Mod til at vælge. - Forebyggelse af risikoadfærd. Sundhedsplejerskens undervisningsplan - PDF\nDownload "Mod til at vælge. - Forebyggelse af risikoadfærd. Sundhedsplejerskens undervisningsplan"\n1 Mod til at vælge - Forebyggelse af risikoadfærd Sundhedsplejerskens undervisningsplan Sundhedspædagogisk tilbud i 6. klasse\n2 Et samarbejde mellem sundhedsplejen og SSP i Silkeborg Kommune Indhold 1.0 Undervisningsplan Emne Status Målsætning Tid Materialer Præsentation Ja nej øvelse Pyramiden Hvad har størst indflydelse på de valg unge træffer? hjørner Dilemma: Billeder Billede Billede Billede Billede Bilag Bilag Faktaviden om børn og unge på nettet Gode råd til unge om brug af nettet Mod til at vælge Forebyggelse af risikoadfærd Side 2\n3 1.0 Undervisningsplan 1.1 Emne: Mod til at vælge forebyggelse af risikoadfærd Sundhedspædagogisk tilbud til alle elever i 6. klasse i Silkeborg Kommune i skoleåret 2014/2015. Tilbuddet sker i et samarbejde mellem SSP og sundhedsplejen. Sundhedsplejersken på den enkelte skole, laver aftale med klasselæreren for 6. klasse om klasseundervisning i 1½ time. Herefter forældremøde, hvor både repræsentant fra SSP og sundhedsplejerske deltager. Forældremødet er af 2 timers varighed og skal ligge i tidsrummet fra 1. oktober 2014 til 1. april Status: Mod: Mod er evnen til at konfrontere angst, frygt, smerte, risiko, usikkerhed og intimidering. Mod er også evnen til at turde sige fra og til at turde søge hjælp. Valg: Det moderne ungdomsliv rummer mange muligheder for de unge, der i vid udstrækning oplever, at de selv har ansvaret for at indfri de muligheder. Så samtidig med, at de fleste unge har det godt med at have alle de valgmuligheder, er det også et stort ansvar at stå med, når man er ung. For hvad sker der, hvis man vælger forkert eller ikke udnytter sine muligheder optimalt? Samtidig er det ikke alle, der har lige muligheder eller lige adgang til de gode valg. Der er stadig forhold i samfundet, der gør det mere sandsynligt for nogle end for andre f.eks. at få de gode karakterer eller den gode uddannelse. Risikoadfærd: Risikoadfærd er en adfærd, der indebærer en høj risiko for på kortere eller længere sigt at forvolde skader på en selv og/eller andre. Unge vil ind imellem foretage nogle valg, som andre vil betegne som risikoadfærd. Det er vigtigt at forebygge risikoadfærd, inden den for alvor begynder eller har Mod til at vælge Forebyggelse af risikoadfærd Side 3\n4 fået alvorlige konsekvenser. Samtidig er det vigtigt at overveje, hvor meget man skal oplyse de unge om forskellige typer af risikoadfærd, så man ikke i stedet for skaber øget interesse blandt unge for at ville afprøve risici. Årsager til risikoadfærd hos unge kan være forskellige. De kan have overdrevne forestillinger om, hvad der er normaladfærd blandt andre unge og føle at de skal leve op til noget - flertalsmisforståelse. Det kan også være at de på den ene side vil se sig selv som seje, ældre og have de voksnes fordele, mens de på den anden side vil tage afstand fra det krav om ansvarlighed, som ligeledes er en del af identitetsarbejdet og voksentilblivelsen. Ofte vil de unge føle, at der på den korte bane, er mere at vinde end at tabe på en risikoadfærd, f.eks. at drikke sammen med vennerne inden man egentlig har lyst, for at komme med i fællesskabet. Gevinsten ved en risikoadfærd kommer her og nu, mens det at lade være, ofte vil være en investering i fremtiden. 1.3 Målsætning: At bevidstgøre de unge om, at de har valgmuligheder. At få de unge til at træffe egne valg, og få dem til at stå ved de valg de træffer. At de unge reflekterer over, hvad eller hvem der har indflydelse på deres valg. At forebygge risikoadfærd. At få de unge til at reflektere over deres brug af nettet og at dette også kan indebære en risici. 1.4 Tid: Klasseundervisning i 1½ time. 1.5 Materialer: Labels med elevernes navne. Kort til Pyramiden klippes ud. Bilag 1 (Et sæt til hver gruppe, der skal være 3-4 elever i hver gruppe). 4 laminerede ark til 4-hjørner med svarmulighederne. Gemme PowerPoint på USB-stick. Mod til at vælge Forebyggelse af risikoadfærd Side 4\n5 2.0 Præsentation Tid: 10 minutter Til sundhedsplejersken: Sundhedsplejersken præsenterer sig. Eleverne får navneskilt på. Til eleverne: (Forslag til drøftelse på klassen) Det vi skal snakke om i dag, er det vi kalder: Mod til at vælge. Gennem livet har vi mange valgmuligheder og de valg man som ung træffer, kan have stor betydning for ens liv. Kender i til nogle valg, der påvirker jeres liv? Store og små valg? (Eksemplerne kan skrives op på tavlen). Et eksempel på et valg kunne være, at begynder man at ryge, så har det nogle sundhedsmæssige konsekvenser, men man vælger samtidig et meget lille fællesskab frem for det store fællesskab, man er en del af, som ikke ryger. Det samme gælder for mange andre valg, at der er fordele og ulemper. Kan vores valg blive præget af normer eller forventninger fra f.eks samfundet? (Sådan plejer man at gøre). Når vi som sundhedsplejersker har fokus på valg, handler det bl.a. om at undgå risikoadfærd. Vi ønsker, at I skal træffe nogle valg, så i ikke har risikoadfærd. Er der nogen der ved hvad ordet risikoadfærd betyder (Evt. hvad betyder risiko, hvad betyder adfærd?)? Definitionen af risikoadfærd er, når man gør noget, som lige nu eller på lang sigt kan skade en selv eller andre. Er der nogen, der kan give nogle eksempler på risikoadfærd? Kan brug af sociale medier, facebook etc. være risikoadfærd? Mod til at vælge Forebyggelse af risikoadfærd Side 5\n6 De næste to lektioner vil vi gerne snakke med jer om, hvordan man træffer de rigtige valg. Hvordan ved man, hvad der er rigtigt? Kan andre påvirke ens valg? Hvordan bliver man god til at stå ved den man er og det man selv, mener der er rigtigt? Vi skal lave nogle forskellige øvelser og til sidst skal vi se på nogle billeder. 3.0 Ja nej øvelse Tid: 10 minutter Til sundhedsplejersken: Øvelsens formål er: - At de unge lærer at vise deres holdninger konkret gennem handlinger. - At de unge lærer at tænke efter og tage stilling. - At de unge bliver mere bevidste om hvordan jeg er, hvad jeg mener, hvad jeg vil. - At de unge får mulighed for at vise nye sider af sig selv. - At de unge ser andres meninger, lærer hinanden bedre at kende og øver sig i at respektere hinanden. - At de unge får øget bevidsthed om evt. gruppepres, hvordan vi påvirker hinanden i positiv og negativ forstand. Til Eleverne: Vi skal i gang med en øvelse, som kan hjælpe jer med at træffe de valg, der er rigtige for lige netop jer. Vi er forskellige som mennesker og i vil derfor se, at i har forskellige svar, som alle skal respekteres. I skal svare ja, nej eller ved ikke med kroppen, mens I står op. Når I vil svare ja, rækkes armene op over hovedet. Ved nej, tager i armene ned langs siden kroppen. Hvis I ikke ved, hvad I vil svare, lægges armene over kors. Åbne øjne: Har du spist morgenmad? Mod til at vælge Forebyggelse af risikoadfærd Side 6\n7 Er det vigtigt at have gode venner? Synes du dine forældre forstår dig? Kan du lide at få et knus? Drikker du sodavand hver uge? Kan du selv bestemme om du vil have et knus af andre? Får du søvn nok? Kan dine venner se på dig, når du er ked af det? Kan du lide at sove længe? Kan man have dårlige venner? Er du frisk om morgenen? Skal man helst være ligesom alle andre? Sover du med mobilen tændt? Tror du nogen gange noget om andre, som ikke passer? Bruger du mere end 2 timer hver dag på internettet? Kan I tale om alt i din familie? Er der plads til at være som man har lyst til i vores klasse? Betyder det noget, om man er populær i klassen? Er du glad, når du er sammen med dine venner? Er du glad, når du er sammen med din familie? Kan du lide at gå i skole? Bliver du påvirket af, hvad andre mener? Til eleverne: I skal forsat svare med kroppen som før, men nu skal I også lukke jeres øjne. Mod til at vælge Forebyggelse af risikoadfærd Side 7\n8 Går du til sport? Kan du holde på en hemmelighed? Har du prøvet at blive overtalt til noget, som du ikke havde lyst til? Spiser du grøntsager hver dag? Har du en bedste ven? Er det svært at sige fra overfor venner? Kan man presse nogen til at gøre noget? Er du på facebook? Har du oplevet, at nogen har skrevet noget om dig på sms eller internettet, som du er blevet ked af? Har du skrevet noget om andre på sms eller internettet, som de er blevet kede af? Har du et kæledyr? Respekterer dine venner, når du siger nej til noget? Er du en god ven? Er du mørkeræd? Er du ofte ked af det? Kan du snakke med nogen om det, hvis du bliver ked af det? Kan du lide at se TV? Laver du om på dig selv, for at andre skal kunne lide dig? Føler du dig nogen gange ensom? Bliver du accepteret som den du er? Er der noget du føler du er god til? Kan du lide at holde ferie? Kan du lide æbler? Mod til at vælge Forebyggelse af risikoadfærd Side 8\n9 Tak skal I have, nu må I gerne åbne Jeres øjne. Til eleverne: (forslag til drøftelse på klassen) Var der forskel på, at svare med åbne og lukkede øjne? Hvad var forskellen? Er det lettere at være ærlig, når man har lukkede øjne? Kan vi påvirke hinanden med vores svar? Hvilke følelser giver det, når man står ved det man mener? 4.0 Pyramiden Hvad har størst indflydelse på de valg unge træffer? Tid: 15 minutter Til sundhedsplejersken: Øvelsens formål er: - At de unge bliver mere bevidste om, hvad eller hvem der påvirker de valg de træffer. - At lære at lytte til andres mening og deres begrundelser for valg. - At lære nyt om hinandens forskelligheder og lære at respektere dem. - At de unge bliver bevidste om hvordan de prioriterer i deres liv og at denne prioritering kan omorganiseres. De unge inddeles i grupper bestående af 3-4. Det overordnede spørgsmål er: Hvad har størst indflydelse på de valg unge træffer? De får udleveret 10 kort, som skal rangeres i en pyramide på bordet foran dem, hvor øverste række er det, der påvirker unges valg mest. De skal i gruppen forsøge at blive enige om rangeringen. Et af kortene er blanke, derpå kan eleverne selv skrive hvad de tænker der mangler i pyramiden. (Se bilag 1). Mod til at vælge Forebyggelse af risikoadfærd Side 9\n10 Eleverne får 5 min til at lave pyramiden. Til eleverne: (Forslag til drøftelse på klassen) Hvordan var det at lave pyramiden? Kunne i blive enige? Hvad har de enkelte grupper rangeret øverst, og hvorfor? Hvem eller hvad i pyramiden påvirker eksempelvis det tøj man går i, eller ens fritidsaktivitet, eller hvilken mobil jeg har? Hvordan påvirker jeres forældre jeres valg? Hvordan påvirker jeres venner jeres valg? Træffer i sommetider valg på bagrund af det i ser på internettet? Er det et valg, når man liker noget på facebook? Er det man ser på facebook, tv, internettet altid et realitisk billede af et liv, som kan påvirke ens valg, fordi man gerne vil være lige sådan? Hvor ofte tænker i at man bliver påvirket bevidst eller ubevidst? Hvad kan man gøre for at være opmærksom på hvad eller hvem der påvirker ens valg? Hvilke konsekvenser kan det have hvis man eksempelvis træffer valg, som ikke er i overensstemmelse, med det ens forældre eller venner forventer? hjørner Tid: 35 minutter. Til sundhedsplejersken: Vigtigt at underviseren er åben, nysgerrig og tillader alle udsagn uden at kommentere. Mod til at vælge Forebyggelse af risikoadfærd Side 10\n11 Øvelsens formål er: At den enkelte bliver bevidst om, hvad vedkommende virkelig mener eller vil. At man får øvet sig i, at vise og udtrykke forskellige synspunkter. At lære af de andre og/eller inspirere andre, ved at bidrage til klassen med forskellige idéer og løsningsforslag. At de unge reflekterer over deres brug af sociale medier. Til eleverne: Jeg vil nu læse et dilemma op. Et dilemma er en historie om et problem, hvor der kan være flere løsninger på problemet. 5.1 Dilemma: Tanjas forældre er meget bekymrede for, hvad Tanja laver, når hun er på nettet. De er bange for, at hun skal komme ud for noget, som ikke er rart f.eks. at nogle voksne kontakter hende, og beder hende om at gøre noget, eller at der er nogen som skriver noget grimt om hende. Derfor skal hun fortælle sine forældre, hvem hun er venner med og hvad hun laver på nettet. Ofte kommer forældrene også og tjekker selv, når hun sidder ved computeren. Det synes Tanja er vildt irriterende, for hun vil ikke have, at de skal vide alt, hvad hun laver på nettet. Hvad skal Tanja gøre? Jeg vil nu bede jer om, at stille jer ud i 4 hjørner, med hver sin svarmulighed. I skal nu argumentere for, hvorfor det netop er dette svar, der er det rigtige til dilemmaet. Hjørne 1: Tanja skal ikke gøre noget, for hendes forældre har ret til at tjekke hende. Hjørne 2: Tanja skal overtale forældrene til, at de ikke behøver at tjekke hvem hun skriver med og hvad der bliver skrevet. Hjørne 3: Tanja skal bare gå på nettet andre steder end derhjemme, så hun kan være i fred. Hjørne 4: Tanja skal droppe nettet. Mod til at vælge Forebyggelse af risikoadfærd Side 11\n12 Til sundhedsplejersken: Eleverne fordeles af sundhedsplejersken rundt i de 4 hjørner, så der cirka står lige mange hvert sted. F.eks. ved at eleverne får tildelt et nummer fra 1-4 og stiller sig i det hjørne, der passer til deres nummer. Dilemmaet læses evt. op igen. Eleverne får et par minutter til at snakke sammen i hjørnerne og finde fordele og ulemper ved det svar, der passer til deres hjørne. Sundhedsplejersken går nu rundt til de forskellige hjørner og får eleverne til at fortælle om de fordele og ulemper, som de er kommet frem til. Sundhedsplejersken kan stille uddybende spørgsmål. Nedenfor er der forslag til spørgsmål. Undervejs kan man supplere med faktaviden om børn og unges brug af nettet. Spørgsmål til hjørne 1: (Hjørne 1: Tanja skal ikke gøre noget, for hendes forældre har ret til at tjekke hende). Hvorfor synes i, at forældrene har ret til at tjekke hende? Kan der være nogen fordele ved, at forældrene holder øje med, hvem hun skriver sammen med og hvad der bliver skrevet? Kan der være nogen ulemper ved, at forældrene holder så meget øje med, hvad der bliver skrevet? Må andre end forældrene se, hvad der bliver skrevet? Hvor gammel synes i, at Tanja skal være, før forældrene ikke længere må se, hvad hun skriver? Må forældrene også tjekke hendes mobil? Hvorfor tror i, at forældrene gerne vil se, hvad hun skriver? Spørgsmål til hjørne 2: (Hjørne 2: Tanja skal overtale forældrene til, at de ikke behøver at tjekke hvem hun skriver med og hvad der bliver skrevet). Hvorfor skal Tanja prøve at overtale forældrene til, at de ikke behøver tjekke hvem hun skriver med? Hvorfor tror i, at Tanja helst vil undgå at forældrene ser, hvad hun skriver? Hvordan kan Tanja prøve at overtale forældrene? Mod til at vælge Forebyggelse af risikoadfærd Side 12\n13 Kan der være nogen fordele ved, at forældrene ikke holder øje med, hvad Tanja laver på nettet? Kan der være nogen ulemper ved, at forældrene ikke holder øje med, hvad Tanja laver på nettet? Er det ok at have hemmeligheder for sine forældre? Har børn og unge ret til privatliv? Spørgsmål til hjørne 3: (Hjørne 3: Tanja skal bare gå på nettet andre steder end derhjemme, så hun kan være i fred). Hvor kan Tanja vælge at gå på nettet, i stedet for hjemme fra? Er der nogen fordele ved at gå på nettet andre steder end hjemme? Er der nogen ulemper? Hvad kan Tanja have af hemmeligheder, som hun gerne vil skjule for forældrene? Spørgsmål til hjørne 4: (Hjørne 4: Tanja skal droppe nettet). Hvad kan fordelen være, ved at hun dropper nettet? Hvad kan ulempen være, ved at hun dropper nettet? Hvad kan hun ellers bruge tiden på? Hvordan kan hun mødes med sine venner? Generelle spørgsmål: Hvorfor vil forældre gerne vide, hvem deres børn er sammen med og hvad de laver? Har i hørt om nogen, der har oplevet, at der er blevet skrevet noget ubehageligt om dem på nettet? Hvad kan man gøre, hvis der er skrevet noget ubehageligt om en selv på nettet? Hvad kan man gøre, hvis der er skrevet noget ubehageligt på nettet om en af vennerne? Er der nogen fordele ved, at de venner man har på nettet, er nogen man kender i forvejen? Hvad skal man gøre, hvis man er blevet venner med en på nettet, som gerne vil have at man mødes? Mod til at vælge Forebyggelse af risikoadfærd Side 13\n14 Er det ok at lægge billeder ud på nettet af andre? Er der nogen situationer, man ikke bør lægge ud? Er det ok, at være venner med ens forældre på f.eks. Facebook? Når alle hjørnerne er blevet hørt, kan sundhedsplejersken bede eleverne tænke over, hvilket svar de selv synes var det bedste, men de skal bare holde det for sig selv. 6.0 Billeder Tid: 25 minutter. Til sundhedsplejersken: Billederne vises på smartboard. Formål: - At få eleverne til at reflektere over, hvad de ser på billederne. - At få eleverne til at forstille sig, hvad der ville ske, ud fra forslåede ændringer i situationen. - At få eleverne til at overveje, hvordan unge påvirker hinanden. - At hjælpe eleverne til at turde vælge anderledes end alle andre. Mod til at vælge Forebyggelse af risikoadfærd Side 14\n15 6.1 Billede 1 Til eleverne: (Forslag til drøftelse på klasse) Hvad tror i de laver? Hvad signalerer de? Hvad får de ud af det? Hvad går de glip af? Går de glip af noget? Tror i, at dem der står i baggrunden også har en mobil? Hvad nu hvis, hvis drengen i midten ikke havde en mobil? Hvorfor kunne det være, at han ikke har en mobil? Kan man undvære en mobil? Hvornår kan det være en fordel at have mobilen slukket? Er det vigtigt at tjekke sin mobil, når man er sammen med sine venner? Mod til at vælge Forebyggelse af risikoadfærd Side 15\n16 Tror i, at man påvirker hinanden, ved bare at finde sin mobil frem? Kan man blive afhængig af, hele tiden at skulle tjekke f.eks. Facebook eller Instragram? 6.2 Billede 2 Til eleverne: (Forslag til drøftelse på (Forslag til drøftelse på klassen) Hvad tror I der sker på billedet? Ser de alle ud til at have det sjovt? Hvad tror I de griner af? Hvad nu hvis de griner af et billede af din bedste ven i en pinlig situation, som en har lagt ud på nettet? Hvad ville du gøre? Må man sende et billede af en klassekammerat i en pinlig situation, til en anden i klassen? Kan man altid vide, hvad andre synes er en pinlig situation eller en sjov situation? (Hvis man ikke kan være sikker, så undgå at lægge billeder ud af andre). Må man lægge billeder eller film ud på nettet af andre? Mod til at vælge Forebyggelse af risikoadfærd Side 16\n17 6.3 Billede 3 Til eleverne: (Forslag til drøftelse på klassen) Hvad sker der på billedet? Hvad sker der når man ryger? Er det svært at lade være? Hvilke fordele er der ved at begynde at ryge? Hvilke ulemper er der ved at begynde at ryge? Hvad ville der ske hvis en af drengene bagved sagde at det er ulækkert at ryge? Kan man føle sig presset til at gøre noget, man ikke har lyst til? Skal man prøve at ryge når man er ung? Mod til at vælge Forebyggelse af risikoadfærd Side 17\n18 6.4 Billede 4 Til eleverne: (Forslag til drøftelse på klassen) Hvad sker der på billedet? Hvad laver pige bagved/er hun ved at gå hjem? Hvad sker der når man drikker? Hvornår må/skal man begynde at drikke alkohol? Skal man drikke alkohol når man er ung? Kan man blive presset af det de andre gør, så man kommer til at gøre noget man egentlig ikke har lyst til? Hvad er fordelene og ulemperne ved det valg pigen der går træffer? Hvad vil der ske/hvilken betydning har det, hvis pigerne i midten drikker med? Hvad vil der ske, hvis de ikke drikker sammen med de andre? Har man altid et valg? Mod til at vælge Forebyggelse af risikoadfærd Side 18\n19 Bilag 1 MIG SELV SØSKENDE VENNER REKLAMER FORÆLDRE??? FACEBOOK/SOCIALE MEDIER SKOLE NORMER I SAMFUNDET MODE/TRENDS Mod til at vælge Forebyggelse af risikoadfærd Side 19\n20 Bilag 2 Faktaviden om børn og unge på nettet. Over 90 % af de signaler, man sender til andre, når man taler, er kropssprog. Derfor opstår der let misforståelser på sms. De fleste børn bruger mobilen med respekt, men online-medierne kan bruges til chikane, trusler, udelukkelse og til at sprede rygter og sladder. Mobning på sms og internet kan føles endnu værre end mobning i skolegården, fordi det kan foregå anonymt, både dag og nat, også derhjemme på værelset. Sårende beskeder spredes hurtigt og cirkulerer i lang tid, ofte helt usynligt for de voksne. Danske børn starter med at gå på nettet, når de er 7 år mod 9 år i resten af Europa og fire ud af fem danske 9-16-årige bruger nettet dagligt. 74 % af danske 9-16-årige har netadgang på deres eget værelse en klar førsteplads i Europa og 81 % af danske 9-10-årige har deres egen mobiltelefon. 12 % af danske børn mellem 9 og 16 år er blevet mobbet på net og mobil mod 5 % i resten af Europa. Kun halvdelen af forældrene til disse børn tror, at børnene har oplevet digital mobning. 14 % af danske 9. klasser har drillet andre på sms inden for de sidste 12 måneder. 12 % af danske 9-16-årige har mødt én i virkeligheden, de har fået kontakt til på nettet. Kun 5 % af forældrene tror, at deres barn har mødtes med en netven. I 9. klasse er det 40 %, der har mødtes med en ven fra nettet. Ca unge i 9. klasse (ca. 2,8 %) har følt sig presset, overtalt eller tvunget til sex i forbindelse med at møde en person, de havde lært at kende på nettet. Hvem er ofrene? Som med alle andre seksuelle overgreb kan drenge og piger i alle aldre og fra alle sociale lag blive udsat for seksuelle krænkelser på nettet. Dog er der en tendens til, at teenagepiger er de mest udsatte, når det gælder seksuelle overgreb, der starter med kontakt på nettet. Men der findes også tilfælde, hvor mindre drenge er blevet manipuleret til seksuelle aktiviteter. Langt fra alle sager når frem til myndighedernes kendskab, fordi mange ofre kan skamme sig over at være blevet narret af personen og derfor ikke fortæller nogen om deres oplevelser. Pornografi med børn Den nye digitale billedteknologi og de omfattende muligheder for deling på internettet har desværre gjort pornografi med børn til en stor og voksende Mod til at vælge Forebyggelse af risikoadfærd Side 20\n21 industri. Og bag hvert billede gemmer der sig et offer for seksuelle overgreb. Red Barnet har siden 1998 varetaget den danske hotline mod pornografi med børn, hvor borgere kan anmelde ulovlige billeder af børn på internettet. ( Gode råd til unge om brug af nettet Kilder: EU Kids Online, Børns Digitale Trivsel, 2009 Danske børn starter med at gå på nettet, når de er 7 år mod 9 år i resten af Europa. Fire ud af fem danske 9-16-årige bruger nettet dagligt. 74 % af danske 9-16-årige har netadgang på deres eget værelse en klar førsteplads i Europa. 81 % af danske 9-10-årige har deres egen mobiltelefon Mod til at vælge Forebyggelse af risikoadfærd Side 21


Tidligere borgmester bliver ny formand for DepressionsForeningen - Tidligere borgmester bliver ny formand for DepressionsForeningen -\nFoto af Mogens Lønborg ved Rikke Hornbæk Mikuta\nJeg kæmper for dem, som ofte prioriteres til sidst eller for lidt\nMogens Lønborg, der er tidligere Sundheds- og omsorgsborgmester i København, er netop blevet valgt som ny formand for DepressionsForeningen. Han har ikke haft depression selv, men ønsker at hjælpe dem, som ofte bliver prioriteret sidst eller for lidt.\nMogens Lønborg, der er nyvalgt formand for DepressionsForeningen, ser det som en gave at arbejde med at forbedre vilkårene for dem, der er ramt af folkesygdommen depression eller har bipolar lidelse. En opgave, der for ham ikke kun handler om at hjælpe den enkelte, men også at se sygdommene i et samfundsperspektiv.\n– Jeg synes, det er vigtigt, at vi som samfund tilgodeser dem, der virkelig har brug for hjælp. Det gælder i høj grad de psykisk sårbare, der bærer på en sygdom, der er sværere at få øje på for udenforstående. Vi er i DepressionsForeningen talerør for en gruppe af mennesker, der bør prioriteres højere af menneskelige grunde, men også af samfundsøkonomiske, siger Mogens Lønborg, der er cand.scient.pol. og gennem 12 år var sundheds- og omsorgsborgmester i København.\nHan kan sin statistik og er aktuelt i gang med at revidere en lærebog om emnet, han skrev for en del år siden. Derfor har han også hæftet sig ved, at undersøgelser viser, at de samlede omkostninger ved depression for samfundet løber op i 10 milliarder kroner om året. Det store beløb mener den nye formand er et tegn på, at vi som samfund har en uklog tendens til at udskyde og nedprioritere grupper, der har sværere ved at råbe op på grund af sygdommenes karakter.\nEt trist og aktuelt eksempel er den nationale psykiatriplan, som vi har ventet på siden regeringen trådte til. Nu er den netop blevet udskudt endnu en gang. Nok har vi haft en sundhedskrise, men krisen har jo også ramt mange danskere på deres mentale helbred. Jeg synes det er en trist afspejling af, at politikerne på Christiansborg har lettere ved at prioritere de fysiske sygdomme.\nMogens har endnu ikke et indgående kendskab til psykiatrien og dens brugere eller dem, som rammes af depression eller har bipolar lidelse, men ikke er i kontakt med psykiatrien. Den dybe viden kan den nye næstformand Mads-Trier Blom hjælpe ham med. Mads Trier-Blom er en rutineret foredragsholder om bipolar lidelse og er et langvarigt medlem af DepressionsForeningens bestyrelse.\nMogens Lønborg afløser en anden politiker, Bodil Kornbek, der forinden havde meddelt, at hun ønsker at overdrage depechen som formand til nye kræfter. Privat bor han i Hellerup og har i alt syv børn – fire biologiske og tre papbørn. Når den sidste flytter hjemmefra, vil Mogens Lønborg have haft hjemmeboende børn i 48 år.\nFAKTA om DepressionsForeningens nye formand\nMogens Lønborg er 68 år gammel og oprindeligt fra Fyn. Han er cand.scient.pol. fra Aarhus Universitet. Han har i sin karriere haft stillinger i finans- og undervisningsministerierne. Efterfølgende har han arbejdet i den private sektor, i en årrække drevet egen rådgivningsvirksomhed og i mere end 30 år undervist på en række universiteter.\nMest kendt er han for sit virke som politiker i Københavns Borgerrepræsentation. I alt 12 år blev det til, heraf fire år som Sundheds– og omsorgsborgmester. Herfra kommer den interesse for det sociale- og sundhedsmæssige, som Mogens Lønborg nu vil investere i DepressionsForeningen og arbejde for styrket mental sundhed.\n‹ Tale til Bodil Kornbek af Næstformand Mads Trier-Blom\nNy projektleder skal oplyse om depression hos ældre ›


Projekter — Danseunderviser\nJeg laver danseprojekter blandt andet i børnehaver, skoler, ungdomsskoler, på efterskoler og i AOF regi. Her er et lille udpluk.\nKerteminde Kulturskoles Dansekompagni 2018\nPå Fjord&Bælt i år, var danserne med på rundvisningerne, imens biologernes fortalte om livet i vandet stod danserne på forskellige spots og viste fortællingerne igennem dansen.\nÅrets dansefilm "Marionette"\nFilmen har jeg lavet sammen med danserne fra mit dansekompagni i Kerteminde Musik og Kulturskole. Jeppe Ilskov har filmet og redigeret. Filmen er fra danseforestillingen "Marionette", som Dansekompagniet spillede i april 2018.\nWorkshop: Moderne/lyrsirk vs breakdance og pakour\nI vinterferien 2017 og 2018 lavede jeg, i samarbejde med Vinh Q. Nguyen, workshop på Kulturhus Fjorden i Kerteminde. Vinh underviser bl.a. i hiphop, breakdance og parkour.\nDet var rigtig sjovt for både deltagere og undervisere, og vi håber at kunne gentage succesen.\nVinh og jeg samarbejder også om en del af danseundervisningen i Odense Ungdomsskole.\nDancefusion på De Unges Forårsudstilling Odense 2017\nDansere fra Odense Ungdomsskole, Kerteminde Ungdomsskole og Kulturskibet dansede til ferniseringen af De Unges Forårsudstilling på Odense Rådhus. Vi var 15 dansere fra 10 - 44 år, som igennem forskellige stilarter, tolkede de billeder der var på udstillingen.\nStor tak til Vinh Quang Nguyen og de dygtige breakdancere fra Odense for et godt samarbejde.\nI foråret 2017, lavede jeg og mine kulturskibsdansere en dansefilm, i samarbejde med Kerteminde ungdomsskole. Jeppe Ilskov, som er sound designer, filmede og redigerede efterfølgende filmen.\nDanserne kom kl 10 om formiddagen og dansede den samme koreografi, i 5 timer. Så den kunne blive filmet fra så mange vinkler som muligt. Dessuden havde jeg valgt at gulvet, i løbet af filmen, skulle skifte farve, fra sort til hvidt. Så da danserne havde danset den første halvdel af dagen, vendte vi hele dansevinylgulvet, som er 100kvm og består af lange baner vinylgulv, der er sort på den ene side og hvidt på den anden. Det giver en spændende effekt, når underlaget skifter farve, og lyset jeg har sat, kommer til sin ret på hel anderledes måde, når gulvet er hvidt.\nKulturskibet 4-7 klasse\nI samarbejde med biolog Julie M. Madsen, fortolkede vi en tekst om dyre- og planteliv i havet, gennem moderne dans.\nSom afslutning på undervisningen optrådte eleverne for gæsterne på Fjord og Bælt Centret i påsken 2017.\nKulturskolens dansekompagni optrådte til Kirsebærfestival sommeren 2017.


Medisis plejeprodukter, Restsalg 50% rabat\nHårpleje, hudpleje og massageolie\nLokale hudpleje produkter fra Onsild ved Hobro produceret i "rent rum". Alle Medisis produkterne er fremstillet af rene naturlig ingredienser. Som noget helt specielt sælges Medisis massageolie 1 til flere end 100 massører i Danmark.\nMedisis udgår fra vores sortiment. Men Medisis lever og har det godt, så i fremtiden kan du købe produkterne hos Medisis.dk. Vi sælger vores sidste produkter til en uhørt lav pris med hele 50% rabat.\nMedisis balsam og neutral massageolie\nDen meget populære Medisis Shea Shampoo er udsolgt, men vi har endnu en enkelt eller to balsam på lager og nogle få styk af den storsælgende massageolie nr. 1.\nØmme muskler / muskelsmerter\nMedisis har i mange år leveret massageolie og olie til sportsmassage til 100-vis af massører rundt i Danmark og det er præcist den samme massageolie, du kan købe i FjordButikken, så har du ømme muskler så tjek produkterne. Vi du forebygge muskelsmerter, så har Medisis udviklet en muskelvarmer, som anvendes før arbejdet eller før sportsaktiviteten. Læs mere om smerter i nakken og forebyggelse, hvor også relevante produkter vises.\nMedisis massageolie nr 1 er neutral, nr. 6 er varmende og alternativt vælges den rene fede mandelolie. De professionelle bruger oftes nr. 1 eller mandelolie, mens amatører ofte får et bedre resultat med den varmende massageolie.\nTil de af vores massørkunder, privat eller klinit som bruger ren mandelolie kan vi også tilbyde refill flaske med 1 liter.\nLæs mere om muskelsmerter, rygsmerter og ondt i skulderne, hvor du også får vist alle relevante produkter, sorteret så du kun får relevante produkter.


SF’s overordnede vision, for Kolding kommune, er at vi som beslutningstager og som velfærdsbestyrer skal være kendt for åbenhed, deltagelse og rummelighed.\nVores inkluderende fællesskab\nVelfærdsstaten er unik for Danmark og fundamentet for vores stærke demokrati og fællesskab. Det skal vi værne om, og SF vil kæmpe for en stærk offentlig sektor, hvor der er råd til at pleje vores ældre og passe vores børn ordentligt, og skabe rehabiliterende og udviklende tilbud for syge eller handicappede medborgere så ingen udelukkes af fællesskabet. Vi skal blive endnu bedre til at forebygge sociale problemer og skabe større social mobilitet og lighed.\nSF har tre fokusområder, når det handler om at favne udsatte:\nVi ønsker, at udsatte mødes af en sammenhængende indsats, hvor forvaltninger arbejder på tværs, når borgeren har brug for hjælp. Det betyder, at der kun er en indgang til hjælp, så det bliver let at henvende sig og finde ud af, hvordan man kan blive hjulpet videre – også selvom det kræver løsninger, som ligger spredt over forskellige forvaltninger. Det betyder også, at vi møder borgeren med hjælp og information der, hvor borgeren er, fx ligesom tandlægen i Folkekøkkenet – at vi hører dem i sager vedrørende deres egne forhold.\nVi vil arbejde for, at udsatte borgere ikke mødes med mistillid og kontrol. Vi anerkender, at lovgivningen sætter sine begrænsninger, men vi skal udfordre den og hele tiden søge løsninger på det konkrete menneskes udfordringer. Det kræver frihed for de kommunale medarbejdere, så de får lov til at bruge deres faglighed – også når det kræver utraditionelle løsninger.\nAlle har brug for noget at stå op til. Derfor vil vi bevare Koldings første plads i tilskud til social frivillighed.\nDe frivillige sociale tilbud skaber meningsfyldte fællesskaber, sammenhold, identitet eller en oplevelse af at høre til. Og selv være en del af løsningen.\nSamtidig arbejder vi for, at flere får en tilknytning til arbejdsmarkedet – et arbejdsmarked, der er rummeligt. Ikke fordi det skal kunne betale sig, men fordi vi ønsker, at vores borgere har det godt. Ingen skal opleve sig parkeret på en varig ydelse mod deres vilje. Alle skal have tilbud, der kan hjælpe dem til et arbejdsliv. Samtidig skal de, der har behov for førtidspension, have det – og vi vil holde fast i, at ingen arbejdsprøves i det uendelige, hvor det er indlysende, at borgeren ikke kommer i arbejde.\nVi vil arbejde for, at mennesker med handicap skal kunne leve et godt og aktivt liv med samme muligheder som borgere uden funktionsnedsættelse.\nUdvide viften af frivillige sociale tilbud med –\n1 Værested for Rollespils unge. Målgruppe unge ensomme der kan have diagnoser. Inspiration Esbjerg.\n2.Værested for unge sindslidende\nVores velfungerende arbejdsliv\nI disse år ses en stigende tendens til, at flere brænder ud med stress, depression og angst på arbejdspladserne. Flere og flere bliver sygemeldte, og børnefamilierne har problemer med at få enderne til at nå sammen. Det er en udvikling, vi i SF gerne vil være med til at vende.\nSF har tre forslag til fokusområder:\nOffentligt ansatte har længe været udsat for dokumentation og kontrol for at søge effektiviseringer og spare penge. Men ingen penge er sparet, når udgifterne til stressrelaterede sygdomme stiger omvendt proportionalt med besparelserne. Derfor må vi skifte kontrollen ud med tillid og afskaffe kommunale krav til dokumentation – og have fokus på flere hænder.\nDa ordinært ansatte bliver mere og mere pressede, er der dårligt plads til dem med specielle behov. Samtidig er mulighederne for førtidspension markant reducerede. I SF ønsker vi fleksible løsninger for den brogede skare af borgere, der kun kan arbejde under særlige vilkår, og vi vil arbejde hårdt for, at det rummelige arbejdsmarked bliver en realitet og at den socialøkonomiske strategi bliver til virkelighed. Både når det gælder iværksætteri, samarbejde med landsdækkende foreninger som f.eks. Glad Design og oprettelse af nye ”nicheprodukter” i samarbejde med Kolding virksomheder.\nSamtidig er det vigtigt at sætte fokus på hvad det kræver af den enkelte arbejdsplads at være rummelig og hvordan den støttes bedst muligt.\nRet til at gå op og ned i tid\n8 timers arbejde, 8 timers hvile og 8 timers søvn er ikke længere en selvskreven model for, hvordan vi opdeler vores liv. Der er kommet nye krav, og det flydende arbejdsmarked, hvor man læser arbejdsmails om aftenen, er en realitet. For os er det vigtigt der også er tid til børn og familie og egen sundhed. Så den enkelte ikke føler sig utilstrækkelig. I SF foreslår vi et fleksibelt arbejdsliv, hvor man har ret til at gå ned i tid i de perioder, hvor der er ubalance mellem familie- og arbejdsliv.\nVores lokale samfund\nSF er optaget af, at der er liv og udvikling i alle egne af kommunen. Under overskriften ”Det lokale samfund” ønsker vi at skabe stærke fællesskaber i vores hverdag, blandt andet gennem den lokale daginstitution, folkeskolen, fritidsaktiviteterne, foreningerne, der hvor de daglige indkøb foretages, på det lokale plejehjem og de både kulturelle- og naturmæssige oplevelser.\nSF har tre fokusområder, når det handler om at styrke det lokale fællesskab:\nHusk de mindre byer!\nIkke alt skal ligge i Kolding. Det kræver større decentralisering af kommunens tilbud, så alle får glæde af dem. Derfor vil SF arbejde for, at når der skal bygges nyt, fx en svømmehal, at oplandet også prioriteres, så vi understøtter de lokale samfund omkring Kolding og dermed tilgodeser hele kommunen.\nKolding Kommune skal være en kommune, hvor man ikke behøver at være afhængig af at have en bil. Det er afgørende, at man kan komme rundt i kommunen, for det er forudsætningen for, at man kan bo og leve andre steder end i byen. Det kræver velfungerende transport, og derfor vil vi kæmpe for, at der er busforbindelser, og at der afprøves nye transportmuligheder eksempelvis der, hvor passagertallet bliver for tyndt.\nStyr på den kommunale økonomi sikrer mulighed for lokal udvikling.\nSF`s mål er at samfundet bliver indrettet, så flest muligt har det godt. Det kræver, at der er styr på kommunens økonomi. Forslag skal vurderes ud fra, hvordan de kommer mennesker eller lokalsamfund til gavn – og vi ønsker, at dette bliver en del af beslutningsgrundlaget fremover i kommunen. Alt i kommunen skal ikke besluttes ud fra devisen om, hvad der bedst kan betale sig økonomisk, men hvad der er bedst for kommunes borgere.\nDet lokale samfund findes i centerbyerne og landsbyerne, men også i byen. Det gælder boligområder, lokalt foreningsliv, erhvervsliv eller grønne områder, som også skal styrkes og udvikles, bl.a. ved en bred understøttelse af lokale aktiviteter og medbestemmelse, fx gennem borgerbudgetter. Kommunale institutioner og materiel stilles til rådighed uden for åbningstiden, fx for foreninger, der har brug for mødelokaler eller værktøj.\nVirksomhederne er en del af planen\nVirksomhederne skal ses som vigtige medspillere i det lokale samfund. Her fastholder SF arbejdet for, at virksomheder også tager et lokalt og socialt ansvar, fx ved at understøtte samarbejde med lokale foreninger, partnerskaber om at bruge erhvervsjord til vilde blomster og vindmøller eller skabe socialøkonomiske job til udsatte.\nVi ønsker, at udbud gennemtænkes, så der er krav om social rummelighed, kædeansvar og mulighed for bud fra socialøkonomiske virksomheder. Eller at kommunen splitter udbud op, så mindre erhvervsdrivende i kommunen kan byde og at de indkøb, man kan foretage lokalt, også bliver det. Og vi ønsker at give borgerne overblik over muligheder for at foretage lokale indkøb, fx som da vi foreslog en portal for lokalproducerede fødevarer.\nKolding Kommune skal være børnenes kommune – en kommune, der tilbyder muligheder for at uddanne sig, så unge ikke behøver at flytte og en kommune, der tiltrækker unge, som har lyst til at bo her.\nDet kræver, at vi investerer i vores børn, og det kræver gode institutioner. Børnetallet forventes at stige i Danmark med 16% over de kommende år, og det er vigtigt, at vi har blik for, at fremtidens institutioner og skoler er rustet til den opgave. Skoler og institutioner har en nøgleopgave i at bekæmpe ulighed – og det kræver især tid til børnene og fagligt dygtige ansatte.\nSamtidig skal Kolding aktivt søge at tiltrække nye uddannelser til byen og fastholde dem ved at opbygge et iværksættermiljø for studerende.\nSF har 5 visioner for ”Børnenes kommune”\nLokalområdets daginstitution skal være førstevalget, men i Kolding Kommune, mangler der 200 vuggestuepladser, hvis forældrenes ønsker om institutionsplads skal efterkommes. SF vil give forældrene reelt frit valg mellem dagpleje og vuggestue, og det kræver, at antallet af institutionspladser hæves. Vi vil hæve kvaliteten af arbejdet i institutionerne ved at arbejde for at øge antallet af pædagoger til 80%. Det kan blandt ske ved at opgradere PAU-ansatte og medhjælpere.\nFolkeskolen er førstevalget\nLokalområdets folkeskole skal være førstevalget. Det kræver færre børn i klasserne, kortere skoledage og mere forberedelsestid til lærerne – samt at der udbygges i relevante områder, så forældre ikke nødtvungent vælger privatskolerne, fordi der ikke er plads på den lokale folkeskole. Samtidig ønsker vi profilskoler på de skoler, hvor elevtilstrømningen er svigtende, fx med linjer med app-design, konstruktion eller dyrehold\nVægten af forældrenes pengepung eller deres sociale forudsætninger skal ikke bestemme et barns fremtid. Vi arbejder for at afbøde konsekvenserne af uligheden fx, ved at kæmpe for et gratis og sundt måltid i skoler og institution - vi ved, at det betyder noget for børns læring, og at ikke alle får morgenmad eller madpakke med.\nEn tidlig indsats for udsatte børn\nDen tidlige indsats er den bedste, hvorfor samarbejdet mellem pædagoger og forældrene skal have bedre betingelser. Børn i gråzoner skal have de rette tilbud, uanset om de har en diagnose eller ej. Inklusion er ikke for enhver pris, og vi skal fastholde kommunens specialtilbud både for daginstitutionsbørn og skoleelever.\nVi vil arbejde for at styrke den tidlige indsats, og den rigtige hjælp til udsatte børn, således at den negative sociale arv brydes tidligt. Overgang fra barn til voksenliv skal planlægges fra barnets 16. år, men indsatsen stopper ikke brat, bare fordi barnet fylder 18 år – efterværnet skal styrkes, så udsatte unge ikke lades i stikken, når de bliver myndige.\nFlere uddannelser til vores unge\nKolding er en studieby, og skal markere sig som sådan i unges bevidsthed. Derfor vil vi etablere et egentligt studiesekretariat, som dels skal søge at trække flere uddannelser eller satellithold til Kolding, og dels skal skabe et ordentligt studiemiljø, igangsætte et studenterhus og sikre at antallet af ungdomsboliger følger med behovet.\nEt ordentligt studentermiljø skabes også ved synergien af mange uddannelser. Hvis outletbyggeriet ikke bliver til noget, kan området bruges til at styrke campus ved at henlægge erhvervsskole og det almene gymnasium hertil, hvor også transportforbindelserne er optimale.\nVores grønne kommune\nDet er SF´s vision, at Kolding Kommune er en foregangskommune, når det handler om at beskytte miljø, klima og natur. Det skal ske gennem modig lokal planlægning og med inddragelse af borgere, erhvervsliv og lokale organisationer, da der ikke kan skabes markante ændringer uden lokal forankring.\nSF har fire visioner for bæredygtighed i kommunen:\nFossilfri kommune i 2035\nKolding Kommune skal forsynes af vedvarende energi og være fossilfri senest i 2035.\nFrem mod målet arbejdes fortsat med energibesparelser og med en lokal planlægning, der sikrer klimakrav til nye boligområder.\nBæredygtighed er omdrejningspunktet\nKolding Kommunes arbejde med bæredygtighed skal afspejle sig i strategier, der sikrer den højest mulige genanvendelse fx ved samarbejde med landsdækkende sociale virksomheder. Samtidig skal kommunens indkøb og investeringer være strategisk rettet mod at fremme bæredygtige produkter og løsninger – herunder økologi og lokalt producerede varer og tjenester. Der skal være fokus på, at valgte produkter kan repareres, redesignes eller genanvendes.\nKolding Kommune tager ansvar for miljø og natur, således at et forsigtighedsprincip altid anvendes, når der gives tilladelser til produktion eller udledning af fremmede stoffer. Kolding Kommune skal have en målsætning om øge andelen af giftfrie arealer, blandt andet gennem partnerskaber med lokale organisationer og erhvervsliv. Samtidig skal naturens andel – og dens diversitet – øges.\nSF´s bæredygtighedsmål er ambitiøse, men de er vigtige pejlemærker for den kommune, vi gerne vil give videre til kommende generationer. Vi skal være ærlige og sige, at grøn omstilling koster, men også at det er det ansvarlige valg.\nGode levesteder for dyr og planter er en SF kerneværdi. Samtidig ønsker vi, at flest mulige borgere har adgang til vand, skov og eng.\nSammenhængende og velskiltede gang- og cykelruter fremmer adgangen til naturen. Vi ser brugen af naturen som en mulighed for at skabe større lighed i sundhed. Hertil hører også behovet for at finde steder med ro.\nKoldings position med å, fjord og bælt er unik og fx surfing, sejlsport, sommer- og vinterbadning skal fremmes. Skove og bakker indbyder til udfordrende cykling og løb. En by, som tiltrækker unge, skal tilbyde alsidige fysiske udfoldelsesmuligheder.


Ekstra penge – Dit Nye Jeg\nmarts 9, 2013 marts 5, 2013 jeg\t0 Kommentarer\tandelsbolig, andelsboliger, andelslejlighed, andelslejligheder, ejerbolig, ejerboliger, koeb andelsbolig, saelg andelsbolig, skat.dk, tilbage i skat\nOm et øjeblik så skulle jeg gerne kunne logge på skat.dk og se om jeg kan få lidt tilbage i skat. Det vil virkelig falde på et tørt sted, så jeg krydser fingre og hvad der ellers kan krydses. Hvis jeg så får lidt penge tilbage, så er det store spørgsmål jo hvad pengene skal bruges til.\nVi har godt nok solgt vores andelsbolig og fået lidt penge ud af det, men mange af dem er allerede brugt på vores nye ejerbolig. Det tog også nogle måneder at finde en køber da vi solgte på et tidspunkt med virkeligt mange andelsboliger på markedet. Vores andelslejlighed lå ellers godt inde på Nørrebro i et roligt område og med god adgang til offentlig transport. Andelsforeningen er også veldrevet med mange andelslejligheder og en virkelig god økonomi. Vi brugte boligportal.dk som har masser af andelsboliger på siden og uanset om man skal ind på sælg andelsbolig eller køb andelsbolig, så foregår det ret let.\nNu hvor vi så er rykket videre til en ejerbolig, så er det straks vores eget ansvar at holde den gode økonomi. Det ser da også ud til at lykkes indtil videre takket være vores evner inden for gør-det-selv faget. Vi har sparet rigtigt mange penge på håndværkere ved at klare nogle ting selv. Vi var ellers igennem lidt af en boligjagt for der var virkeligt mange ejerboliger på markedet da jeg startede med at kigge på bolig. Heldigvis fik vi set så mange at vi fandt det helt rigtige.\nSpar penge på træningen!\nEt markise tilbud vi ikke kunne sige nej til\n← Reddet på målstregen\nHvilke vine jeg synes bedst om →


Raketskrald fra 60'erne tæt på jorden\nDu er her: Brorfelde / Nyheder / Raketskrald fra 60'erne tæt på jorden\nUniverset byder på så meget ukendt, dog ved vi, at den 2. februar er dagen, hvor raketskrald fra 60'erne vil passere os.\nI december sidste år kom objektet 2020 SO relativt tæt på Jorden. På daværende tidspunkt var det uvist, om 2020 SO blot var en jordnær asteroide eller et stykke rumskrot. Nye spektroskopiske observationer fra Nasas Infrared Telescope Facility (IRTF) på Hawaii har nu bekræftet, at 2020 SO er en Centaurraket fra Surveyor 2.\nSurveyor 2 var en ubemandet Månemission, der blev opsendt i september 1966, men hvad der skulle have været en blød landing, blev i stedet en maveplasker på Månen. En af raketterne tændte ikke, da det gjaldt og satte Suveyor 2 i et uønsket spin. Man forsøgte at rettet op hele 39 gange men uden held. Radiokontakten sluttede brat.\nI dag kan vi vinke til resterne af løfteraketten, der ikke ville lade sig styre, når den kigger forbi Jorden, næsten dobbelt så tæt på som Månen. Vi kan desværre ikke se den med det blotte øje, da den er for lyssvag, men vi ved, at den er der.


Bendtner på fræk ferie hos kæresten!\n12:55 - 24. jun 2012\nJulie Zangenberg gør tilsyneladende Nicklas Bendtner glad i disse dage. Foto: TV2\nDen danske landsholdsangriber nyder for alvor Julie Zangenberg i dagene efter EM.\nPå trods af en underbuksefadæse leverede Nicklas Bendtner et absolut godkendt EM med tre gode optrædener og endda to scoringer mod Portugal.\nNu er slutrunden for Danmarks vedkommende imidlertid slut, så landsholdsspillerne har lidt pause, før klubturneringerne starter igen. Den nyder Nicklas Bendtner i fulde drag med kæresten, Julie Zangenberg, i København.\n- Ferie, f...e og fadbamser, skriver han på Twitter.\nMan kunne måske forestille sig, at angriberen kan føje et ekstra f-ord til listen, for selvom han altså ikke selv skal spille mere ved EM, så er det jo ikke helt umuligt, at han skal se noget fodbold alligevel.\nI så fald kan han allerede i aften se den sidste kvartfinale mellem England – Italien. Den bliver vist direkte på TV2 kl. 20.45 med optakt fra kl. 20.00.