b�ger med teologisk indhold .De l�ste meget af Olfert Ricard. Vilhelm Beck, A. Fibiger , og Assenfeldt Hansen. Men Nicolai Grundtvig var for liberal for deres tankegang. Mor l�rte engelsk meget hurtig og skrev artikler i det m�nedlige blad , der udkom i organisationen National Kirker. Senere var det naturligt for hende at skrive p� engelsk. Hun underviste ogs� en voksen klasse om s�ndagen i Pella . I tidsskriftet �Luthersk Ugeblad � var der en meget smuk omtale af far og mor . Mange �hvorfor � kunne h�ftes til far. Hvis bare han havde v�ret i stand til at tale et nogenlunde ordentligt engelsk , kunne han sikkert have f�et et job i en smede - eller sin egen maskinforretning . � �, ja , alle disse hvis�er �. Vi skifter over og h�rer Doris�s erindringer i tilknytning til denne beretning. Jeg har egentlig ikke kendt disse lidt h�rde oplevelser i de tidlige �r her i America .Da jeg efter - h�nden blev gammel nok til at huske noget som helst, var mine s�skende i arbejde, og den �kono- miske situation var i det hele taget ved at lette lidt . Jeg var vel ogs� forholdsvis fork�let . De andre fire havde taget toppen af de meget diciplin�re regler, mine for�ldre h�ndh�vede.( uden at vi havde taget skade af det , m� jeg sige ) Jeg tror mine for�ldre til en vis grad var frustrerede, og lidt i vildrede med ,hvordan de i s�danne verdsligsindede omgivelser skulle takle en st�rrelse som mig. Mine �ldre s�skende gik til bowling ( hvad mon der skete s�dan et sted ? ) og i biografen ( det var jo skammeligt ) eller til fodbold ( var det mon ikke farligt ? ) Fra min tidligste barndom husker jeg som noget af det sk�nneste , n�r mor og jeg k�rte med Gudrun til Fresno , hvor hun havde sit arbejde . Det skete i hendes Model A., hvor vi ogs� drak vor kaffe og spiste dansk Wienerbr�d til forretningerne �bnede ved ni tiden. Resten af dagen brugte vi i forret - ninger, spise frokost i Woolworths, slappede af med lidt l�sning , strikning o.s.v. i Courthouse Park, f�r vi atter tog tilbage med Gudrun ved 5 tiden. Disse dage var det rene himmerige for mig. Andre dejlige og meningsfulde minder er de feriedage vi tilbragte i Mt. Hermon bibelcamp, hvor vi boede i en lejet hytte . Mor lavede mad til omkring 12 unge , der alle deltog i m�derne , samtidig med vi n�d campinglivet. Nogle af de st�rkeste kristne afg�relser s� dagens lys i disse bibelcamps . Jeg elskede bibelstudierne, sangen og al den morskab vi havde p� turene til Santa Cruz Beach om efter- middagen . ( Jeg kan ikke lade v�re med at drage en sammenligning mellem mine oplevelser her og dem min familie deltog i, da de boede i Danmark .) Livet p� farmen var p� mange m�der en blandet forn�jelse . N�r vi plukkede druer, f�ltes det som om det stod p� i ugevis, selv om nogle af vore venner fra byen kom og deltog i arbejdet .Roy Lund og Vernon Nielsen var nogle af de f�rste, senere kom ogs� Anna Lisa Andersen, Nadine S�rensen ( Smith ) og Mary Beth Kirkegaard (Avery), der alle sammen var med til at g�re jobbet morsom �mere. Formildende omst�ndigheder var de hvil, vi tog os i skyggen af vinrankerne, eller smed med jordklumper efter hinanden, indtil far kom og stoppede det hele. Pillede sorte edderkopper ud i midten af r�kken med vore knive, hvor de kr�lle sammen i det varme sand for til sidst at d� , fra �taget alle chancer for at klare sig, alt medens sveden dryppede fra vore n�ser. Mor havde altid saftevand, kaffe eller andre gode ting til os, som vi n�d under paraplytr�et i bag �haven kl. 10 og kl. 15. hver dag . En gang imellem var der ogs� dejlige banansandwiches . Jeg hadede at binde vin op, mest fordi jeg f�lte mig s� ensom her ude, s� hvad skete s� ? Jo jeg fik skoldkopper uden derfor at v�re s�rlig syg . Jeg m�tte blive hjemme fra skole, men derfor kunne jeg jo godt binde vin op. � Slut med hvad jeg kunne huske � fra Doris. Efter skole�rene tog vore tilv�relser forskellige retninger . Derfor vil de f�lgende afsnit af denne beretning informere l�seren , hvem det s� end m�tte v�re , om hvad der senere blev hver enkelt familiemedlems livsgerning. Ude af skolen et �r, hvor Ester hjalp med pasningen af Doris, var hun imidlertid blevet 16 �r. Det gav hende nogle sv�re overvejelser over mulighederne fremover , om hun eventuelt skulle vende tilbage til skolen, eller tage et job som husassistent. Heldigvis besluttede hun sig for at g� tilbage til studierne . Tog en handelsuddannelse med bogf�ring, stenografi og maskinskrivning og det var lige hende. L�reren i bogf�ring Mr. Leonard Simms hjalp hende meget, s� da hun dimitterede fra skolen , hjalp han hende med at blive optaget p� San Joaquin Handels College, hvor hun sidel�bende med undervisningen rettede forskellige opgaver . Efter fire m�neder p� sommerskolen fik hun et job hos Harvey Jacobsen , distriktschef for Landbrugets Assurance Kompagni et nyt firma her i byen. Hans kone Lily havde hjulpet ham i starten , men nu overtog Ester jobbet efter hende . Far og mor havde store tab ved deres flytning til Amerika, og starten her i U.S. var derfor meget besv�rlig for dem uden de forn�dne �konomiske midler . Da Ester fik arbejde, var det derfor en stor hj�lp for familien . Hun k�bte vores f�rste to d�rs Ford Sedan , hvilket var et stort fremskridt, al den stund vore for�ldre stadig trillede rundt i deres gamle Model T med sidegardiner. Tak for det Ester . Ester arbejdede i dette firma indtil hun d. 21 Nov.1935 giftede sig med Marion Petersen . En overgang arbejdede hun p� halv tid, hvorefter Gudrun overtog hendes plads som Harveys sekret�r . Ester og Marion har to b�rn, Carolyn Joan, f�dt 26. August 1938 og Beverly Lynette f�dt 2.Marts 1942.De bor nu i Easton, hvor de nyder deres otium. Da Ejner gik ud af skolen ,var der meget lidt arbejde at f� s� han m�tte tage, hvad der var muligt . Til sidst fik han arbejde hos Lewis Nelson der var ved at bygge vej i Selma . Ejner trillede sand og cement op ad rampen til det voksende bygningsv�rk .Ofte kom han hjem totalt udmattet og flad, men han ville ikke give op . S� kom der et job hos Carl Pilegaard , hvor han arbejdede for Jensen og Pilegaard i Fowler. Senere kom der en opfordring fra Marinen i San Diego, at der var job til ham der, hvis det havde hans interesse. Ejner var nu i tvivl, for han var glad for jobbet hos Carl, men han havde i lang tid pr�vet at f� et job i det offentlige, s� han slog til og drog af til San Diogo som den f�rste der forlod reden. Det blev imidlertid et rigtig godt valg for ham . Dernede m�dte han Margaret Krantz, som han senere blev gift med . I krigs�rene var han regul�r Marinesoldat, og var en overgang stationeret p� Palmyra �erne i Stillehavet. Efter Krigen kom han tilbage til San Diogo . Her blev han ansat som civil medarbejder i Marinen, og hvor han sammen med Magaret etablerede sig p� Point Loma . Her p� dette sted i fort�llingen er der desv�rre blevet et stort hul, idet vi mistede vor k�re s�ster Gudrun, f�r vi kom i gang med denne historieskrivning .S� vi har ikke hendes bidrag af erindringer fra den barndomstid, der h�rte hende til . Men som jeg n�vnede f�r, Gudrun overtog arbejdet hos Harvey Jacobsen efter Ester . Krigen var nu en realitet, og vore unge m�nd m�tte i krig. Gudrun og Elmer var forlovet, f�r han kom i h�ren , men blev gift d. 2o. September 1942, da Elmer var hjemme p� orlov. Nu kom der en tid, hvor Gudrun fulgte Elmer rundt i landet fra den en forl�gning til den anden; der gik mange m�neder p� den m�de, men da han sammen med den �vrige h�rafdeling blev afskibet til Tyskland , flyttede Gudrun atter tilbage til Fresno, hvor hun fik arbejde p� et pakkeri . Doris boede hos hende i den tid hun gik p� Fresno State Seminarium . Det blev til tre b�rn i den Larsenske familie. Grace Louise f�dt d. 1. Juni 1948, Muriel Marie d. 28, Oktober 1951, og Bryant Elmer f�dt 1. September 1954. I 1981 blev Gudrun syg og gennemgik samme �r en hjerteoperation, men d�de d. 19 maj 1982 ..Hun var den f�rste af os, der forlod familien for at indtage sin plads i himlen. B�rge tog sin eksamen p� skolen i 1936 som seksten�rig efter at have sprunget et par klasser over hen ad vejen. ( Han var denmest begavede af os ) Da Ejner rejste til San Diogo, overtog B�rge hans job hos Jensen og Pilegaard samtidig med, at han hjalp far i gang med h�nsefarming . Dette, sammen med de h�jere priser p� rosinerne, var med til at lindre vore for�ldres finansielle situation .Han arbejdede i firmaet som bogholder og lastbilchauff�r indtil krigen .Han var fire �r i h�ren, hvoraf de 3 �r blev p� New Guinea. Efter igen at v�re hjemme fra milit�rtjeneste giftede han sig med Alice Jensen fra Easton, og returnerede til sit arbejde hos Jensen og Pilegaard i forskellige ledende stil -linger . F�rst p� Elm Avenue lageret ,s� p� hovedlageret i Fresno, for til sidst at ende som administrerende direkt�r for hele J.& P. k�den .Tre �r p� denne post gav ham maves�r . S� i 1975 rejste Alice og han til New Guinea for at arbejde for Lutheran Missionen , hvor B�rge brugte sin erfaring som forretningsmand til at organisere et autoreservedelslager, lige som han, inden sin hjemrejse i 1977, underviste de indf�dte i brugen af samme. Da han kom tilbage vendte han tilbage til sit gamle firma J.& P. i en ny afdeling for forskning og udvikling , hvor han blev direkt�r . Alice og B�rge fik to b�rn , Jane Alice f�dt d. 14 april 1948 og Clifford Brien f�dt d. 30 april 1950 . B�rge bor nu i Selma i Mobile Home Park , bygget p� noget af den jord, hvorp� han voksede op, nemlig p� MaCall Avenue, hvor han i sin tid plukkede druer og sveskeblommer samt alle de andre gode ting. Beklageligvis er Alice ikke hos ham mere, hun blev dr�bt ved en tragisk automobilulykke i januar 1989 . Hun er savnet over alt af os alle. Doris tog sin eksamen fra skolen i 1943 og grundet de finansielle stramninger var den eneste mu � lighed heldigvis at komme p� seminariet. Doris siger : � Jeg elskede hvert minut af den tid , ogs� selv om det var midt i krigstiden med kun 800 studerende i Fresno, hvoraf de 700 var kvinder. Jeg boede dels hos Gudrun og dels hos Ester i Fresno . Det var p� den tid, der var rationering af benzin, s� det var en k�rkommen hj�lp, at dette kunne arrangeres. Det gjorde det muligt for mig at gennemf�re min uddannelse som l�rer . Dette var i 1947 det sammen �r som jeg blev gift med Ralph J�rgensen d. 22 november .Vi flyttede ind i Ralphs hjem og har boet der lige siden. Der blev ogs� vore tre b�rn f�dt . F�rst Arlene Ann d. 30. Oktober 1950, Howard Jerome d. 5. april 1953 ( P�ske s�ndag ) og Kay Diane f�dt d. 25 juli 1960. I en �rr�kke p� 25 �r har jeg periodevis undervist p� den almindelige folkeskole i Selma, hvorefter jeg i 1981 trak mig tilbage. Far d�de i maj 1948 efter et hjertetilf�lde. De lange dage, traskende efter hestene, hvor han pr�vede at f� til f�den p� en sandbanke , og hvor han ogs� pudrede hele arealet med en maskine han bar ryggen , bar sin pris og tog hans kr�fter . Han d�de i en alder af 66 �r, lige som det hele skulle til at blive lidt lettere for ham. Priserne p� rosinerne steg m�rkbart, s� det efterh�nden blev muligt for ham at betale sin g�ld , fikse huset lidt op, s� det hele blev lidt mere komfortabelt . Hvem har sagt, at livet skulle v�re retf�rdigt ? For mor var fars d�d et meget h�rdt slag ,hun havde i et og alt altid v�ret afh�ngig af far .Hun flyttede ind hos Ester og Marion, da de boede i Oleander. De havde et stort hus, s� der var plads til hende ogs�, men hun levede kun i 7 m�neder efter fars d�d , og d�de i en alder af 59 i december 1948 . M�ske d�de hun af sorg , hun havde i hvert fald ikke fejlet noget , som kunne afstedkomme hendes bortgang. Begge ligger begravet p� kirkeg�rden i Selma , og begge deltager de nu i engle � korets lovprisninger sammen i himlen . Efterskrift. I alt dette m� vi ikke undervurdere betydningen af vore for�ldres st�rke forankring i den kristne tro,\nog den indflydelse dette har haft b�de i vore hjem og i kirken. Det har tilpasset, formet og velsignet vore liv p� en m�de, der ligger ud over vor fatteevne. Tak Theodor og Marie , elskede for�ldre, fordi i flyttede til United States of America, hvor I igennem h�rdt slid og afsavn gav os alt dette. Her har vi f�et muligheder, vi ikke kunne opn� i Danmark .Tak for hvad I bragte os af livsv�rdier , der har v�ret med til at give os personlige sejre i vore og vore b�rns liv.