Børn og Unge HØRINGSSVAR LØNSUMSSTYRING I DAGINSTITUTIONER - PDF\nDownload "Børn og Unge HØRINGSSVAR LØNSUMSSTYRING I DAGINSTITUTIONER"\nBjarne Victor Berg\n1 Børn og Unge HØRINGSSVAR LØNSUMSSTYRING I DAGINSTITUTIONER\n2 INDHOLD Erritsø Distriktet...3 bestyrelsen i Erritsø Distriktet...3 Ledergruppen i Erritsø Distriktet...5 LMU Erritsø Distriktet...7 Fjordbakke Distriktet...9 Ledergruppen i Fjordbakke Distriktet...9 Ullerup Bæk Distriktet...11 Bestyrelsen i Ullerup Bæk Distriktet...11 LMU i Ullerup Bæk Distriktet...12 Selvejende daginstitutioner...14 Bestyrelsen for Bøgeskov Børnehave...14 Bestyrelsen Børnehuset Erritsø Agerkrogen og Bakkely...18 Medarbejdere i FMU...20 TR - BUPL...22 Side 2 af 24\n3 Erritsø Distriktet BESTYRELSEN I ERRITSØ DISTRIKTET Side 3 af 24\n4 Side 4 af 24\n5 LEDERGRUPPEN I ERRITSØ DISTRIKTET Ledergruppen i Erritsø har følgende kommentar til oplægget om lønsumsstyring. Vi bakker som helhed op om indføring af lønsumsstyring og håber, at det opstillede formål med større råderet og fleksibilitet i forhold til anvendelsen af tildelte midler kan effektueres. Det udsendte oplæg efterlader en række spørgsmål: Hvem er med i lønsumsstyring? kun daginst. El. er dagplejen også del af det? Hvad er vilkårene for lønrammen, der lægges ud? er det en tilrettet lønsum ud fra de lønninger, der er i dag el. er det et gennemsnitlig løn og på hvilket trin Dette er ret centralt element og vil betyde stor forskel i rammen samt meget forskellige vilkår fra institution til institution. En del institutioner har flere pædagoger på slut løn beholder man den lønsum som sin også når de går fra på pension? El. giver det dårligere normering? Usynligt hvilke konsekvenser det kan få Kan man fremadrettet ansætte den bedste? el. er det økonomien, der bestemmer, hvem der skal ansættes hvad med pæd. kvalitet og faglighed? Hvordan med 30/70 er det forsat gældende en vigtig faktor at vide, for at kunne forstå modellen. Lægges hele puljen som i dag styres centralt, til dækning af vikar ved langtidssygdom og barsel ud? Og hvordan med den centrale pulje til uddannelse? Og ud fra hvilke parameter bliver de evt. lagt ud? Vi har efter lang tid endelig får akt funktionen på plads - men her indgår den selvejende institution også er det muligt at fortsætte med det? el. skal det omorganiseres igen? Der er stor forskel på distrikternes størrelse og et bud kunne være, at det er gruppe antal, der arbejdes ud fra. Det er svært at læse, hvordan tildeling af budget vil blive tildelt ud fra: Et sted står der, at prisen pr. barn afhænger af barnet alder og hvilket modul det går på her står heltid / halv tid. Er 35 timers modulet under halv tid? Et andet sted står modulerne som: et fuldtids modul er 47,5 timer og deltid er hhv.. 35,25,og 20 timer. Så hvad gælder? er et 35 times modul deltid, så vil det give en markant mindre normering og dermed en skjult besparelse. Vi havde ikke forstået lønsumsstyring som en besparelse og syntes det skulle have fremgået helt tydeligt og ikke sneget ind af bagdøren! Ledergruppen har en stor bekymring på, hvordan man som et mindre område skal kunne tilbageholde midler til dækning af fravær - og kan kun se, at der må betyde dårligere normering i en periode, hvor man må spare op / el. i værste Side 5 af 24\n6 fald bliver det en varig konsekvens?? er det rimeligt at børn/ forældre skal betale den pris?? Og hvordan sikre vi så formålet om, at alle børn skal have den faglige og sociale støtte de har brug for? Mon ikke der bliver stort behov for at have midlertidige ansatte og folk, der kan sættes op el. ned i tid, for at få budgettet til at balancere og det vil betyde at de fastansatte der er tilbage, får flere opgaver, skal have større overblik over flere børn og det vil give et anderledes samarbejde, der kan belaste arbejdsmiljøet. Rigtig mange ansatte i dag oplever stort pres og stress i hverdagen. Vi tænker, at øgede belastning vil give øget sygefravær og dermed en negativ spiral i forhold til et godt pædagogisk børnemiljø, arbejdsmiljø og den sociale kapital. Er det 100 % indførelse fra dag 1 og kan man det? og yderligere med kort varsel! Endnu en gang indføres nye systemer uden tid til at være ordentlig forberedt og med mulighed for at blive oplært i nye arbejdsredskaber. Godt nok bliver opgaven distriktinstitutionsledernes men de pæd. leder skal jo også bidrage, forstå og indgå, for at det kan lykkedes og blive del af den juridiske enheds økonomi. Lønbudgettet har de sidste mange år været under stort pres og har været med røde tal og kun gået op ved at finde penge fra andre dele af budgettet så er det reelt en underskudsforretning, der lægges ud? Vil det ikke kræve, at der skal overføres penge fra børnekontoerne udgifter vedr. børnene for at det kan nå sammen er det rimeligt for at det kan nå sammen ingen penge til den gode barndom oplevelser, udflugter, pædagogisk rigtigt legetøj etc.. - pengene går til løn.. Er der reelt penge nok på vores budgetter til at vi kan overgå til denne model- mande udgifter er steget gennem de sidste år og det uden at budgetterne er forhøjet som eks. kan nævnes el, vand og varme og ikke mindst grøn vedligehold, som skal købes gennem entreprenørgården, som er markant større udgift end der er afsat budget til. Vi støtter fuldt ud op om den socioøkonomiske model men at den skal fremkomme af den ramme der er i dag, tænker vi ikke kan være rimeligt. Institutions områder har de sidste år været ramt af besparelser på normen. Rammen er nu så smal, at der ikke er plads til andet end at mødeplanen lige akkurat kan nå sammen med få timer til pæd. aktiviteter. Denne ramme vil blive markant mindre i de områder, der har lav social belastning. Og hvilke faktorer dækkes ind af den socioøkonomiske model: tæller lang åbningstid med? stor fremmøde af børn, mange børn i ydertiderne, mange børn på fuld tid el. er det kun det social belastning. Indenfor det enkelte område, er der også stor forskel på den socioøkonomiske belastning og så vi vil opfordre til, at der kigges individuelt på hver enkelt institution, frem for distriktsopdelingen, som eneste indikator. Hvis der ønskes at indføre socioøkonomisk tildeling, så bør konsekvensen være at området tilføres yderlige midler el. der kigges på øvrige tiltænkte støtte struktur så som eks. støttepædagog strukturen, inklusionspladser etc..og sætter dette i spil på en ny måde. Side 6 af 24\n7 Man kan ikke tage noget fra nogen, der i forvejen har for lidt! Den gode folkeskole starter med gode opvækstvilkår for de yngste og mange undersøgelser viser, at de penge, der bruges på småbørnsområdet, er de der er givet bedst ud og kommer mangefold tilbage i udbytte. så spar ikke mere på børneområdet og giv lønsumsstyringen en reel chance for at blive en succes! På ledergruppens vegne: Hanne Nielsen Distiktinstitutionsleder. LMU ERRITSØ DISTRIKTET Høringssvar Lønsumsstyring fra Erritsø disriktet. I Erritsø distriktet ser vi at der kan være fordele, men også ulemper ved lønsumsstyring. Det kan være en god ting, hvis de tildelte midler matcher det vi har brug for. Og at man selv kan fordele midlerne, hvor der er mest brug for ressourcerne. Men hvis puljen er for lille fra starten, kan vores bekymring være, hvad gør vi ved graviditet og langtidssygdom? Hvad er det for en pulje penge vi får? En præcis regneformel for det mangler i det udleverede materiale. Er det den nuværende lønpulje der gives til? Kommer hele lønpuljen ud? Eller er det en nednormering på 30% i vikarpuljen, eller får vi 100%? Kan den generelle normering her i Erritsø distriktet undvære de timer, der skal udlignes med Ullerupbæk og Kirstinebjerg distrikterne, i forhold til den socioøkonomomiske tildeling. Vi tænker på forskellen i størrelsen af områderne, og at der allerede nu er en markant lav normering. Hvad med normeringsaftalerne 70% pædagoger og 30% pædagogmedhjælpere? Side 7 af 24\n8 Ved at tilpasse personalebehovet og lønudgifter til mængden af børn løbende over året, er det vores bekymring, at det på sigt kan betyde afskedigelse af det faste personale, for at få fleksibiliteten fra midlertidige ansættelser, og med flere opgaver til det faste personale til følge. Som det ser ud i dag, har vi travlt, og vi kan være bekymrede over, hvis der sker en yderligere nednormering af det faste personale, og hvordan dette fremadrettet vil påvirke det psykiske arbejdsmiljø i daginstitutionerne. På vegne af LMU Erritsø distriktet Tove Kischel OTR Bupl og Pia Dellgren TR Foa. Side 8 af 24\n9 Fjordbakke Distriktet LEDERGRUPPEN I FJORDBAKKE DISTRIKTET Ledergruppen i Taulov har følgende kommentar til oplægget om lønsumsstyring. At indføre lønsumsstyring giver god mening som helhed og kan på sigt, forhåbentlig give det ønskede formål med større råderet og fleksibilitet i forhold til anvendelsen af tildelte midler. Det udsendte oplæg efterlader en række spørgsmål: Hvad er vilkårene for lønrammen, der lægges ud? usynligt hvilke konsekvenser det kan få er det en tilrettet lønsum ud fra de lønninger, der er i dag el. er det et gennemsnitlig løn og på hvilket trin dette er ret centralt og kan betyde stor forskel i rammen samt meget forskellige vilkår fra institution til institution. En del institutioner har flere pædagoger på slut løn beholder man den lønsum som sin også når de går fra på pension? El. giver det dårligere normering? Kan man fremadrettet ansætte den bedste el. er det økonomien, der bestemmer, hvem der får jobbet hvad med pæd. kvalitet og faglighed? Hvordan med 30/70 er det forsat gældende en vigtig faktor at vide, for at kunne forstå modellen. Lægges hele puljen som i dag, styres centralt til dækning af vikar ved langtidssygdom og barsel ud? Og hvordan med den centrale pulje til uddannelse? Og ud fra hvilke parameter bliver de evt. lagt ud? Der er stor forskel på distrikternes størrelse og et bud kunne være, at det er gruppe antal, der arbejdes ud fra. Det er svært at læse, hvordan tildeling af budget vil blive tildelt ud fra: Et sted står der, at prisen pr. barn afhænger af barnet alder og hvilket modul det går på her står heltid / halv tid. Er 35 timers modulet under halv tid? Et andet sted står modulerne som: et fuldtids modul er 47,5 timer og deltid er hhv.. 35,25,og 20 timer. Så hvad gælder? er et 35 times modul deltid, så vil det give en markant mindre normering og dermed en skjult besparelse. Vi havde ikke forstået lønsumsstyring som en besparelse og syntes det skulle have fremgået helt tydeligt og ikke sneget ind af bagdøren! Ledergruppen har en stor bekymring på, hvordan man som et mindre område skal kunne tilbageholde midler til dækning af fravær - og kan kun se, at der må betyde dårligere normering i en periode, hvor man må spare op / el. i værste fald bliver det en varig konsekvens?? er det rimeligt at børnene skal betale den pris?? Og passer det med formålet om, at alle børn skal have den faglige og sociale støtte de har brug for? Side 9 af 24\n10 Mon ikke der bliver stort behov for at have midlertidige ansatte og folk, der kan sættes op el. ned i tid, for at få budgettet til at balancere og det vil betyde at de fastansatte der er tilbage, får flere opgaver, skal have større overblik over flere børn og det vil give et anderledes samarbejde, der kan belaste arbejdsmiljøet. Er det 100 % indførelse fra dag 1 og kan man det? og yderligere med kort varsel! Lønbudgettet har de sidste mange år været under stort pres og har været med røde tal og kun gået op ved at finde penge fra andre dele af budgettet så er det reelt en underskudsforretning, der lægges ud? Vil det ikke kræve, at der skal overføres penge fra børnekontoerne udgifter vedr. børnene for at det kan nå sammen er det rimeligt for at det kan nå sammen ingen penge til den gode barndom oplevelser, udflugter, pædagogisk rigtigt legetøj etc.. - pengene går til løn.. Vi støtter fuldt ud op om den socioøkonomiske model men at den skal fremkomme af den ramme, der er i dag, tænker vi ikke kan være rimeligt. Institutions områder har de sidste år været ramt, at besparelser på normen. Rammen er nu så smal, at der ikke er plads til andet end at mødeplanen lige akkurat kan nå sammen med få timer til pæd. aktiviteter. Denne ramme vil blive markant mindre i de områder, der har lav social belastning. Og hvilke faktorer dækkes ind af den socioøkonomiske model: tæller lang åbningstid med? stor fremmøde af børn, mange børn i ydertiderne, mange børn på fuld tid el. er det kun det social belastning. Indenfor det enkelte område, er der også stor forskel på den socioøkonomiske belastning og så vi vil opfordre til, at der kigges individuelt på hver enkelt institution, frem for distriktsopdelingen, som eneste indikator. Hvis der ønskes at indføre socioøkonomisk tildeling, så bør konsekvensen være at området tilføres yderlige midler el. der kigges på øvrige tiltænkte støtte struktur så som eks. støttepædagog strukturen, inklusionspladser etc..og sætter dette i spil på en ny måde. Man kan ikke tage noget fra nogen, der ikke har noget at give af! Alle undersøgelser viser, at de penge, der bruges på småbørnsområdet, er de der er givet bedst ud og kommer mangefold tilbage i udbytte. så spar ikke mere på børneområdet og giv lønsumsstyringen en reel chance for at blive en succes! På ledergruppens vegne: Hanne Nielsen Distiktinstitutionsleder. Side 10 af 24\n11 Ullerup Bæk Distriktet BESTYRELSEN I ULLERUP BÆK DISTRIKTET Høringssvar til Lønsumsstyring i daginstitutioner Forældrebestyrelsen for området Ullerupbæk Distriktet, har på et møde den drøftet Lønsumsstyring i dagsinstitutioner og har følgende kommentarer: Bestyrelsen hilser forslaget omkring lønsumsstyring velkomment. Bestyrelsen er måske ligefrem forundret over, at man først indfører denne metode i Fredericia Kommune nu. Metoden giver i forældrebestyrelsens øjne den mest gennemsigtige styringsmetode, da løn og økonomi i sidste ende altid har været den afgørende faktor. Ved gennemgang af det modtagne materiale, har bestyrelsen bemærkning til den beregningsmetode man anvender for budgettering af el, vand og varme. Man tager udgangspunkt i en kortere årrække, hvilket er fint, da det udligner eventuelle år med afvigende forbrug. I beregningen glemmer man dog at fremskrive det middeltal man vil få til nutidskroner. Denne forglemmelse betyder reelt en sænkning af budgettet på vand, varme og el på ca. 6 % Det er en urealistisk sænkning af budgettet for omkostninger der må være karakteriseret som værende forholdsmæssigt faste. Man bør derfor revurdere metoden til at fastlægge udgangspunktet i budgettet Beregningseksempel: Forbrugerprisindekset er januar ,2 og december ,9. Middeltallet af de to indekstal er dermed 124,55. Indekset på 124,55 er forsimplet det tal, som der årligt vil ske en regulering ud fra som forslaget er i dag. Inddekstallet for oktober 2013 er 130,3 og må for 2013 forventes at slutte i ca. 131 medio Dermed er der et spring i indeks fra middel af udgangsårene til medio budgetåret på ca. 6,45 %-point. Kilde: På vegne af forældrebestyrelsen Ullerup Bæk Distriktet Jannik Lund Næstformand Side 11 af 24\n12 LMU I ULLERUP BÆK DISTRIKTET Høringssvar Vedr. indførelse af Lønsumsstyring Indledning: Vi hilser lønsumsstyring på daginstitutionsområdet velkommen. Da daginstitutionsområdet over en årrække er blevet meget hårdt ramt på normeringsforholdene, er vores bekymring om de tildelte lønmidler stemmer overens med de faktiske udgifter. Hvis dette ikke er tilfældet, kan vi fra indførelsen af LSS indlede med underskud, hvor vi frygter konsekvensen kan være, at det ikke er muligt, at anvende rammen så fleksibelt, som der lægges op til. Socioøkonomisk tildeling: Den socioøkonomiske tildeling, som skitseret i materialet, skal fordeles ud fra den nuværende ramme på hele institutionsområdet. Da den nuværende ramme samlet set er hårdt udfordret, frygter vi at omfordelingen vil få som konsekvens, at den faglige opgave som beskrevet i Loven om Dagtilbud ikke kan løses efter hensigten. Herunder blandt andet at sikre børns trivsel, udvikling og læring samt forebygge negativ social arv, uanset hvor man er barn i Fredericia kommune. Vi har i dag en støttestruktur med faglige medarbejdere, der efter vores opfattelse kan supplere institutionernes arbejde med Inkluderende fællesskaber. En del af den økonomiske ressource der ligger i støttekorpset, kunne være nogle af de midler, vi fremadrettet brugte på den socioøkonomiske tildeling i områderne. Vi foreslår derfor at de nuværende støttepædagoger på sigt kan indgå som ressourcepædagoger i de institutioner, der qua den socioøkonomiske model skal understøttes. Vi foreslår at der til en start, laves små forsøg på alternative måder at anvende denne ressource på. Vi ser samtidig at der kunne være gevinst på flere planer ved at støttepædagogernes faglige opgave i tættere samarbejde med institutionens samlede personalegruppe og den pædagogiske ledere, kan være med til at fremme arbejdet med inklusion med afsæt i et fællesskabsfokus. De nuværende AKT medarbejdere i områderne, kunne ligeledes tænkes ind som tætte sparringspartnere til disse medarbejdere, med fokus på den fælles opgaveløsning. Yderligere bemærkninger: Personer under uddannelse: Det er uklart hvad der menes med, at studerende aflønnes centralt. I dag er det sådan, at ved lønnede praktikanter, aflønnes de ved et normeringsforhold, der svarer til 21,5 time af den enkelte institutions timeramme. Hvordan skal vi forstå de aflønnes fremadrettet? Modulpladser: Det er uklart for os, hvilken konsekvens der kunne være i den procentvise andel af hel - og deltidsmoduler. I dag er der i normeringsforholdet ikke forskel på 47,5 timers modul og 35 timers modulet. Vil der være det i fremtiden? Og hvis det er tilfældet er det utydeligt, hvilke konsekvenser det vil få på den enkelte institution. Løn tildeling: Side 12 af 24\n13 Da alle pædagogiske ledere samt mange pædagoger tager modulfag på diplomniveau, forudsætter det lønniveau man udstikker, at der er taget højde for lønforhøjelse efter endt uddannelse. Bygningsramme: Den nuværende bygningsramme på indvendig vedligehold er så bundet op på serviceaftaler, plus dyre løsninger på såvel Grøn vedligehold og snerydning, at de få penge der til rest er desværre ikke nok til at vedligeholde et godt æstetisk arbejdsmiljø for børn og ansatte. Konsekvensen kan blive, at vi er nødsaget til at anvende lønkroner til vedligehold, hvilket vi ikke finder rimeligt. Mvh. LMU Ullerupbækdistriktet Side 13 af 24\n14 Selvejende daginstitutioner BESTYRELSEN FOR BØGESKOV BØRNEHAVE BØRNEHUSET BØGESKOV v/vejlby Sogns Børnehaveforening Børnehuset Bøgeskov - Bøgeskovvej 35, 7000 Fredericia Til Børne- & ungeforvaltning samt medlemmerne i børne- & ungeudvalget. Høringssvar angående Lønsumsstyring i daginstitutioner - fra bestyrelsen i den selvejende institution Børnehuset Bøgeskov. Før det første finder vi det beklageligt at man endnu en gang vælger at afholde informationsmøde efter høringsfristen er udløbet. Dette finder vi er en dårlig vane, som afføder større usikkerhed end måske nødvendigt. Derfor dette noget kritiske og omfattende høringssvar. Vi har delt høringsvaret op i en hoveddel omkring principperne og en del med kommentarer til de enkelte punkter. Principperne bag lønsumstyring. Sammenblanding: Vi finder det uheldigt at personalerelaterede omkostninger skal blandes sammen med drift af hus og aktiviteter til børnene. Pga. de i forvejen meget pressede normeringer på daginstitutionsområdet er det ikke realistisk at spare på de pædagogiske timer og under alle omstændigheder bør det være en politisk beslutning. Dette kommer hurtigt til at betyde, at der slet ikke findes midler i institutionerne til børnene aktiviteterne (Børnerammen). I Børnehuset Bøgeskov er forbruget til løn og personaleomkostninger på ca mens børnerammen er på ca ,-. Alene misforholdet imellem disse, gør at det ikke giver mening at slå puljen sammen. A og B institutioner: Der er i dag en del institutioner, som har budgetteret mere åbningstid end de benytter og har oplyst at de har brug for. Disse vil fremover stå med et bedre budget end de resterende institutioner. Denne udvikling i A og B institutioner finder vi MEGET kritisabel. Dertil betyder det også at institutioner med personale med lav anciennitet stilles bedre end institutioner med høj anciennitet. Forslag: Vi foreslår at hvis man indfører lønsumstyring, holder dette uden for den øvrige spar/lån ramme, så man ikke blander børnerelaterede omkostninger sammen med personaleomkostninger og at det tildelte budget tager højde for individuelle personaleforhold og åbningstider også. Tildelingerne af alle midler må også efter vores mening ske med åbne kalkyler, så ingen kan være i tvivl om at ingen forfordeles. BØRNEHUSET BØGESKOV v/vejlby Sogns Børnehaveforening Side 14 af 24\n15 Ansvarsfordeling: Så vidt vi kan læse af materialet, vil bestyrelserne og lederen i de selvejende institutioner skulle udføre distrikslederens opgaver. Da de selvejende institutioner har afstået forholdsmæssigt samme midler, som de kommunale institutioner til distrikslederne, forventes disse tilbageført i forbindelse med indførelse af denne ordning. (Souschef midlerne) Side 15 af 24\n16 Gennemgang Punk for punkt Indledning: Vedrørende bestyrelsens mulighed for at følge op på økonomien, mangler bestyrelserne i dag adgang til OPUS BI. Dette er tidligere blevet efterspurgt, og er nu nødvendigt for at kunne overtage opgaven. Socioøkonomi: Det ser du til at disse midler skal tildeles efter subjektive kriterier til de selvejende institutioner ad lederen for de kommunale institutioner. Hvis Fredericia Kommune ønsker at indføre milimeterstyring af de selvejende institutioner, skal tildeling af midler også styres på samme måde. Dette må betyde at der også på dette område må ske en ligelig fordeling af midler. I det hele taget virker det noget diffust, hvor pengene tages fra. Bygningsdrift: Os bekendt giver hverken TREFOR, Fredericia Spildevand eller for den sags skyld Fredericia Kommune selv rabat på EL, vand, varme, spildevand og renovation, såfremt Fredericia Kommunes politikere skulle beslutte sig for besparelser på dette område. Reguleringsordninger: Bestyrelsen i Børnehuset Bøgeskov har ikke modtaget prognosetal på noget tidspunkt. Disse skal selvfølgelig fremsendes løbende. Vi kan godt se at det er fristende for forvaltningen at skubbe ansvaret ud på den enkelte institution, men det er nu engang forvaltningen, som fordeler børn til institutionerne. Derfor foreslår vi at man i forbindelse med budgetteringen, aftaler et garanteret normeringsgrundlag med institutionerne på eksempelvis 97,5 % af institutionen normalnormering. Dette reducerer risikoen noget for den enkelte institution. Det findes også kritisabelt at regulere budgettet med tilbagevirkende kraft efter pengene er brugt, hvilket giver dobbelteffekt, da hvis man i første kvartal havde en medarbejder for meget, vil skulle opsige 2 medarbejdere, med gennemsnitlig 3 måneders varsel, resten af året for at indhente det tabte. Overførselsadgang: Vi har netop haft en længere diskussion med Fredericia Kommunes økonomiafdeling, som ikke mener at de skal lave reviderede regnskaber for de selvejende institutioner. Faktisk mente de i starten ikke, at de i det hele taget skulle lave regnskaber for de selvejende institutioner. For at bestyrelsen kan tage ansvar for et regnskab, er vi nød til at have et selvstændig revideret regnskab, som sikkerhed for at der ikke bliver konteret omkostninger på institutionen, der tilhører andre kommunale enheder. Revision af regnskabet er allerede i dag aftalt i driftsoverenskomsten, og 2012 var første år, hvor dette ikke er sket. Side 16 af 24\n17 Personer under uddannelse: Vi foreslår at der indskrives at studerende fordeles ligeligt helt ud på institutionsniveau og ikke kun på distriksniveau. Det står at kommunen har forpligtet sig til at tage et antal studerende. Børnehuset Bøgeskov tager hellere end gerne imod studerende. Grundtildeling - børnetal: Det giver ikke meget mening at man laver en tildeling, hvis forvaltningen ikke er bundet af den. Årsnorm - gennemsnitligt børnetal/år: Bestyrelsen mangler adgang til institutionssystemet og prognoser. Styring af lønressoucer: Man har ikke tidligere brugt at afskedige institutionspersonale op til sommerferien for at ansætte dem igen i løbet af efteråret når institutionen bliver fyldt op igen. Såfremt dette er en politik Fredericia Kommune ønsker at se i virkeligheden, bør dette tages op med fagforeningerne. Man fyrer jo heller ikke folkeskolelærerne i Juli måned. Side 17 af 24\n18 BESTYRELSEN BØRNEHUSET ERRITSØ AGERKROGEN OG BAKKELY Hermed høringssvar i forhold til den planlagte lønsumsstyring i daginstitutioner i Fredericia Kommune. Vedr. afregning pr. barn Ved overgåelsen til lønsumsstyring er det afgørende at kende afregningsprisen pr. barn for hhv. 20, 25, 35 og 47,5 timer. Af fremsendte dokument fremgår det, at prisen pr. barn er afhængig af barnets alder og hvilket modul (heltid/halvtid) det går på. - Der er vel tale om enhedspriser for mere end bare heltid og halvtid? - Hvorledes fastsættes/reguleres priserne fremadrettet? - Hvilket niveau forventer man, priserne ligger på? Vedr. vedligehold Af fremsendte dokument fremgår det, at budgettet for indvendig og grønt vedligehold reguleres i forhold til antallet af børn, antal kvm. (indvendige og udvendige). Endvidere står beskrevet at de selvejende daginstitutioner modtager budget efter samme vilkår som de kommunale daginstitutioner. - Hvilke vilkår er det, der henvises til. Hvorledes kan vi sikre en minimumsbudgettering på denne post? - Hvorledes fastsættes/reguleres priserne fremadrettet? Vedr. uddannelse Af dokumentet fremgår det, at løntildelingen dækker..mindre kursusaktiviteter... - Hvorledes dækkes udgifter til uddannelse, herunder både prisen for uddannelsen såvel som udgiften til evt. vikartimer? Vedr. kvartalsregulering Af dokumentet fremgår det, at hvert kvartal reguleres institutionernes budget efter det forrige kvartals faktiske børnebelægning.. og børnebelægningen opgøres pr. sidste dag i kvartalet... - Hvorledes forholder man sig til evt. situationer med betydelige stigninger i børnebelægningen umiddelbart efter en opgørelsesdag? Konsekvenser Hvilke konsekvenser kan forventes ved underskud i forhold til budget? Studerende Af dokumentet fremgår det at de studerende indgår som en del af daginstitutionens drift. De studerende aflønnes centralt. Side 18 af 24\n19 - Vil man bekræfte, at selvejende institutioner ikke skal aflønne studerende, og at de studerende således kan betragtes som ekstra arbejdskraft uden omkostninger for den enkelte institution. Jeg ser frem til at modtage Deres svar. På vegne af bestyrelsen for Børnehuset Erritsø Martin Nygaard Christensen Side 19 af 24\n20 Medarbejdere i FMU Høringssvar på Lønsumsstyring i Daginstitutioner Indsendt af medarbejdersiden i FMU Indledningsvis vil vi gerne fra medarbejdersiden påpege, at vi finder det problematisk at vi ikke har været inddraget i processen omkring indføring af lønsumsstyring via MEDsystemet. Desuden finder vi ikke at det udsendte høringsmateriale er fyldestgørende. Når det er sagt kan vi fra medarbejdersiden også se fordele i at indføre lønsumsstyring. Dog er vi fortsat tvivlende overfor en del forhold som vi vil uddybe herunder: Vi mener lønkroner alene skal bruges på løn og ikke som der lægges op til, at de kan bruges på indkøb af aktivitetsmaterialer eller spares op og anvendes til indkøb af større ting fx til legepladsen. Det bekymrer os, at der ikke lægges op til, at fordeling af lønmidlerne skal tages op i MED-systemet. Hvordan får medarbejderne så mulighed for at lade deres mening komme til udtryk? Vi ønsker nedskrevet i aftalen at 70/30 fordelingen skal overholdes. Vi ønsker beskrevet i aftalen hvordan tilbageløbsmidler kan/skal anvendes. Fx til lønforhøjelser eller engangsydelse til medarbejdere der har gjort en særlig indsats. Ligeledes ønsker vi at det skal fremgå at det også er et punkt der skal behandles i MED-systemet. I forhold til den socioøkonomiske tildeling kan vi godt se det fornuftige i at lade de hårdest belastede områder få en bedre normering. Når det så er sagt, så er der kun de midler der er og med den normering der i forvejen er i Fredericia kommunes daginstitutioner, mener vi ikke at der er nogen institutioner, der er i stand til at afgive lønkroner og dermed medarbejdere, uden at det vil have en stor negativ indvirkning på det psykiske arbejdsmiljø og belastningsgraden i de institutioner der skal aflevere midler. Vi synes det er bekymrende, at der ikke er et loft på hvor mange penge der kan overføres fra et år til et andet! Ønsker et område at overføre penge, mener vi det skal behandles i MED så medarbejderne har mulighed for at give deres mening til kende. Vi finder det uklart hvordan løntildelingen finder sted, da det fremstår som om 35 timer er et deltidsmodul! Hvor mange børn skal gå fra et fuldtidsmodul til et 35 timers modul før der skal afskediges medarbejdere? Ligeledes fremgår det af materialet at der laves opgørelse pr kvartal vi mener det er vigtigt især i en tid med faldende børnetal at der holdes skarpt øje med forbrug! Side 20 af 24\n21 Vi kan dog være bekymrede for fremtidige ansættelser, da der skal være 100% belægning pr kvartal og hvis en institution mangler børn når kvartalet gøres op, skal der tilsvarende afleveres timer og dermed personale. Det ligger op til svingdørsansættelser hvor institutionerne alt efter kvartals opgørelsen enten skal aflevere eller får timer. Vi ønsker at der ses på 100% belægning på årsplan. Selvfølgelig skal der udlignes i ressourcer hvis prognoserne viser at der er konstant faldende børnetal. I forhold til studerende og den centrale pulje der er afsat til det mener vi ikke det er helt gennemskueligt om der kommer lønkroner ud til en institution der i en periode ikke får en studerende det være sig både pædagogstuderende og PAU-studerende. De indgår jo i normeringen og dermed bør der også være lønkroner i institutionerne i de perioder hvor der ikke er en studerende så der i stedet kan ansættes en medhjælper. De selvejende institutioner kommer til at blive meget sårbare ved indførelsen af lønsumsstyring, især ved længerevarende sygdom, barsler, opsigelser osv. Derudover er flere af de selvejende institutioner små, hvilket giver en yderligere udfordring ift at skulle dække ind i hele åbningstiden. Det vil i værste fald kunne give a og b institutioner og dermed fratager man forældrene et reelt valg, når de skal vælge institution til deres barn. Vi ønsker der bliver kigget på, hvilke løsningmodeller der er for de selvejende og ønsker yderligere at både medarbejdere og ledere fra de selvejende bliver inddraget i den proces. Slutteligt vil vi gerne pointere at vi mener tidshorisonten for indførelse af lønsumsstyring er for kort dette også set i lyset af at der fortsat er problemer med tabulex og KMD Opus nogen steder ligesom årsnorm først nu er ved at være helt integreret i institutionerne på en måde så alle har en forståelse af hvordan det skal anvendes. Vi vil igen gerne opfordre til at vi fra medarbejdersiden bliver langt mere inddraget i den videre proces med indføring af lønsumsstyring end vi har været hidtil. På vegne af medarbejderne Yvonn Hammeleff Næstformand Side 21 af 24\n22 TR - BUPL Høringssvar på Lønsumsstyring i Daginstitutioner Indsendt af BUPL Tillidsrepræsentanterne i Fredericia Indledningsvis vil vi udtrykke vores store undren over, hvorfor vi som TR-gruppe ikke er blevet inddraget på nogen måde i processen omkring overgang til lønsumsstyring. Som minimum havde vi gerne set, at vi var blevet hørt og inddraget via MED-systemet. Vi mener, vi kunne have været værdifulde samarbejdspartnere i processen - om ikke andet kunne vi undervejs have været med til at kaste lys over noget af den usikkerhed, der pt er blandt vore kollegaer ude i institutionerne om hvilke konsekvenser overgangen til lønsumsstyring vil få. I forhold til det udsendte høringsmateriale har vi en del ting vi gerne vil påpege, der skaber usikkerhed og som vi er deciderede uenige i. 1. Først og fremmest har vi den klare holdning, at lønkroner skal bruges til løn! Vi mener ikke lønkroner skal bruges til indkøb af aktivitetsmaterialer eller som opsparing til indkøb af større ting fx inventar eller klatrestativ til legepladsen. 2. Vi finder det problematisk at der ikke står nævnt, at vi fortsat har en normeringsfordeling der hedder 70/30 det vil vi bede om bliver indskrevet i aftalen. 3. Det er problematisk, at der ikke er nævnt noget om hvordan tilbageløbsmidlerne skal bruges. a. Vi mener der bør indføres i aftalen, at tilbageløbsmidlernes anvendelse skal behandles i MED-systemet så medarbejdere og ledelse sammen kan drøfte hvordan de skal anvendes igen med henblik på at lønkroner bruges til løn. 4. Vi synes der er en vis usikkerhed ift løntildelingen. Der er ikke noget der fremgår af høringsmaterialet, hvor mange børn der skal skifte fra en fuldtidsplads til en 35 timers plads før det får betydning for løntildelingen og dermed afskedigelser. 5. Vi finder det meget relevant at kigge på en socioøkonomisk tildeling. Når det er sagt, så er vi også i en situation nu, hvor normeringen er så dårlig at det, at nogle institutioner skal give for at andre kan få, vil blive problematisk. Dette især set i Side 22 af 24\n23 lyset af de massive besparelser der ligger i årene forude. Vi mener, at arbejdsbyrden i de institutioner der må afgive til mere belastede institutioner vil blive meget høj og dermed sætte det psykiske arbejdsmiljø under yderligere pres. 6. Vi mener der er en vis problematik forbundet med en kvartalsvis opgørelse af løntildeling. Vi kan være meget bekymrede for fremtidige ansættelser på området når der hvert kvartal skal afgives lønkroner hvis der ikke er en 100% belægning. Når vi så sammenholder denne problematik med den udvidede glidende overgang, forudser vi, at der vil være mange tidsbegrænsede stillinger og få faste ansættelser som følge af denne ordning. Vi er ikke uenige i, at der selvfølgelig skal være et nøje regnskab med lønforbruget, men vi ser gerne at der fortsat vil være mulighed for at udligne over et år. Det forudsætter naturligvis også et meget tæt samarbejde med pladsanvisningen og en konstant opdatering af prognoserne. Vi mener ligeledes at lønbudgettet skal være et fast punkt på MED-møderne ude i områderne, så medarbejdere og ledere forpligter hinanden på at udnytte ressourcerne bedst muligt. For at medarbejderne kan være medejere af lønsumsstyring er vi af den overbevisning at fordeling af midlerne skal tages op og diskuteres i MED-systemet. 7. Vi kan ikke se ud af materialet om der er indregnet lønstigninger både reallønsstigning forhandlet ved overenskomst samt løntillæg til efter og videreuddannelse som indtil flere pædagoger er på pt. 8. Vi kan være meget bekymrede for om vi fremover kommer i en situation hvior vi skal vælge mellem at ansætte den billigste eller den mest kvalificerede til stillingen. Dette gælder især for de selvejende institutioner. 9. Vi mangler at der enten bliver sat et loft over hvor mange midler der kan over føres fra et år til et andet eller en meget skarp præcisering af at sådanne beslutninger om overførsel kun kan komme på tale hvis det er besluttet i MED. 10. Ift de studerende fremgår det af materialet at en institution ikke får tildelt midler hvis den i en periode ikke får en studerende det være sig både pædagogstuderende samt PAU-studerende. Det mener vi ikke er rimeligt da de studerende indgår i normeringen og de ri perioder hvor der ikke er en studerende i stedet skal ansættes en medhjælper. Det vil der ikke være penge til hvis pengene bliver i den centrale pulje. 11. Vi mener det skal tages op i MED hvor stor den decentrale pulje skal være til dækning af barsler, langtidssygdomme, opsigelser osv. 12. Vi kan se der rejser sig nogle helt specifikke problemstillinger ift de selvejende institutioner i og med de står alene om at afholde alle lønudgifter. De vil blive ramt ekstra hårdt af barsler, sygdom opsigelser osv. Vi ønsker der bliver kigget på hvad Side 23 af 24\n24 der kan gøres for at hjælpe de selvejende institutioner bedst muligt. Vi mener at medarbejdere og ledere bør inddrages i denne proces hurtigst muligt. 13. Vi synes endvidere der er stort tidsmæssigt problem i forbindelse med indføring af lønsumsstyring. Vi mener ikke der er tid nok til at det kan indføres ordentligt så alle kan føle sig trygge. Dette også set i lyset af at tabulex og KMD Opus fortsat volder problemer mange steder. Derudover er årsnorm først nu ved at falde på plads og blive integreret på en måde så alle har fået en forståelse af hvordan det kan anvendes bedst muligt. 14. For at få det fulde udbytte af hvad lønsumsstyring kan tilføre af fordele, kan vi se der skal arbejdes med kulturen i områderne. Der skal skabes en endnu større sammenhængskraft på tværs af de enkelte institutioner ude i områderen, så der opstår en større forståelse for at man er ansat i et område og ikke i den enkelte institution. Derved vil det også være til langt større gavn for både børn og voksne hvis der ansættes en dyr pædagog med særlige kvalifikationer som hele området kan få gavn og glæde af. den proces vil vi fra TR siden meget gerne indgå i at løfte. Slutteligt vil vi opfordre til at der afholdes en temadag for ledere og TR sammen, hvor principperne for lønsumsstyring gennemgås samt hvilke fordele der er ved lønsumsstyring og hvordan både områder og selvejende institutioner kan få mest mulig gavn af den nye styringsform. Vi opfordrer til at denne dag afholdes i samarbejde med BUPL som har mange erfaringer med hvordan det gøres andre steder. Vi håber at dette forslag tages til efterretning. På vegne af tillidsrepræsentanterne fra BUPL Yvonn Hammeleff FTR Side 24 af 24


→ Køb Fairy Roser ← Stort udvalg med hurtig levering\nOnline firmaer med fairy roser\nPlantetorvet.dk er i dag iblandt de bedste e-forretninger der sælger planter og blomster. Virksomhedens sortiment udgøres af på den anden side af 15000 varer fra forskellige producenter. Netbutikkens Trustpilot-score på 8,9 af 10 vidner om utrolig tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 6440 evalueringer, hvoraf 4860 af dem giver topkarakter. På Facebook er 17187 mennesker fans af Plantetorvet.dk, og her har firmaet modtaget 1288 bedømmelser med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,45 ud af 5, som lige så vel er vældig godt.\nBlomsterverden.dk er pt. en af de mest populære internet firmaer med planter og blomster. Webshoppens udvalg udgøres af omtrent 2000 varer fra flere mærker. Netshoppens Trustpilot-bedømmelse på 9,7 af 10 demonstrerer stærk tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 2413 vurderinger, hvoraf 2189 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 2866 personer tilhængere af Blomsterverden.dk, og herpå har forhandleren modtaget 21 vurderinger med en middel score på 4,3 ud af 5, hvilket ligeså er særdeles imponerende.\nPlantorama.dk er aktuelt en af de mest benyttede netbutikker med planter og blomster. Firmaets udvalg udgøres af omtrent 10000 produkter fra diverse producenter. Webbutikkens Trustpilot-evaluering på 8 ud af 10 viser utrolig kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 1468 vurderinger, hvoraf 1019 af disse giver topkarakter. På Facebook er 74484 mennesker fans af Plantorama.dk, og her har netbutikken modtaget 293 bedømmelser med en gennemsnitlig rating på 4 ud af 5, som tillige er særdeles godt.\nPlanteshop.dk er nu imellem de bedste online shops i Danmark der sælger planter og blomster. Deres sortiment indbefatter opimod 150000 varer fra diverse brands. Virksomhedens Trustpilot-evaluering på 8,9 af 10 markerer god kundetilfredshed. Scoren er baseret på 6440 anmeldelser, hvoraf 4860 af disse giver topkarakter. På Facebook er 17187 brugere fans af Planteshop.dk, og herpå har forhandleren modtaget 1288 ratings med en middel score på 4,45 af 5, som ligeledes er ret så imponerende.\nHaveHandel.dk er pt. iblandt de bedste internet butikker der sælger planter og blomster. Netbutikkens udvalg udgøres af over 1000 produkter fra en række brands. Webshoppens Trustpilot-vurdering på 8,2 ud af 10 demonstrerer utrolig kundetilfredshed. Tallet er baseret på 20 vurderinger, hvoraf 17 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 686 personer fans af HaveHandel.dk, og her har firmaet modtaget 4 ratings med en gennemsnitlig vurdering på 4,1 af 5, som ligeledes er utrolig beundringsværdig.\nFairy Roser handles over nettet\nEn stor portion online outlets yder til alt held et stort udvalg af leveringsmåder. En af de populære er på nuværende tidspunkt at få bragt ordren til en pakkeshop, fordi du dermed nemt kan hente dine nye varer den dag der passer dig. Fragtformen er altså rigtig enkel, samt mange gange ligeledes den mest prisbevidste mulighed for fragt.\nDu burde endvidere vælge at få varerne sendt til din lejlighed eller ud til dit arbejde. Løsningen er af og til en tand mere omkostningsfuld, men ydermere virkelig gnidningsløs. Den mest betalelige leveringsmodel af fairy roser vil dog i de fleste tilfælde være at hente pakken selv, som jo betinges af at du opholder dig tæt på fairy roser internet firmaets adresse.\nLeveringstidspunktet er ekstremt væsentlig hvis du har brug for din ordre inden for kort tid, og med det formål er det tydeligvis centralt at du efterser den anslåede leveringstid for den vedkommende vare.\nTemmelig mange fairy roser shops på nettet garanterer 1 hverdags levering på utallige varenumre, men det er påkrævet at ordren placeres inden et fastslået klokkeslæt, med hensynstagen til at de garanteret kan nå at få fairy roser fikset forud for at personalet har fri.\nEnkelte e-forhandlere lover levering uden gebyr, men typisk kun såfremt man indkøber for en bestemt sum. Desuden skulle man tage den billigste leveringsmåde, som i de fleste tilfælde – uanset om man er ved Aarhus, Kalundborg eller Lystrup – vil blive at få bragt pakken til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden ret så ukompliceret for almindelige mennesker at finde information om priser på fairy roser på forskellige internet foretagender, og derfor har massevis af e-handler været nødt til at reducere prisniveauet på en række af deres varer – til piger og drenge, og ligeledes til voksne – eftertrykkeligt, og endda nogle gange sikre fragt uden omkostninger.\nTil gengæld kan det imidlertid vise sig tiden værd at se nærmere på nogle få e-handler efter fairy roser tilbud før du handler, således at man ikke er i tvivl om at indhente den prisbilligste pris.\nDu må ikke desto mindre være klar over, at i tilfælde af at en e-butik afhænder fairy roser til en udsalgspris der kan virke umådelig fremragende, bør det for det meste være et kendetegn på en uærlig e-butik. Kortkøb er på den anden side en del af en ordning, der passer på køberen overfor uærlige online selskaber.\nVi foreslår generelt bestillinger med betalingskort eller mobilbetaling. Alternativt kan du vælge et tilbud som eksempelvis ViaBill, hvis du ser en fordel i at afbetale beløbet af flere omgange.\nForud for at nogen bestiller fairy roser i en forretning på nettet bør man altid tage stilling til netbutikkens vilkår, men det er undertiden ikke videre spændende.\nEt andet forslag kunne være at finde ud af om e-firmaet er medlem af e-mærket, grundet at det ofte er et billede på at netshoppen respekterer gældende dansk lovgivning, foruden at online forhandleren jævnligt vurderes af fagmænd der behersker reglerne. Desuden giver det dig genvej til en hjælpende hånd, ifald du udsættes for dilemmaer ved din handel.\nForuden dette er det fornuftigt at kunden er hensynstagende til de mest vitale bestemmelser der influerer på transaktionen, til eksempel den returneringsret på fairy roser netshoppen kører med. På grund af dette er det virkelig vigtigt, at man stadigvæk bibeholder ens ordremail, således man fremadrettet vil kunne vidne om bestillingen, hvad end du skal købe en gave til en kvinde eller mand.\nTrustpilot medfører en række gavnlige chancer for at se nøjere på ret mange eksisterende konsumenters reflektioner og på grund af dette er det smart, at du kigger nærmere på e-butikkens fairy roser kritik før du bestiller.\nFacebook leverer desuden faktisk sikre løsninger til at få et kig ind i online virksomhedens popularitet. Herinde møder vi en række forhandlere på nettet hvor kunder kan sammensætte en anmeldelse af deres købsoplevelse, som ydermere burde bruges til at få et indtryk af kundetilfredsheden.\nHjemmesiden er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi har et fast samarbejde med en række internet handler idet vi introducerer butikkernes tilbud, og tager imod honorar forudsat en af de besøgende på vores hjemmeside gennemfører et køb.\nOplysninger vedrørende fairy roser og firmaer på nettet opretholdes jævnligt, men der tages ikke ansvar for forandringer der muligvis er udarbejdet siden seneste opdatering af hjemmesidens oplysninger.


BachMouritsen Privatlivspolitik - BachMouritsen.com - Fine jewelry and diamonds\nBachMouritsen PrivatlivspolitikBrian Mouritsen2020-04-29T11:37:26+02:00\n(Senest opdateret 29.04.2020)\nGoogle, herunder Google Analytics, Google AdWords, Google Tag Manager\nFacebook, herunder Facebook Pixel\nDenne hjemmeside kan indeholde links til andre hjemmesider. Vær venligst opmærksom på, at BachMouritsen ApS ikke er ansvarlig for fortrolighed eller indhold på sådanne andre hjemmesider, og BachMouritsen ApS derfor ikke påtager sig noget ansvar i forhold til sådanne hjemmesider.\nPersonoplysninger er alle slags informationer, der i et eller andet omfang kan henføres til dig. Når du benytter vores website, indsamler og behandler vi en række sådanne informationer. Det sker fx ved alm. tilgang af indhold, hvis du tilmelder dig vores nyhedsbrev, deltager i konkurrencer, quizzer, tests eller undersøgelser, registrerer dig som bruger eller abonnent, samt øvrig brug af services.\nVi indsamler og behandler typisk følgende typer af oplysninger: Et unikt ID og tekniske oplysninger om din computer, tablet eller mobiltelefon, dit IP-nummer, geografisk placering, samt hvilke sider du klikker på (interesser). I det omfang du selv giver eksplicit samtykke hertil og selv indtaster informationerne behandles desuden: Navn, telefonnummer, e-mail, og adresse. Det vil typisk være i forbindelse med udfyldelse af kontaktformularer.\nDu har ret til at få oplyst, hvilke personoplysninger, vi behandler om dig. Du kan desuden til enhver tid gøre indsigelse mod, at oplysninger anvendes. Du kan også tilbagekalde dit samtykke til, at der bliver behandlet oplysninger om dig. Hvis de oplysninger, der behandles om dig, er forkerte har du ret til, at de bliver rettet eller slettet. Ovenstående rettigheder håndteres manuelt og kan effektueres ved at kontakte BachMouritsen ApS på brian@bachmouritsen.com. Hvis du vil klage over vores behandling af dine personoplysninger, har du også mulighed for at tage kontakt til Datatilsynet.\nCVR: 37 12 71 40\nTelefon: +45 26 83 52 61


Ledige uddannes til podekorps: 26-årige Freja havde svært ved at finde job, men så ringede kommunen | ugeavisen.dk\n26-årige Freja Plesner Simonsen er en af Assens Kommunes første uddannede podere til nyt korps. Foto: Assens Kommune\nAssens Kommune har oprettet eget podekorps, så ansatte - og elever - på skolerne kan blive kviktestet som led i den nationale teststrategi.\n05 mar. 2021 kl. 13:20\n26-årige Freja Plesner Simonsen har under coronakrisen haft svært ved at finde sit første job som nyuddannet, men nu rykker hun ud med vatpinde og værnemidler sammen med andre ledige i et nyt såkaldt podekorps, som Assens Kommune har stablet på benene.\nPodekorpset består ifølge kommunen af 34 ledige, der er blevet uddannet til at tage kviktest af ansatte og elever på folkeskoler, friskoler og private skoler som led i den nationale teststrategi.\n- Jeg er færdiguddannet salgsassistent (i maj 2020, red.), men jeg har været ledig i lang tid, så det er spændende at komme ud, og jeg vil gerne hjælpe med at styre coronasmitten. Som salgsassistent kan jeg også godt lide at arbejde med mennesker, siger den 26-årige, der bor i Aarup.\nFlere podere kan sættes ind\nAssens Kommune oplyser i en pressemeddelelse, at podekorpset i øjeblikket består af fire hold på hver 10 podere, som foretager kviktestene på skolerne. Yderligere 25 ledige er uddannet, som de kan blive sat ind, når de ældste elever kommer tilbage i skolerne.\n- Vi har haft utrolig mange ledige, som har grebet muligheden, og som har ønsket at hjælpe her. Og det er jo fantastisk at se, at de har sagt så hurtigt ja tak, når vi har ringet til dem, siger Hanne Kondrup, daglig leder af podekorpset, i pressemeddelelsen.\nVi har haft utrolig mange ledige, som har grebet muligheden, og som har ønsket at hjælpe her\nHanne Kondrup, Assens Kommune\nDen daglige leder uddyber, at man sikrer sig, at de podere, der skal teste børn, også er vant til at arbejde med børn. Der er nemlig udsigt til, at de ældste elever skal testes to gange ugentligt, når de vender tilbage.\n- Der er forskel på, hvordan man håndterer voksne og børn. Vi har lagt vægt på, at alle de ledige, der fremover skal pode børn, skal have en baggrund som pædagog eller andet, der gør, at de er vant til at arbejde med børn. Det er meget vigtigt for os, at børnene får en god oplevelse, siger Hanne Kondrup.\nFreja vil tilbage - på et tidspunkt\nPoderne er indtil videre ansat 28 timer om ugen, og Freja Plesner Simonsen håber, at hun på et tidspunkt kan vende tilbage til detailhandlen. Men ikke for en hver pris.\n- Corona kommer forhåbentlig ikke til at vare ved. Selvfølgelig skal jeg tilbage til min branche på et eller andet tidspunkt, og der begynder at åbne sig flere arbejdsmuligheder efterhånden, som butikkerne åbner. Men hvis jeg får et tilbud, så kommer jeg til at vente til, at der er en erstatning til mig her, understreger den 26-årige poder.


Live – Art Herning 2022 - kunsten.nu - Online magasin og kalender for billedkunst\nArt Herning foregår 6-8 maj, og kunsten.nu står for sceneprogrammet under overskriften “Det personlige kunstværk”, hvor vi taler med kunstnere, som laver kunstværker, der i udtalt grad trækker på personlige erfaringer.\nI sceneprogrammets samtaler spørger vi om, hvordan den personlige fortælling bliver vedkommende for andre, ligesom vi undersøger, hvordan det klassiske slogan, Det private er politisk, har fået fornyet vægt og relevans.\nPå scenen får vi besøg af Kim Richard Adler Mejdahl, som mange måske kender fra DR programmet Kunstnerkolonien. Han har blandt andet lavet en ‘horror-doku-musikvideo-film’, hvor hans familie synger om drabet på den alkoholiske far i et forsøg på at befri sig fra en fortiden mørke spor.\nGudrun Hasle kommer og fortæller om sine intime stof-, broderi- og tekstværker. Som en slags bekendelseskunst med afsæt i kunstnerens egne erfaringer med eksempelvis moderskab, ophold i Grønland og en problematisk teenagertid rapporterer hendes kunst fra indersiden af den menneskelige eksistens.\nOg endelig glæder vi os til at tale med Jan Skovgård, der laver ‘blomsterbilleder’, som er meget mere end dekorative billeder, idet de kredser om muligheden for at genblomstre efter en dramatisk hændelse i kunstnerens liv, hvor han i dyb krise sprang ud fra en bro.\nSamtalerne modereres af kunsten.nus redaktør Ole Bak Jakobsen.\nSceneprogrammet Art Herning 2022: “Det personlige kunstværk”.\nLørdag 7 maj kl 13: Kim Richard Adler Mejdahl\nLørdag 7 maj kl 15: Gudrun Hasle\nSøndag 8 maj kl 13: Jan Skovgård\nLæs interview med Gudrun Hasle\nLæs interview med Jan Skovgård\nLæs mere om Art Herning


RANDERSiDAG.dk » Mobilitetspolitikken som ledelys for infrastruktur prioriteringer\nIndbrud på Obovej i Randers SV\nFredag 23. oktober 2020 kl. 07:06\nForvaltningen mente, at vi kunne klare os uden; 11 socialdemokrater med borgmesteren i spidsen stemte imod og den har været to et halvt år undervejs, men endelig og rigtig glædeligt har vi nu har fået en Mobilitetspolitik med opbakning fra 29 af byrådets 31 medlemmer.\nJeg glæder mig over, at vi med Mobilitetspolitikken har besluttet, at vi vil fokusere på de transportformer, som belaster miljøet mindst, og at vi anerkender, at fremtidens trafik- og transportsystemer skal etableres på en sådan måde, at der tages hensyn til en reduktion af den miljømæssige belastning fra trafikken, befolkningens sundhed og emissioner af CO2, partikler m.v.\nØnsker om bedre fremkommelighed er mange og pengene små. Vi er tvungen til at prioritere benhårdt mellem forskellige infrastruktur projekter. I den proces vil den netop vedtagne Mobilitetspolitik være Byrådets ledelys.


Mand på knallert klappede unger piger på numsen i Sønderborg: Så blev han fanget\nEn ung mand fra Sønderborg havde fået den mærkværdige idé, at køre rundt på sin knallert og i samme ombæring klappe unge piger på numsen. Hele 5 piger nåede han at krænke i løbet af onsdag eftermiddag.\nEn ung mand kørte rundt på knallert i Sønderborg og klappede unge piger på numsen. Foto: Politiet\nLørdag eftermiddag blev fem helt unge piger udsat for en klam handling af en ung mand på knallert. Den unge mand fandt det tilsyneladende voldsomt underholdende, at køre rundt på sin knallert og klappe unge piger på numsen.\nDet var der dog ingen af pigerne, der syntes var hverken en romantisk handling eller på anden måde fandt det specielt tiltalende. Episoderne blev derfor anmeldt til politiet. Det skriver Ugeavisen Sønderborg.\nSamtlige episoder skete i området ved Vollerup. Piger i alderen 9 – 14 blev f.eks. udsat for de grænseoverskridende krænkelser på Lambjergskovvej.\nHeldigvis gik der ikke længe, får lovens lange arm fik fat på den krænkende ungersvend. Allerede torsdag eftermiddag blev knallerten spottet ved Ulkebøl Skole. Og på baggrund af et tidligere signalement, kunne en patrulje genkende manden.\nTil at starte med var den unge mand på knallert dog ikke synderligt interesseret i at tale med politiet og han stak derfor af.\nUheldigvis for ham blev han dog hurtigt indhentet og fanget.\nDen unge mand viste sig at være fra lokalområdet.


GreyLime Samsung Galaxy S20+ Mljøvenligt Cover, Sort\nCovers Samsung Galaxy S20+\nPas på klimaet og din Samsung S20+. Med det praktiske cover kan du passe på både din telefon og klimaet. Coveret, der passer til en Samsung S20+, er nemlig lavet af klimavenlige og nedbrydelige materialer. Det betyder, at du får effektiv beskyttelse mod ridser og slid, mens du samtidig mindsker dit plastforbrug og dermed dit klimaaftryk.\nCoveret findes i 6 flotte farver, og det er fremstillet i frø- og plantefibre, så det er 100% nedbrydeligt. Det betyder, at du i princippet kan smide dit cover til kompost, når det har udtjent sin værnepligt. Men bare rolig – det matte og fleksible soft-cover kan uden problem holde til at blive brugt hver eneste dag.\nNår du køber et produkt fra GreyLime, er du samtidig med til at støtte et godt formål. For hvert produkt, vi sælger, plantes der et træ via projektet Plant a Tree. Projektet er et af mange tiltag fra miljøorganisationen Trees for the Future, hvis mission er at genoprette udpint skovbrug over alt i verden.


Jannik Vestergaard: Farvel til Bundesligaen, goddag til anerkendelsen? - bulibold.dk\nHome > 1. Bundesliga > Jannik Vestergaard: Farvel til Bundesligaen, goddag til anerkendelsen?\n1. Bundesliga, 1899 Hoffenheim, Borussia Mönchengladbach, RB Leipzig, Werder Bremen\nFor en sum på 186 mio. danske kroner blev den nu tidligere Gladbach-forsvarer Jannik Vestergaard solgt til engelske Southampton. En sum, der gør ham til dyreste danske fodboldspiller nogensinde. Jannik Vestergaard har tilbragt hele sin seniorkarriere i den bedste tyske række, hvor han har nydt langt større opmærksomhed og tillid end i Danmark.\nDet var som ungdomsspiller i Brøndby, at vejen for et tysk udlandseventyr blev banet. Hoffenheim havde en scout tilstede, da Brøndby og KB mødtes i en kamp, og selvom de oprindeligt var kommet for at se på en anden spiller, var det Jannik Vestergaard, der ragede op i billedet. Og ikke kun bogstaveligt talt. Senere var Jannik Vestergaard også med ved en ungdomsturnering for Brøndby, hvor Hoffenheim ligeledes deltog. Tyskerne var fortsat imponerede over for den danske midtstopper, og sådan gik det til, at han i sommeren 2010, bare 17 år gammel, skiftede til Hoffenheim.\nMed en tysk mor blev overgangen til et fremmet land og kultur en smule lettere for Jannik Vestergaard, og måske det også var årsagen til, at han relativt hurtigt begyndte at vise sig frem i Hoffenheim.\nDe fine præstationer på andetholdet gjorde, at han flere gange i løbet af foråret 2011 var med i truppen på Hoffenheims Bundesliga-hold. Debuten kom allerede den 16. april i en kamp mod Eintracht Frankfurt, hvor Vestergaard fik de sidste minutter i en kamp, hvor Hoffenheim vandt 1-0.\nI sæsonen 2011/12 fik han relativt hurtigt tilkæmpet sig en fast plads på daværende træner Holger Stanislawskis holdkort. En ung spiller, der spiller fast i udlandet plejer som regel at betyde stor interesse i hjemlandet, men det var ikke en interesse, der var at spore hos DBU. Godt nok var han med på U21-landsholdet, men Morten Olsen mente på det tidspunkt ikke, at han havde, hvad der skulle til for også at komme med på A-landsholdet.\nDet mente de til gengæld i Tyskland. Sådan da. For de gode præstationer hos Hoffenheim fik tyskerne op på mærkerne. De vidste selvfølgelig også godt, at Vestergaard havde tyske aner, og en ung spiller der var viceanfører i Hoffenheim kunne selvfølgelig være interessant på sigt\n”Han er fremragende i hovedspillet og god til at åbne spillet, og vi skal da helt sikkert have nogle samtaler i den kommende tid,” lød det fra den daværende tyske U21 træner Horst Hrubesch tilbage i april 2013, da Jannik Vestergaard for alvor begyndte at tiltrække sig opmærksomhed fra DFB. Og på et tidspunkt virkede det til, at det var en interesse, der var gengældt.\n”Jeg har altid følt mig dansk og drømt om at spille for det danske landshold, men jeg er ikke så sikker længere. På grund af min tyske mor er jeg halvt tysk, jeg har spillet i Tyskland i tre år, taler stort set kun tysk i hverdagen, og det er her mit liv foregår,” fortalte Jannik Vestergaards et par måneder senere i et interview med BT.\nAt det tyske U21 landshold dengang jagtede Jannik Vestergaard er ikke ensbetydende med, at de så en kommende landsholdsspiller i ham. Tyskerne har i flere år været gode til at få alle mulige spillere med dobbelt statsborgerskab til at vælge at repræsentere Tyskland, så man ikke går glip af et talent eller to. Better safe than sorry, kunne man sige, og det var nok også sådan, at de så Jannik Vestergaard.\nHavde Jannik Vestergaard dengang valg Tyskland, var han altså ikke nødvendigvis blevet tysk landsholdsspiller, men hele affæren var et udtryk for, at han var værdsat højere syd for grænsen, end han var det i sit fødeland. En værdsættelse og forskel, der kun skulle blive mere udtalt i de kommende år.\nJannik Vestergaard var på trods af sin opblomstring i det tyske og tilbuddet fra DFB ikke et særlig stort samtaleemne, når man snakkede det danske landshold. Han kom dog med til en kamp for Danmark i 2014 mod Polen, hvor han fik 26 minutters spilletid. Der var dog kun tale om en venskabskamp, så spørgsmålet om, hvilket land han skulle repræsentere var endnu ikke dødt.\nI den efterfølgende sæson fik Vestergaard dog også nok at tænke over, da han røg ud af holdet i Hoffenheim. Han valgte derfor at søge lykken nordpå hos Werder Bremen og underskrev en kontrakt med nordtyskerne i januar 2015. På det tidspunkt var Werder Bremen i overhængende nedrykningsfare, men med Vestergaard som styrmand og målscorer var de grønblusede overraskende tæt på at sikre sig adgang til Europa League.\nSæsonen efter var Werder Bremen tilbage som bundhold, men Jannik Vestergaard fortsatte med at vise sit værd. I sommeren 2015 var han anfører og en af profilerne ved U21 EM, hvor Danmark spillede sig i semifinalen. Faktisk var præstationerne så overbevisende, at han blev udtaget til turneringens hold. De gode præstationer fik Morten Olsen til at udtage den 1,99 meter høje Vestergaard, og i Play-off kampene mod Sverige fik han så endelig sin debut i en betydende kamp.\nWerder Bremen havde det som nævnt svært i 2015/16 sæsonen, men Vestergaard var en af få lyspunkter. Han sad ude i en kamp i niende runde mod Bayern pga. sygdom, men ellers fik han samtlige minutter i de resterende 33 Bundesliga-kampe den sæson, hvor han oven i købet også var anfører i to af dem. Præstationerne vakte opsigt i det tyske, og i sommeren 2016 valgte Borussia Mönchengladbach at smide 104 mio. kroner efter danskeren. Det var et tilbud, Werder ikke kunne afvise, og Jannik Vestergaard var nu blevet Gladbach-spiller.\nVestergaard blev hurtigt en profil på Gladbach-mandskabet. Han leverede uge efter uge solide præstationer i Gladbachs defensiv sammen med den anden danske forsvarsspiller Andreas Christensen og med fire scoringer fik han også vist sig frem i den anden ende af banen.\nI 2017-18-sæsonen var Andreas Christensen taget tilbage til Chelsea, men Jannik Vestergaard fortsatte, hvor han slap. Vestergaards anden sæson i Gladbach blev endda endnu bedre end den første – i hvert fald rent personligt. Han fik efter Andreas Christensen afgang mere ansvar, og præstationerne var faktisk så gode, at han blev udnævnt til årets hold i Bundesligaen af den tyske avis Bild.\nI kalenderåret 2017 spillede han som den eneste markspiller i hele Bundesligaen samtlige minutter for sit klubhold, og uanset om træneren hed Schubert eller Hecking til efternavn, var han sikker mand i startopstillingen. Så hvorfor valgte Gladbach at sælge ham?\nPrisen var selvfølgelig god, og Vestergaard har tidligere givet udtryk for, at han gerne ville prøve kræfter med Premier League. Men når det er sagt, så græder de måske med det ene øje og smiler med det andet i Gladbach. For til trods for hans fysiske styrke, hans konstanter præstationer og hans mål, så har Vestergaard også sine mangler.\nI Tyskland talte man meget om Strafraumbesetzung, når man talte om Vestergaard. Altså evnen til at placere sig i feltet og Ikke den i modstandernes felt, men den i eget vel at mærke. For det var her, at Vestergaard til tider så ud til at miste orienteringen, ligesom et midterforsvar bestående af ham og Matthias Ginter heller ikke hører til blandt de hurtigste i Bundesligaen.\nBILD havde ham godt nok på årets hold i Bundesligaen, men kicker rangerede ham blot som den 32. bedste forsvarsspiller i ligaen i den forgange sæson. På den måde opsummerer det måske meget godt Jannik Vestergaards ni år lange karriere i Tyskland. Han nåede 185 Bundesligakampe og 14 scoringer, men han opnåede aldrig for alvor at overbevise alle om sine egenskaber. Heller ikke selvom han i Tyskland har en langt større stjerne, end han har i Danmark.\nOptakt: Gladbach – Dortmund\ngladbach, jannik vestergaard, Southampton


Kabinescooter i Aarhus, Aalborg, Odense, København og Herning\nPegasus Lærken 4 Nordjylland\nPegasus Stæren Nordjylland\nFønix 204 Nordjylland\n3 hjulet Elgo Nordjylland\nEasy Go Nordjylland (1)\nEasy Go Nordjylland\nSvalen Pegasus Nordjylland\nMini Crosser Nordjylland\nLindebjerg LM 500 Nordjylland\nBEK KARMA Nordjylland\nShoprider Nordjylland (1)\nMini Crosser Nordjylland (1)\nSammenklappelig Scooter Nordjylland\nShoprider Nordjylland (2)\nElton 415 Nordjylland\nLindebjerg LM 600 Nordjylland\nKarma 737 Østjylland\nBrugt Calypso minicross Østjylland\nNyhed - elegant og kvik!\nFØNIX DeLuxe er en kvik og handy kabine scooter, som med en distance på op til 80 km på en opla…\nNyhed - Nu med nummerplade!\nFØNIX City-Cabino 2 er en lukket 3 hjulet scooter, hvor føreren er beskyttet mod vejr og vind. …\nEN KABINESCOOTER GIVER DIG FRIHED\nEn kabinescooter giver dig mulighed for at komme frit rundt omkring uanset vind og vejr. Du kan frit komme til byen, i skoven eller frem til venner og familie. Den sørger for at lukke regn, slud og vind ude, så du kan køre trygt og sikkert uden at fryse. Der er rigtig fine muligheder for at opbevare forskellige ting i en kabinescooter, hvilket gør den velegnet, når du skal ud at handle. Tit oplever vi, at en kabinescooter har øget livsglæden hos vores kunder, og det er vi rigtig beærede over.\nBredt udvalg af kabinescootere\nHos Fønix Komfort finder du kabinescootere med 3 hjul. Vi har produkter i forskellige prisklasser, og vi har noget for alle uanset, om du skal i skoven, i byen eller ud til venner og familie.\nHos os er service et nøgleord. Vi oplever tit, at vores kunder har haft en dårlig oplevelse ved et tidligere køb. Det skal du ikke være bekymret for. Hos Fønix Komfort er vi altid klar til at hjælpe og guide dig både før, under og efter dit køb.\nHør mere om vores kabinescootere\nVil du vide mere om vores kabinescootere? Du kan altid tage kontakt til vores forhandlere nederst på siden her. Du kan her finde din lokale forhandler, hvor du kan booke en fremvisning, prøvetur eller hvis du har spørgsmål til en af vores produkter. Vores forhandlere står altid klar til at hjælpe dig bedst muligt. Uanset hvad så har vi en el scooter, der passer til lige netop dine behov. Om du er mest til 3-hjulede el scootere eller 4-hjulede scootere, så har vi det rette produkt til dig.