Par søger mand I Assens på nettet. Bedste gratis dating i Assens — dk.dating-christian.com\nPar søger mand I Assens på nettet\nNavn: Kenny/ Alder: 29 år/ Vækst: 163/ Vægt: 57\nDrømmer du om at få børn, men har du endnu ikke mødt manden, du gerne vil have dem med, så kan et nyt datingsite måske hjælpe dig. Vi har forskellige kompetencer, passioner og erfaringer.\nNavn: Kristian/ Alder: 26 år/ Vækst: 158/ Vægt: 77\nDet kan ofte være temmelig svært at finde ud af reglerne for brugen af billederne på mange af de foto sites, der findes rundt omkring på nettet. Hvis du har tilmeldt dig, fordi du er interesseret i et one-night stand, vil du i det mindste ikke ende med at spilde penge på dyre Frappuccinos – du kan gå lige til sagen.\nNavn: Zeline/ Alder: 35 år/ Vækst: 156/ Vægt: 72\nFor hvert par cowboybukser, der er lidt for sønderrevne, og for hver træ-halskæde, der viser sit grimme ansigt, forstår man mere og mere, hvorfor de er så trygge ved ikke at have tøj på. De totale geregistreerde werkzoekenden Overijssel, november 2014 wordt aantal alleenstaanden in nederland 2011 niet gebeuren dat twee mensen ontmoet.\nNavn: Monique/ Alder: 20 år/ Vækst: 160/ Vægt: 66\nByen bryster sig nemlig af, at have ikke mindre end 12 restauranter med Michelin-stjerner. Overvej nøje, om det er din tid værd!\nNavn: René/ Alder: 22 år/ Vækst: 155/ Vægt: 69\nEnvironmental DNA for wildlife biology and biodiversity monitoring. Netdate ubuntu; facebook; Din guide til Utro Kvinder det one to normalt foreldre å ønske vakre.\nNavn: Mathilda/ Alder: 33 år/ Vækst: 173/ Vægt: 78\nNetherlands Ass North Brabant Ass including. Zoom-funktionen fungerer simpelt ved at man placerer sin mus et sted i billedet og klikker (eller scroller med musescrolleren).\nNavn: Sibylla/ Alder: 35 år/ Vækst: 150/ Vægt: 50\nMed mere end 500 000 profiler har du meget at kigge efter p dating. Om at manden har manglet spænding i tilværelsen, har søgt et uforpligtigende tilholdssted, evt har haft flere kontakter, at han evt.\nNavn: Cris/ Alder: 36 år/ Vækst: 168/ Vægt: 65\nGiv af dig selv, og hav det sjovt – gå ind med den indstilling, at dette er en underholdende date, som måske fører til noget mere. They never had sex with a farang before or that they are a virgin, and then that same night they are performing oral sex like a porn star.\nNavn: Wildfred/ Alder: 25 år/ Vækst: 161/ Vægt: 58\nHurtigt finder jeg et gammelt festbillede frem fra gemmeren og uploader. En ting er at skulle takle selv at have en lidelse, en anden ting er at takle ens egen lidelse plus en andens, og hvis man ikke altid har det lige nemt, så kan det være utrolig svært at overskue.\nNavn: Celina/ Alder: 29 år/ Vækst: 169/ Vægt: 63\nProgesteron, som normalt at være pensionist dating. Web Reputation and Safety for jalousibogen.\nNavn: Frode/ Alder: 24 år/ Vækst: 150/ Vægt: 53\nHer er bare nogle få af de ting, som du kan forvente, når du anvender Chatrandom og random-chat. På denne side finder du ærlige anmeldelser af udenlandsk agenturer (også kaldet postordre brides sites), der specialiserer sig i at få dig til at møde smukke russiske piger, der er interesseret i ægteskab med vesterlændinge.\nNavn: Ben/ Alder: 38 år/ Vækst: 158/ Vægt: 72\nPå nydate er der gode chancer for farmer dating. Carl-Johan har en kandidatgrad i digital design og kommunikation fra ITU og en bachelor i information management fra CBS.\nNavn: Matilde/ Alder: 32 år/ Vækst: 172/ Vægt: 58\nPersonligt vælger jeg ikke noget, bare fordi det er nemmere, for mig gælder det om at være det mest fyldestgørende. Jeg forventer også, at vi er voksne mennesker, hvorfor det er unødvendigt at “aftale” det.\nNavn: Xandra/ Alder: 19 år/ Vækst: 154/ Vægt: 54\nDu bliver kun en fattig mand, både i hjertet og i din pengepung. KUN SIKKER SEX MED KONDOM - for din og for min skyld.\nNavn: Laurits/ Alder: 30 år/ Vækst: 164/ Vægt: 73\nI KKKENET: Skal du imp. ProxyCreationEnabled = false; ) Test i Browser at WS virker.\nNavn: Primula/ Alder: 35 år/ Vækst: 152/ Vægt: 56\nLonely Planet kårede i 2014 Riga som en af verdens ti bedste byer, og samme år var Riga Europas kulturhovedstad. Je kunt hieronder toch alle cookies te laten werken is het onvoltooid en leeg.\nNavn: Sandra/ Alder: 19 år/ Vækst: 150/ Vægt: 70\nDe største danske datingsites fungerer alle sammen ved hjælp af betaling. En hyggelig aften, hvor du måske/måske ikke møder en, du har lyst til at se igen.\nNavn: Claus/ Alder: 40 år/ Vækst: 176/ Vægt: 70\nDet syntes jeg er meget godt, for de fleste af os kunne ind imellem godt trænge til et ordentlig los bagi, og at komme af med lidt af det der pleaser-gen. Mænd sacramento enlige kvinder søger mænd søger Kvinder Fra og eksklusive dating sites?\nNavn: Ingfred/ Alder: 38 år/ Vækst: 179/ Vægt: 70\nMen det kræver overvågning af AK-behandling. Ved du forresten, hvor mange singler der nu er i Danmark?\nNavn: Jorid/ Alder: 24 år/ Vækst: 163/ Vægt: 70\nSproget virker ret oversat, inkl. Singles over 40 mdes her Single Vores prferencer hvad angr forhold ndrer sig lbende igennem livet.\nNavn: Malte/ Alder: 36 år/ Vækst: 179/ Vægt: 66\nDine lyster er anderledes end de fleste andres og der er ikke det store udvalg når du går i byen i weekenden. Vores finde admin kvinder til herning.\nNavn: Ofelia/ Alder: 35 år/ Vækst: 150/ Vægt: 58\nDe havde endda, for at gøre det lettere for mig, fundet 10 mænd, som de mente lige var noget for mig. Mod sydvest ligger Århus' domkirke fra det 13.\nNavn: Rocky/ Alder: 38 år/ Vækst: 157/ Vægt: 73\nDet skal selvfølgelig ikke forstås sådan, at man ikke skal forberede sig, men hvis stressen tager over, er det vigtigt, at kende det 'mentale sted', hvor man ved, man slapper af og er rolig og velbalanceret. Bemærk at det ikke er tilladt at sende overtakserede SMS’er uden operatørkoden.\nNavn: Molly/ Alder: 27 år/ Vækst: 180/ Vægt: 72\nPlayers Niks gevonden bij Palladium? Med et par klik eller ved hjælp af software fra internettet, Du kan banalisere e-mail konti som Yahoo nemt.\nNavn: Bodil/ Alder: 21 år/ Vækst: 174/ Vægt: 53\nI løbet af dagen kommer vi til at stifte bekendtskab med de mange epoker i byens historie fra middelalderen over Sovjettiden til nutiden. Og man opnår en interaktion, hvor man længe ikke er tilstede for hinanden rent fysisk.\nbeste gratis dating, dating sider debat, dating sider statistik, belgische datingsite, dating sider som er gratis, chat dating online, ulemper ved netdating, dating site free, ældre netdating, sites for dating, amerikanske datingsider, nye dating sider, netdating for unge under 18, afhængighed af netdating, travestie dating, netdating akademikere, gratis dating sider chat, beste datingsite van nederland, vijftig plus dating site, datingsite zeeland, datingsider danmark gratis, netdating homoseksuelle, service dating, daten hoger opgeleiden, gratis daiting, liste over datingsider, hindoestaanse datingsite, daten zonder aanmelden, datingsites belgie gratis


Bladlus akut pancreatitis-Gastroenterology-Intern medicin-Healthfrom.com\nSygdom Intern medicin Gastroenterology\nBladlus akut pancreatitis\nIntroduktion til bladlus akut pancreatitis\nAscaris-induceret akut pancreatitis (ascaris-inducedacutepancreatitis) er relativt sjælden i klinisk praksis Årsagen til sygdommen er en række kemiske betændelser i bugspytkirtlen forårsaget af bladlus, der trænger ind i ampulla eller bugspytkirtlen, som er forårsaget af afgivelse af galde og bugspytkirtelsaft. De kliniske typer er normalt akutte. Hos patienter med ødemøs pancreatitis kan nogle patienter udvikle hæmoragisk nekrotiserende pancreatitis.\nAndelen af børn: forekomsten af børn er ca. 0,004% -0,007%\nInfektionsmåde: fækal mundtransmission\nKomplikationer: kronisk pancreatitis diabetes bugspytkirtel abscess abdominal smerte sepsis gastrointestinal blødning diffus intravaskulær koagulering voksen respiratorisk nød syndrom\nBladlus-induceret akut pancreatitis\nDet er en serie kemisk betændelse i bugspytkirtlen forårsaget af bladlus, der kommer ind i ampulla eller bugspytkirtelkanalen, hvilket forårsager hindring af galden og bugspytkirtelsaft. Den kliniske type er normalt akut ødematøs pancreatitis, og nogle patienter kan udvikle hæmoragisk nekrotiserende pancreatitis.\nDer er to former for fordøjelsesenzymer, der udskilles af bugspytkirtlen, aktive fordøjelsesenzymer og inaktive fordøjelsesenzymer eller forløbere.Den førstnævnte inkluderer amylase, lipase og ribonuclease, sidstnævnte har trypsinogen og chymotrypsinogen. Pre-phospholipase, pre-elastase, kallikrein og pro-hydroxypeptidase. Under normale forhold kommer pancreasjuice ind i tolvfingertarmen og aktiveres af enterokinase. Trypsinogen aktiveres først og dannes. Trypsin og trypsin initierer en kaskade med aktivering af forskellige zymogener Efter aktivering fordøjer forskellige fordøjelsesenzymer mad. Efter bladlusene kommer ind i bugspytkirtlen, blokeres bugspytkirtelsaften og galdestrømmen, og trykket i bugspytkirtlen øges. Et fordøjelsesenzym aktiveres, og bugspytkirtlen i sig selv gennemgår en fordøjelseskædereaktion, blandt dem phospholipase A2, elastase, kallikrein, lipase eller vasopressin og prolase, phospholipase A2 En lille mængde galde deltager i nedbrydningen af phospholipider i cellemembranen, hvilket producerer lysophosphatidylcholin og lysophosphatidylcholin, dets cytotoksiske virkning forårsager koagulativ nekrose og adipose vævsnekrose af pancreas parenchyma Og hæmolyse; elastase opløser vaskulære elastiske fibre for at forårsage blødning og trombose; kallikrein forårsager vasodilatation og permeabilitet for at forårsage ødemer og chok; lipase deltager i nekrose og flydende virkning i bugspytkirtlen og omgivende fedtvæv, fordøjelsesenzymer og forskellige Nekrotisk vævsvæske kan forårsage flere organskader gennem blod og lymfecirkulation til hele kroppen, hvilket er dødsårsagen og forskellige komplikationer af pancreatitis. Nylige undersøgelser har vist, at der er mange inflammatoriske mediatorer involveret i den patologiske proces med akut pancreatitis, såsom oxidativ Kvælstof, iltfrie radikaler, blodpladeaktiverende faktor, prostaglandiner, leukotriener osv. Kan virke på forskellige patologiske trin i pancreatitis, hvilket forårsager forstyrrelser i bugspytkirtlenes blodcirkulation og deltager i forekomsten og udviklingen af inflammation.\nBladlusforebyggelse af akut pancreatitis\nImplementering af ufarliggørelse af fæces og udvikling af gode vaner med personlig hygiejne og fødevarehygiejne og styrkelse af undersøgelsen af modtagelige populationer, især i landdistrikter, hvis det konstateres, at den parasitære infektionsrate for bladlus og andre parasitter overstiger 60%, kan aformningsbehandling reduceres. Forekomsten af bladlusebetændelse.\nBladlus akutte pancreatitis komplikationer Komplikationer Kronisk pancreatitis Diabetisk bugspytkirtel abscess Mavesmerter Septisk blødning Fordøjelsesende endovaskulær koagulering Åndedrætsbesvær hos voksne\nOpdelt i lokale komplikationer, systemiske komplikationer, multippel organsvigt, kronisk pancreatitis og diabetes, lokale komplikationer manifesteret som bugspytkirtlen abscess eller bugspytkirtelcyst, den tidligere mere end 2 til 3 uger efter sygdomsforløbet, manifesteret som høj feber, mavesmerter, forgiftning Symptomer og øvre del af maven; bugspytkirtelscyster dannet mere end 3 til 4 ugers sygdom, kan forårsage tilstødende symptomer forårsaget af komprimering af tilstødende væv, systemiske komplikationer er ofte sepsis eller dobbelt infektion (svampeinfektion) og gastrointestinal blødning; multiple organsvigt kan være Det er kendetegnet ved nyresvigt, hjertefunktion og andre organfejl, såvel som diffus intravaskulær koagulering og åndedrætsbesvær hos voksne.\nBladluslignende akutte pancreatitis-symptomer Almindelige symptomer Magemuskelspænding Mavesmerter Mavesmerter Kvalme tarmdød Hypotension Bladlusinfektion Pankreatisk abdominal smerte Mani\nDe kliniske manifestationer af patienterne er relateret til etiologi, patologisk type og rettidig diagnose og behandling Meget få patienter kan have pludselig død.\n(1) Mavesmerter: næsten alle patienter har mavesmerter, de fleste af dem er øvre del af maven, flerstyret lændes rygstråling ledsaget af kvalme og opkast, smerter kan udtrykkes som hjertelignende eller kramper, kan fortsætte i mange timer eller endda dage, kvalme Opkast og ændringer i kropsposition og generelle, gastrointestinale antispasmodiske medikamenter kan ikke lindre symptomerne på mavesmerter, hoste, dyb vejrtrækning kan forværre mavesmerter.\n(2) kvalme og opkast og oppustethed: oftere efter indtræden, manifesteres som opkast på maven og galden, nogle gange kan patienter kaste op mider i voksne orme, patienter med oppustethedssymptomer og endda lammende ileus.\n(3) Feber: De fleste patienter har moderat eller højere feber, som normalt varer 3 til 5 dage. Hvis patientens kropstemperatur varer mere end 1 uge, eller kropstemperaturen gradvist stiger med forhøjelse af leukocyt, skal du være opmærksom på sekundære infektioner, såsom bugspytkirtlen abscess eller galleinfektion. og så videre.\n(4) hypotension eller chok: hovedsageligt set ved hæmoragisk nekrotiserende pancreatitis, kan et lille antal patienter pludselig forekomme, men også gradvist vises efter andre komplikationer, hovedsageligt effektiv blodvolumenmangel, bradykinin forårsaget af perifer vasodilatation, pancreas nekrose Frigiver myocardial hæmmende faktor, samtidig med infektion eller gastrointestinal blødning.\n(5) vand- og elektrolyt- og syre-basebalanceforstyrrelse: Patienter kan have metabolisk alkalose på grund af hyppig opkast, ofte i forskellige grader af dehydrering, svær dehydrering og metabolisk acidose, med blodkalium, blodkalk , reduceres blodmagnesium.\n(6) Andre: Patienter med akut og alvorlig sygdom kan have akut åndedrætssvigt eller åndedrætsbesvær hos voksne Patienter kan også opleve anden organsvigt såsom nyrefunktion og hjertesvigt. Nogle patienter har pancreas-encefalopati, som er kendetegnet ved psykiske abnormiteter og forvirring. Mangel på orientering, ledsaget af fantasier, hallucinationer og mani.\nAkutte ødematiske pancreatitis-patienter med milde abdominale tegn, ofte i strid med patientens klage, fordi bugspytkirtlen er forårsaget af de bageste peritoneale organer, patienter med ømhed i øverste del af maven, ingen rebound og muskelspænding, kan være forbundet med oppustethed og tarmlyde Mindre forekommer ofte hæmoragisk nekrotisk pancreatitis akutte tegn på peritonitis, det vil sige magemuskelspænding, abdominal ømhed og rebound ømhed, med tarmlyde svækket eller forsvandt med lammende ileus. Nogle patienter har ascites, mest blodige hævder, Sløvhed i abdominal mobilitet er positiv. Nogle få patienter kan se Gray-Turner-tegnet og Gullen-tegnet, fordi bugspytkirtlenzymer, nekrotisk væv og blødning trænger ind i maven på henholdsvis det peritoneale rum og muskelaget, og hudfarven ændrer sig på begge sider af henholdsvis ribben og navlen. Hos patienter med bugspytkirtlen abscess eller bugspytkirtlen cyste, kan den øvre del af maven lammes og masseres.Den tidlige gulsot skyldes inflammatorisk ødem i bugspytkirtlen, forhindring af almindelig gallegang eller ampullær mider, og senere gulsot er for det meste pancreasabcess eller cystekomprimering af almindelig gallegang eller hepatocytskade. Årsag, alvorlig pancreasnekrose efter forkalkning forårsaget af hypokalcæmi, kliniske manifestationer af kramper i hånden og foden.\nUndersøgelse af bladlus til akut pancreatitis\nDer er leukocytose og neutrofil kerne venstre skifte.\nDer er to typer amylase i blodet hos normale mennesker, nemlig spyt-type og pancreas-type. Amylasen, der er forhøjet ved akut pancreatitis, er hovedsageligt pancreas-type. Den hurtige vatpind, der bruges i klinisk praksis, kan hæmme spyt-amylase i serum og kun detektere pancreas-type. Amylase har derfor en høj specificitet. Serumamylase begynder at stige 6 til 12 timer efter indtræden og begynder at falde efter 48 timer. I flere dage er serumamylase mere end 5 gange normal for at bekræfte sygdommen. Det er værd at bemærke, at Niveauet af serumamylase er ikke nødvendigvis parallelt med patientens tilstand Amylasen af hæmoragisk nekrotiserende pancreatitis kan være lavere end normalt eller normalt Andre sygdomme som akut gastrointestinal perforation, akut kolecystitis, cholelithiasis, serumstivelse i akut tarmobstruktion. Enzymet kan stige, men overskrider generelt ikke 2 gange normalt, stigningen i urinaminylase er ca. 6 timer senere end stigningen i serumamylase, og det påvirkes meget af patientens urinvolumen.\n3. Amylase, endogent kreatininclearance-forhold (cam / ccr%)\nDen kliniske normale værdi af Cam / ccr% er 1% til 4%. Ved akut pancreatitis er fjernelsen af creatinin ved forøgelse af amylase i nyren uændret, hvilket bevirker stigningen i dette forhold, som normalt øges med 3 gange. Denne værdi er generelt normal eller under normal ved serumhyperamylasemi, men dette forhold kan øges hos patienter med diabetisk ketose og nyreinsufficiens.\nDen forhøjede tid af serumlipase var ca. 24 timer senere end stigningen i serumamylase, og varigheden var længere end den for serumamylase.Den blev brugt til diagnose af patienter med sen behandling.\nNår patienten har intra-abdominal blødning, kan hæmoglobin i røde blodlegemer danne positivt jernalbumin efter en række ændringer, som kan forekomme 72 timer efter indtræden, og det positive indikerer, at patienten er svær hæmoragisk nekrotiserende pancreatitis.\n6. Biokemisk undersøgelse\nPatienter har midlertidigt forhøjet blodsukker og vender tilbage til det normale efter mere end 3 til 5 dage. Hvis patientens blodsukker fortsætter med at stige over 10 mmol / l, indikerer det alvorlig pancreasnekrose og dårlig prognose Kliniske test for transaminase og laktatdehydrogenase udføres også. Kan være almindelig og har ofte midlertidig hypokalcæmi, såsom patienter med blodkalk under 1,75 mmol / L og kramper i hånden og foden, indikerer også hæmoragisk nekrotiserende pancreatitis, såsom patienter med PaO2 mindre end 60 mmHg, klinisk forsigtighed ved syntese af voksnes åndedrætsbesvær Skiltets udseende.\n7. Abdominal almindelig film: Anden akutte mave, såsom perforering, kan udelukkes, og tarmparalyse eller diagnose af paralytisk ileus kan også findes.\n8. Abdominal B-ultralyd: B-ultralyd har en diagnostisk betydning for udvidelse af bugspytkirtlen, bugspytkirtlen abscess og bugspytkirtlen pseudocyst. Når bladlusen blokerer bugspytkirtlen, kan der ses et solidt parallelt lysbånd i bugspytkirtlen, og der er ingen lyd og skygge bag. Intet tydeligt lys kryber i lysbåndet.\n9. CT: CT-undersøgelse kan tydeligt vise læsioner i bugspytkirtlen og dens omgivende organer på grund af påvirkningen af gas i tarmen, og kan skelne mellem ødemer og nekrotisk pancreatitis og dens sværhedsgrad.\n10. Endoskopi: Tidligere blev nødendoskopi inkluderet som en kontraindikation for akut pancreatitis. I øjeblikket er dette synspunkt ændret. Endoskopi kan konstatere, at mider blokerer for bugspytkirtlen og kan udtages, især for ældre patienter. Patienter, der ikke tåler operation, er især egnede.\nDiagnose og identifikation af bladlus til akut pancreatitis\nI henhold til patientens typiske kliniske manifestationer og laboratorieundersøgelser, plus B-ultralyd, der findes i bugspytkirtelkanalen synligt strimmelformet ekkogent bånd, kan diagnosen af bladlusbøs pancreatitis stilles.\n1. Perforation af mavesår: Patienten har en historie med typisk mavesår, pludselig begyndelse af mavesmerter, fysisk undersøgelse af leverens sløvhed forsvinder, røntgenstråling eller abdominal almindelig film kan ses under den armhulefri gas, kan identificeres.\n2. Akut cholecystitis, cholelithiasis: Patienten har tidligere haft galdekolik, smerten er placeret i højre øvre del af maven, Murphy-tegnet er positivt, B-ultralyd og galdeblæreangiografi kan identificeres.\n3. Akut tarmobstruktion: Patienter med paroxysmal abdominal smerte og kvalme og opkast, stop defækation og udstødning, abdominal almindelig film kan identificeres ved væske og gasplan.\n4. Akut hjerteinfarkt: en historie med koronar hjertesygdom, pludselig begyndelse, typisk elektrokardiogram og dynamisk progression af myokardiezymogram kan identificeres.\nGul granulomatøs pyelonephritis\nNekrotiserende sarkoidose-lignende granulomatose\nSuppurativ portal phlebitis


Skattestop - Skatteministeriet\nArtikel om regeringens skattestop, som bl.a. diskuterer skattestoppet som en budgetregel i den samlede finanspolitik\nRegeringen har indført et skattestop. Skattestoppet indebærer som udgangspunkt, at ingen skat eller afgift hæves (Regeringsgrundlaget november 2001). Opkræves en skat med en procentsats, f.eks. momsen, bliver procenten ikke sat op. Opkræves skatten med et kronebeløb pr. enhed, f.eks. benzin- og dieselafgiften, sættes kronebeløbet ikke op. Regeringen forpligter sig altså til ikke at træffe nye beslutninger, der indebærer skattestigninger. Hvis der er tvingende grunde til at indføre eller forhøje en skat eller afgift, vil det ske således, at merprovenuet ubeskåret anvendes til at sænke en anden skat eller afgift, jf. boks 1.\nBoks 1. Skattestoppets fem grundprincipper\nNote : For en mere detaljeret beskrivelse af skattestoppet henvises til (Finansministeriet mfl. (2002b)).\nMed skattestoppet har regeringen indført en overordnet regel for styringen af det offentliges budget - en budgetregel. Nærværende artikel diskuterer skattestoppet som en sådan budgetregel.\nSkattestoppet skal ses som en del af den samlede finanspolitik. Kravet om tilpasning af finanspolitikken til det generelle aktivitetsniveau og det langsigtede krav om finanspolitisk holdbarhed - konkretiseret ved målsætningen om at halvere den offentlige gældskvote inden 2010 - udgør sammen med skattestoppet den overordnede ramme for finanspolitikken.\nI kombination med de øvrige hensyn skærper skattestoppet fokus på udgiftsprioriteringen. Kravet om tilpasning af finanspolitikken til det generelle aktivitetsniveau og det langsigtede krav om finanspolitisk holdbarhed sikrer ikke i sig selv tilstrækkelig udgiftsdisciplin. Det skyldes, at målene ikke eksplicit er rettet mod styringen af de offentlige udgifter: et højt udgifts- og beskatningsniveau kan således lede til samme aktivitetsvirkning og holdbarhed som et lille udgifts- og beskatningsniveau.\nMed skattestoppet skærper regeringen fokus på udgiftsprioritering. I kombination med kravet om langsigtet holdbarhed fastlægger skattestoppet rammerne for udgiftsudviklingen. I denne forstand er skattestoppet et indirekte udgiftsstyringsinstrument: skattestoppet stiller krav til udgiftsstyringen.\nSkattestoppet skal bl.a. ses i lyset af, at de hidtidige indtægts- og udgiftsmålsætninger ikke i tilstrækkelig omfang er blevet indfriet, jf. nedenfor. Udgiftsvæksten har været for stor, på trods af at den danske offentlige sektor i princippet allerede er pålagt budgetregler. En del af de offentlige udgifter er allerede pålagt budgetregler i form af egentlige udgiftsgrænser, ligesom EU-medlemskabets krav til finanspolitikken også udgør en budgetregel.\nI nærværende artikel diskuteres skattestoppet dels i relation til de grundlæggende idéer bag indførelsen af budgetregler og dels ud fra eksisterende erfaringer. På baggrund heraf konkluderes, at skattestoppet i høj grad opfylder de krav, der må stilles til en budgetregel, dvs. kravene om fleksibilitet, troværdighed og gennemsigtighed, jf. nedenfor.\nRegeringen har valgt at fastsætte en overordnet regel for udviklingen i skatterne: De må ikke stige. Skattestoppet fastlægger på denne måde betingelserne for budgetbeslutningernes substantielle indhold: Beslutningerne må ikke lede til skattestigninger. Således udgør skattestoppet en substantiel budgetregel, jf. boks 2.\nBoks 2. Definition af begrebet: budgetregel\nI denne artikel defineres budgetregler snævert udfra beslutningernes substantielle indhold. Det samme gør Kennedy og Corsetti (se f.eks. Kennedy (2001) og Corsetti (1996))\nBudgetreglen defineres dermed som en regel, der sætter betingelser for budgetbeslutningernes indhold. En substantiel budgetregel angiver dermed specifikke regler for udviklingen i det offentlige budgetoverskud, gælden, udgifterne eller indtægterne. Ud fra denne mere snævre definition udgør såvel skattestoppet som EU-medlemskabets krav til finanspolitikken en budgetregel. Med skattestoppet bestemmes udviklingen i skatterne: de må ikke stige, og EU-budgetreglerne fastlægger rammer for gældsudviklingen. Endvidere er en del af de offentlige udgifter pålagt egentlige udgiftsgrænser. Disse budgetregler er imidlertid ikke så restriktive, jf. også senere\nUdtrykket en budgetregel kan imidlertid også opfattes mere bredt. Budgetregler kan henvise til budgetinstitutionerne, dvs. til de procedurale forhold i forbindelse med vedtagelsen af det offentlige budget. Budgetreglerne dækker dermed over de grundlæggende regelsæt for fastlæggelsen og vedtagelsen af de offentlige udgifter og indtægter. Ud fra denne brede definition er selvsagt alle lande pålagt budgetregler.\nDenne artikel omhandler alene substantielle budgetregler. Nogle forfattere beskæftiger sig imidlertid også med, hvorledes udformningen af procedurale budgetregler kan løse de samme problemer som substantielle budgetregler.\nTraditionelt anskuer økonomer skattepolitikken ud fra det perspektiv, at skatteindkrævningen skal sikre provenu med mindst mulig forvridninger. Dermed bliver kravet til skattepolitikken alene, at den skal udformes på den "smarteste måde". Det indebærer blandt andet, at den i mindst muligt omfang skal indvirke på borgernes handlinger og dermed på allokeringen af ressourcerne. Ses bort fra de fordelingsmæssige overvejelser, vil en såkaldt lumpsumskat - der ikke knyttes til den enkelte borgers adfærd - og dermed hverken påvirker adfærden eller ressourceallokeringen - være den mest ideelle skat. Den vil slet ikke forvride ressourceallokeringen. Alternativt skal den marginale beskatning være mindst mulig. Det skyldes, at det særligt er den marginale beskatning, der påvirker adfærden.\nIndtages i stedet det synspunkt, at den måde, hvorpå der opkræves skatter, også påvirker provenukravet - at indtægterne skaber udgifterne - opnås ganske andre resultater (jf. Brennan & Buchanan (1980)). Ifølge dette synspunkt kan det være hensigtsmæssigt, hvis der er grænser for hvor meget, der kan opkræves i skat. Skattebasen skal ikke udbredes - tværtimod er det et gode, hvis befolkningen har mulighed for at ændre adfærd og dermed - legalt - undgå beskatning. Hvis skattebasen er snæver, vil de negative effekter af at hæve en skatterate over et vist niveau være så store, at der i realiteten er en grænse for hvor meget, der kan indkræves i skat. Har befolkningen på denne måde mulighed for at undgå beskatning - må der udvises påpasselighed med provenukravet. Ifølge dette perspektiv er lumpsumbeskatningen i princippet den værst tænkelige skattekilde. Lumpsumskatten sætter slet ingen begrænsninger for udgifterne. Ud fra samme betragtning er regressive skatter - med lav marginal beskatning - et onde.\nProcedurale regler kan udformes under hensyn til dette perspektiv. Skærpet konkurrence mellem lokale skatteautoriteter kan således til dels opveje behovet for substantielle budgetregler. Ifølge perspektivet i (Brennan, G. & Buchanan, J. (1980)) er det særligt de ikke-forvridende skatter - dvs. de ikke adfærdsændrende - der bør indgå i lokale skattemyndigheders skattebase. Det har den fordel, at den enkelte borger dermed - i større grad - vil have mulighed for at undgå denne form for beskatning ved at "stemme med fødderne" og flytte.\nHvad er idéen med at indføre en substantiel budgetregel?\nNogle økonomer har kritiseret skattestoppet som økonomisk politik redskab, jf. blandt andet den seneste vismandsrapport (Det Økonomiske Råd (2002)).\nSkattestoppet er imidlertid ikke bare et redskab men - i sig selv - et vigtigt politisk mål. I den udstrækning skattestoppet er et mål i sig selv, er det ikke berettiget alene at behandle det som et middel. Skattestoppet er udtryk for, at regeringen giver det at holde skatterne i ro en særskilt høj prioritet, idet skattebyrden er uhensigtsmæssig høj.\nMen selv i den udstrækning skattestoppet anskues som et middel, kan der være gode grunde til at vælge en regelstyret politik frem for en diskretionær, jf. nedenfor. I denne sammenhæng er skattestoppet en binding, der skal fremme udgiftsprioriteringen.\nUmiddelbart kan en politik, der muliggør løbende ændringer - dvs. en diskretionær politik - måske synes at være budgetregelen overlegen: Med en diskretionær politik kan der - i princippet - opnås samme resultater som med en budgetregel, men i modsætning til budgetreglen er den diskretionære politik fleksibel, hvorfor den umiddelbart kan forekomme budgetreglen overlegen. I denne artikel gives en række grunde til, at det ikke nødvendigvis er tilfældet.\nDen grundlæggende idé med at forpligte sig til at følge en fast regel er at forebygge mulige imperfektioner ved:\nAt eliminere andre aktørers usikkerhed. Det kan være en fordel at eliminere andres usikkerhed, mht. hvad de forventer af én, såfremt usikkerheden i sidste ende ville påføre én selv tab.\nAt imødegå målkonflikter. Er der f.eks. en konflikt mellem kort- og langsigtede hensyn, kan man med fordel underkaste sig selv begrænsninger.\nIndenfor det monetære område, hvor forventninger spiller en særlig stor rolle, er begrænsninger af regeringens handlerum - blandt andet i form af uddelegering af pengepolitikken til en politisk uafhængig centralbank - udbredte. Det skyldes blandt andet det fordelagtige ved at stabilisere forventningerne til inflationen og valutakursen.\nFastkurspolitikken er også et eksempel på dette. Med fastkurspolitikken tilvejebringes stabile valutaforhold. På denne måde er fastkurspolitikken med til at sikre lav inflation, hvilket igen er med til at sikre en fornuftig lønudvikling og en lav rente. En lav inflation og en lav rente sikrer den private opsparing og virker befordrende på de private investeringer. De stabile valutaforhold medvirker også til at tiltrække udenlandske investeringer og hjælper de danske virksomheder med at få stabile afsætningsforhold på de europæiske hovedmarkeder. Idet fastkurspolitikken siden 1982 har været en hovedhjørnesten i den danske økonomiske politik, har den opnået en meget høj troværdighed på de finansielle markeder. Fastkurspolitikken kan således fremhæves som et eksempel på en selvpålagt regel, der har haft en overordentlig gavnlig virkning.\nBudgetregler som skattestoppet vil på helt samme måde som fastkurspolitikken kunne sikre mere stabile forventninger på et mere hensigtsmæssigt niveau. Ved fravær af begrænsninger ville der - i begge tilfælde - være risiko for såkaldt "tidsinkonsistens": At målkonflikter fører til uhensigtsmæssige forventninger, der bliver selvopfyldende profetier.\nDet er værd at bemærke, at omkostningerne ved at forpligte sig til at følge en fast regel er mindre, desto mere reglen svarer til den politiske målsætning, man under alle omstændigheder ville have fulgt. Således er "omkostningen" ved fastkurspolitikken yderst begrænset, hvis der ikke i forvejen er et ønske om at devaluere. Tilsvarende er omkostningen ved et skattestop meget begrænset, hvis der ikke er et ønske om skattestigninger.\nSkattestoppet kan ses i sammenhæng med, at budgetforhandlingerne ofte er behæftet med en imperfektion. Skattestoppet er med til at hindre at kortsigtede hensyn stiller sig i vejen for regeringens mere langsigtede højt prioriterede mål: at holde skatterne i ro og om muligt sænke dem.\nImperfektionen i budgetprocessen kan sammenlignes med de imperfektioner, som også kan forekomme på markedet. Begrundelsen for afgifter og reguleringer af bestemte aktiviteter skal således - ud fra en økonomisk betragtning - findes i forventninger om imperfektioner. Traditionelt begrundes f.eks. miljøafgifter og konkurrencepolitiske reguleringer med, at der ellers ville forekomme for stor forurening eller for lidt konkurrence.\nI en lang række tilfælde løses imperfektionen på markedet med selvpålagte begrænsninger (f.eks. garantier), som understøttes af behovet for et godt omdømme for virksomhederne og deres mærkevarer. Skattestoppet kan umiddelbart bedst sammenlignes med sådanne selvpålagte begrænsninger på markedet.\nMere konkrete eksempler på bias\nIndtil i dag har fokus for finanspolitikken særligt været rettet mod gældsudviklingen. Således har kravet om finanspolitisk holdbarhed ( konkretiseret ved målsætningen om halvering af den offentlige gældskvote i 2010), hensynet til finanseffekten og i perioder også EU-budgetreglerne været med til at sikre Danmark en fornuftig gældsudvikling.\nDenne eksplicitte fokusering på gældsudviklingen har skullet forhindre en underliggende imperfektion i budgetprocessen i at føre til en uhensigtsmæssig gældsudvikling.\nPå tilsvarende vis skal skattestoppet også stille sig hindrende i vejen for et underliggende pres. Skattestoppet kan medvirke til at forhindre, at imperfektionen medfører høje skatter. Succesen med at forhindre en holdbargældsudvikling kan i øvrigt øge presset på skatterne og forstørre behovet for budgetregler på skatteområdet.\nEn omfattende og stadig voksende del af den fagøkonomiske litteratur beskæftiger sig med at blotlægge og forklare fremkomsten af imperfektioner i budgetprocessen. Nedenfor gives en række - meget summariske - eksempler på sådanne forklaringer.\nNår Weingast, Shepke og Johnsen (Alesina & Perotti (1994)) forklarer imperfektionen, fremhæves, at de fulde omkostninger ved programmer, der tilgodeser specifikke geografiske områder - eller bestemte grupper - ofte ikke internaliseres i fuldt ud beslutningsprocessen. Tilgodeser et program en specifik gruppe, vil gruppen være tilskyndet til at investere mange ressourcer i at få programmet vedtaget. Finansieres det omvendt af hele befolkningen, er udgiften for en gennemsnitsborger relativt lille. Således har fortalere for offentlige udgifter større tilskyndelse til at forsøge at påvirke beslutningsprocessen end dem, der skal betale regningen. Det kan trække i retning af en stor vækst i de offentlige udgifter. En vækst der enten kan føre til gældssætning eller stigende skatter.\nBuchanan og Tullock fremhæver derimod, at imperfektionen kan opstå, hvis sammenhængen mellem indtægter og udgifter er vanskelig at gennemskue (Alesina & Perotti (1994)). I dette tilfælde kan fordelene ved nuværende udgifter overvurderes, mens omkostningerne ved de fremtidige skattestigninger, der følger med udgifterne, undervurderes. Resultatet kan blive større budgetunderskud, offentlige udgifter, gældsakkumulation og på sigt stigende skatter. Det er værd at bemærke, at argumentet afhænger af eksistensen af egentlig fiskal illusion, dvs. undervurdering af fremtidige skattebyrder og overvurdering af fordelene ved offentlige udgifter. Er der blot tale om, at den enkelte borger fejlvurderer størrelserne, vil der - gennemsnitlig set - ikke være en bias i en bestemt retning\nProblemet vil være større, jo mere komplicerede, uigennemskuelige og foranderlige skattereglerne er. Komplicerede skatteregler vanskeliggør bedømmelsen af skattebyrden og dens fordeling.\nI forlængelse af dette argument fremhæver Buchanan, at der er større villighed til at føre ekspansiv finanspolitik end kontraktiv finanspolitik. Ifølge keynesiansk stabiliseringspolitik bør der føres ekspansiv finanspolitik - dvs. en politik, der typisk indebærer et større offentligt budgetunderskud - når der er behov for at stimulere aktiviteten i økonomien. Omvendt bør der så føres kontraktiv finanspolitik - dvs. en politik, der typisk medfører med større offentligt budgetoverskud - når væksten skal afdæmpes. Her kan det have betydning, at en politik med et større budgetunderskud og offentlig gældstagning ikke nødvendigvis rammer de generationer, der stifter gælden, men i nogen tilfælde først påvirker senere generationers vilkår (Cukierman og Meltzer i Alesina & Perotti (1994)). Er villigheden til at føre ekspansiv finanspolitik derfor større end villigheden til at føre en kontraktiv finanspolitik, bliver resultatet akkumulering af offentlig gæld.\nOverfor dette indvender Alesina og Roberto (Alesina & Perotti (1994)), at de fleste lande først akkumulerede offentlig gæld i slutningen af 80'erne og begyndelsen af 90'erne. Perspektivet tilsiger derimod, at gældsakkumulationen burde have været på sit højeste i den periode, hvor troen på den keynesianske stabiliseringspolitik var mere i vælten, dvs. i 60'erne og begyndelsen af 70'erne.\nPå den anden side indikerer en nærmere analyse af hhv. udgifts- og skattepolitikkens finanseffekt i Danmark i de senere år, jf. senere, at der eksisterer en form for asymmetri. Asymmetrien vedrører imidlertid snarere valget af stabiliseringsinstrument end præferencerne for hhv. kontraktiv eller ekspansiv finanspolitik. Resultatet er måske ikke akkumulation af offentlig gæld, men snarere voksende offentlige udgifter og skatter.\nEndelig påpeger Alesina og Drazen (Alesina & Perotti (1994)), at interessekonflikter mellem forskellige interessegrupper kan lede til en forsinkelse af en nødvendig tilpasning af finanspolitikken. Forholdet gør sig særligt gældende, når den foreslåede ændring rammer én gruppe meget hårdt, og når de respektive grupper ikke kender modpartens styrke. I dette tilfælde kan fordelingsmæssige konflikter blive trukket i langdrag, og finanspolitikken tilpasses dermed kun langsomt en ny situation. Ifølge synspunktet vil negative stød - dvs. stød, der skaber underskud på det offentlige budget - på denne måde lede til akkumulering af offentlig gæld.\nForklaringerne på fremkomsten af en imperfektion er altså mange og forskelligartede. For en mere detaljeret oversigt se f.eks. (Alesina & Perotti (1994)).\nKonkrete tegn på udgiftspresset\nIfølge de ovenfor refererede synspunkter trækker den underliggende imperfektion i budgetforhandlingerne altså i retning af store offentlige udgifter, der enten kan føre til en stigning i den offentlige gæld eller skattestigninger.\nIndtil i dag har fokus for finanspolitikken særligt været rettet mod gældsudviklingen. Således har kravet om finanspolitisk holdbarhed, hensynet til finanseffekten og i nogen grad også EU-budgetreglerne været med til at sikre Danmark en fornuftig gældsudvikling. Ifølge de ovenfor refererede synspunkter har denne eksplicitte fokusering på gældsudviklingen altså modvirket de underliggende kræfter, der trækker i retning af akkumulering af gæld.\nMed skattestoppet vil regeringen sikre, at gældsmålsætningen i kombination med udgiftspresset ikke bare leder til stigende skatter. Dvs., at gældsmålet ikke realiseres ved hjælp af stigende skatter, men ved en større udgiftsprioritering.\nGældsmålet må suppleres med en fokusering på indtægtssiden for at sikre effektiv udgiftsprioritering. Udgiftspresset kan både trække i retning af en uhensigtsmæssig stor offentlig gæld og skattestigninger. Skattestoppet er udformet under hensyn til begge faldgruber.\nUdgiftspresset kan lede til en bias i retning af stigende skatter: For den til enhver tid siddende regering eller kommune er det ofte nemmere at hæve de offentlige udgifter og skatter end at sænke dem. Det forholdsvis høje danske skattetryk kan ses som et eksempel på dette.\nImperfektionen viser sig også ved det forhold, at den politisk bestemte ændring af skatterne - den såkaldte diskretionære skattepolitik - som regel har været ensbetydende med skattestigninger. Ligeledes har den politisk bestemte ændring af udgifterne - den diskretionære udgiftspolitik - traditionelt været ensbetydende med udgiftsstigninger. Det afspejles blandt andet i forskellen på skatte- og udgiftspolitikkens førsteårsfinanseffekt. Den diskretionære skattepolitik har traditionelt haft en negativ finanseffekt - dvs. reduceret væksten i økonomien - og således impliceret en skattestigning. Omvendt har den diskretionære udgiftspolitik traditionelt haft en positiv finanseffekt - dvs. stimuleret væksten - og således impliceret en forøgelse af udgifterne. Dette fremgår af tabel 1. I den betragtede periode har udgiftspolitikken enten været ekspansiv eller neutral, mens skatterne har virket kontraktiv i alle år bortset fra 1994 og i år.\nTabel 1. Førsteårsvirkningen på efterspørgslen af diskretionær finanspolitik 1994-20021)\nUdgiftspolitik 0,4 0,2 0,8 0,0 0,5 0,5 0,0 0,3 0,0\nIndtægtspolitik 2) 0,4 -0,1 -0,1 -0,3 -0,4 -0,2 -0,1 -0,2 0,1\nFinanseffekt i alt 0,8 0,1 0,7 -0,4 0,1 0,3 -0,1 0,2 0,2\n1) For en nærmere forklaring af udregningerne, se FR00 appendiks 7.2.\n2) Indførelsen af den midlertidige pensionsopsparing til ATP i 1998 indgår i beregningen af finanseffekten, selv om bruttoprovenuet rent teknisk ikke optræder som en offentlig indtægt i 1998. Den midlertidige pensionsopsparing blev som led i Pinsepakken videreført i form af den særlige pensionsopsparing (SP) i 1999. Omlægningen af den særlige pensionsopsparing i 2002 til privat opsparing påvirker ikke finanseffekten.\nKilde: Finansministeriet (2001a), samt Finansministeriet (2002).\nDen hidtidige udgiftsstyring\nSkattestoppet indføres, fordi den hidtidige udgiftsstyring ikke har sikret, at målsætningerne for udgiftsvæksten faktisk blev realiseret. Det indikeres ikke mindst af, at det har været nødvendigt med gentagne kommunale skatteforhøjelser på trods af henstillinger og aftaler om uændret eller faldende sats i den største del af tiden siden 1984, jf. figur 1 og tabel 2.\nFigur 1. Amt og kommuneskatter i en gennemsnitskommune, 1984-2002, pct. point.\nTabel 2. Henstillinger til primærkommunerne 1984-2001\nHenstilling om skat\n1990 Som 1989 - 0,2 pct.\n1991 Som 1989 - 0,2 pct.\n1992 Som 1991\n1993 Som 1991\n1996 Beskeden stigning mulig\n1998 Kun "uomgængelige stigninger"\n1999 "Udskrivningsprocent skal holdes i ro"\n2000 "Udskrivningsprocent må ikke hæves"\n2001 "Udskrivningsprocent fastholdes uændret"\nKilde: Mau Pedersen. m.fl. (2002)\nDer kan ikke foretages en eksakt vurdering af, om udviklingen i udskrivningsprocenterne fuldstændig har været i overensstemmelse med de henstillinger eller aftaler, som kommunerne og amterne har indgået med skiftende regeringer. På den ene side har der i en række tilfælde ved indgåelse af aftalerne været en forståelse mellem parterne om en vis tolerance ved fortolkning af resultatet, idet der har været forståelse for, at skattestigninger i visse kommuner eller amtskommuner var uundgåelige. På den anden side har uændret eller faldende udskrivningsprocent været en del af det overordnede mål i 17 af de 19 år fra 1984 til 2001, jf. tabel 2.\nPå trods af henstillingen om uændret eller faldende sats i største del af tiden siden 1984,har det imidlertid været nødvendigt med gentagne kommunale skatteforhøjelser. Det kan enten skyldes, at aftalerne ikke er blevet overholdt, eller at aftalerne ikke har været udformet hensigtsmæssigt.\nDerfor har regeringen lagt betydelig vægt på at indarbejde skattestoppet i aftalerne med kommunerne og amterne for 2003. I kommuneaftalen for 2003 fastslås således eksplicit, at den gennemsnitlige udskrivningsprocent, den gennemsnitlige grundskyldspromille og dækningsafgifterne for erhvervsejendomme ikke må stige i forhold til 2002 for kommunerne i hele landet set under ét (Finansministeriet (2002c)).\nNår den hidtidige udgiftsstyring har været utilstrækkelig, skyldes det ikke mindst, at en stor del af de offentlige udgifter er af en karakter, der vanskeliggør en direkte statslig styring. Med dette menes en fastlæggelse af en egentlig øvre (nominel) grænse for de offentlige udgifter, der ikke efterfølgende kan overskrides. Dette er der flere grunde til.\nFor det første er styringen af de offentlige udgifter i høj grad lagt ud til kommunerne. Amterne og kommunerne administrerer mere end halvdelen af den offentlige sektors udgifter til forvaltning og service, jf. tabel 3.\nTabel 3. Den funktionelle fordeling af opgaveudgifterne til offentlig forvaltning og service 1998-00\nI alt. 655 670 688\nKommunale og amtskommunale udgifter 62 63 63\nStatslige udgifter 38 37 37\nKilde: Danmarks Statistik (2001)\nMed det kommunale selvstyre har staten ikke direkte mulighed for at diktere hverken anvendelsen eller grænsen for disse udgifter. Styringen af udgiftsvæksten varetages derimod ved, at staten indgår aftaler med de kommunale organisationer om de kommunale budgetter. Men aftalerne er ikke egentligt (retligt) bindende for den enkelte kommunalbestyrelse. Derfor fastslås det da også i kommuneaftalen for 2003, at regeringen vil søge tilslutning til at neutralisere virkningen af eventuelle stigninger i de kommuneskatter, der måtte komme i tilfælde af, at kommunerne og amterne ikke overholder aftalerne.\nPå denne måde sikres, at skattestoppet overholdes, selv om regeringen ikke har mulighed for at indgå retligt bindende aftaler med kommunerne.\nSelv om styringen af de offentlige udgifter slet ikke var lagt ud til kommunerne, ville det for det andet ikke være muligt at fastlægge præcise ex-ante grænser for udgiftsudviklingen. For en stor del af de offentlige udgifter gælder det, at det ikke er muligt at diktere en egentlig udgiftsgrænse. Det skyldes blandt andet, at en stor del af de offentlige udgifter er såkaldte lovbundne udgifter, dvs. overførselsindkomster og tilskud, som borgerne har et direkte retskrav på. Af de samlede statslige driftsudgifter udgør denne type af udgifter ca. to tredjedele (Økonomistyrelsen (2000)). Det er ikke muligt at fastlægge grænser for denne form for udgifter ex-post. Der kan foretages ex-ante skøn, men overskrides skønnet, kan det offentlige ikke modsætte sig merudgifterne. Det betyder, at der kun vanskeligt kan indføres en substantiel budgetregel, der på en gang er bindende og samtidig er knyttet til den overordnede udgiftsudvikling - dvs. der kan kun vanskeligt indføres et egentligt udgiftsstop forstået som en ex-ante defineret udgiftsgrænse. Men dette betyder selv sagt ikke, at udgifterne slet ikke kan styres. Styringen må imidlertid være mere indirekte - idet udgiftsniveauet kun kan påvirkes ved at ændre lovgivningen. Skattestoppet er netop udformet under hensyn til dette, jf. også den senere sammenligning af et skattestop og et udgiftsstop.\nEndelig er budgetreglerne for udgifter, som staten faktisk kan sætte ex-post udgiftsgrænser for, forholdsvis bløde - i hvert fald, når der sammenlignes med skattestoppet. Ifølge grundloven kan ministerierne og de øvrige statsinstitutioner kun afholde udgifter i overensstemmelse med de givne bevillinger. Efter retlig sædvane kan Folketingets finansudvalg imidlertid løbende ændre bevillingen. Der er altså ikke nogen direkte sanktionsmekanisme, der sikrer, at den forudsatte ex-post bevilling ikke overskrides med en merbevilling (Finansministeriet (2001b)).\nInternationale erfaringer med substantielle budgetregler\nDer kan altså gives en række teoretiske grunde og peges på en række empiriske forhold, der indikerer, at fastlæggelsen af det offentlige budget er biased i retning af store offentlige udgifter, der enten resulterer i akkumulering af offentlig gæld eller stigende skatter.\nDerfor har en række lande allerede indført budgetregler rettet mod såvel den offentlige saldo og gælden som mod de offentlige udgifter og skatterne, jf. tabel 4.\nTabel 4. Erfaringer med substantielle budgetregler\nNationalt niveau Restriktioner på\nSaldo Gæld Udgifter Skatter\nUS: Gramm-Rudman-Hollings, 1985 X\nUS Budget Enforcement Act, 1990 og fremad X\nEU (Maastricht Traktaten), 1992 X X\nTyskland, fra 1969 X\nJapan, 1997-98 X X X X\nNew Zealand, 1994 X\nSverige, 1996 X\nCanada 1991/92-95-96 X\nSubnationalt niveau Restriktioner på\nSaldo Gæld Skatter eller udgifter\nAmerikanske delstater 48 40 27\nCanadiske delstater 9 3 2\nKilde: Kennedy (2001).\nNote: Det kunne fremføres, at også de danske kommuner burde indgå i dette skema. De danske kommuners budget skal som udgangspunkt balancere. På den anden side medfører dispensationsmulighederne, at likviditetsstyringen af de danske kommuner ikke fuldstændigt kan karakteriseres som et krav om en balanceret saldo, jf. Mau Pedersen. m.fl. (2002).\nNedenfor skitseres de hidtidige erfaringer.\nRegler tilknyttet gælden eller budgetoverskuddet\nDen mest almindelige budgetregel er rettet mod det offentlige budgetoverskud. Enten som et krav om balance på den offentlige saldo (Tyskland samt amerikanske stater) eller som en grænse for budgetunderskuddet (EU-budgetreglerne, jf. bilag 1).\nDet forhold, at de fleste EU-lande har opnået en fiskal konsolidering i løbet af 90'erne, indikerer, at EU-budgetreglerne har været en succes.\nDen konkrete udformning af budgetreglen har imidlertid stor betydning. Eksempelvis kan budgetregler - knyttet til gældsniveauet - lede til optagelse af særlige - og måske dyrere - former for lån (Kennedy (2001)). Gældsbegrænsende regler vedrører ofte kun gæld, som det offentlige stiller sikkerhed for. Dermed leder reglerne ofte til akkumulering af gæld, som det offentlige ikke stiller sikkerhed for. Det strider dels mod idéen bag budgetreglen og kan dels føre til en unødvendig høj forrentning af gælden.\nEndvidere kan reglen lede til forældelse af det offentlige kapitalapparat, som bygninger, installationer mv. Det skyldes, at balanceproblemer på kort sigt kan afhjælpes ved at undlade nye investeringer - og eventuel også vedligeholdelse. I Tyskland afhjælpes problemet ved at tillade låntagning til offentlige investeringer. Løsningen giver imidlertid samtidig mulighed for at manipulere med budgetreglen ved at omdefinere begrebet: investeringer. Ligeledes nævner Corsetti (1996), at Maastricht Traktatens grænse for budgetunderskuddet på 3 pct. af BNP blandt andet skal ses i lyset af, at offentlige investeringer i EU-landene gennemsnitligt set har udgjort 3 pct. af BNP. Selv om disse løsninger delvis imødekommer problemet, hindrer de ikke, at det offentlige undlader at vedligeholde det eksisterende kapitalapparat. Hvilket i princippet også er en - meget dyr - form for låntagning.\nBudgetregler knyttet til den offentlige saldo er altså i høj grad manipulerbare.\nHertil kommer, at det ikke er hensigtsmæssigt at pålægge budgetoverskuddet på et nationalt niveau alt for skrappe restriktioner.\nFor det første skal det nationale budgetoverskud kunne fungere som buffer i forbindelse med midlertidige udsving. Set ud fra en ren allokeringsmæssig betragtning bør skattesatsen fastlægges på et niveau, der på engang er langsigtsholdbar og samtidigt i mindst mulig grad indvirker på borgerens adfærd og dermed på ressourceallokeringen (Barro(1979), Lukas og Stokey (1983) gengivet i Alesina & Perotti (1994)). Ved midlertidige konjunkturelle udsving skal det dermed være den offentlige gæld og budgetoverskuddet, der skal være buffer, og således ikke skatterne. Bemærk, at et skattestop - eller et udgiftsstop - i modsætning til en budgetregel knyttet til budgetoverskuddet netop opfylder dette.\nFor det andet garanterer ligevægt på de offentlige finanser ikke nødvendigvis en ansvarlig langsigtet politik. Demografiske forskydninger kan føre til, at udgifterne på langt sigt stiger i forhold til indtægterne, også selv om de offentlige standarder ikke ændres. Eksempelvis vil andelen af ældre i Danmark vokse i løbet af de kommende fire årtier. Udviklingen vil være forbundet med voksende udgifter til offentlige serviceydelser og til offentlige indkomstoverførsler. Allerede i dag skal der sættes lidt til side til dækning af disse merudgifter. Et balanceret offentligt budget er således ikke lig en ansvarlig langsigtet politik.\nBudgetregler rettet mod subnationale enheder (i Danmark kommuner og amter) kan imidlertid med fordel udformes mere restriktivt. Den subnationale enhed har ikke i samme omfang brug for at anvende budgetoverskuddet som buffer. Det skyldes, at den nationale stat kan afhjælpe den subnationale enheds midlertidige budgetproblemer. I Danmark sker det blandt andet via den kommunale udligning, der blandt andet afhænger af antallet af ledige mv. og dermed af den enkelte kommunes aktuelle "tilstand".\nDesuden vil de makroøkonomiske udbuds- og efterspørgselseffekter af at balancere budgettet på et subnationalt niveau være langt mindre end på et nationalt niveau. Det skyldes, at udsving på lokalt plan ikke nødvendigvis er synkroniserede: Har den ene et underskud, kan den anden have et overskud. Den enkelte enheds indsats i forhold til at balancere budgettet har dermed ikke nødvendigvis nogen betydning for den samlede efterspørgsel.\nUdgifts- og indtægtsgrænser\nErfaringerne med substantielle budgetregler, rettet imod indtægterne, er - særligt på nationalt niveau - meget begrænsede. Japan har i en meget kort periode haft erfaringer med direkte restriktioner af indtægtssiden. Fra 1997 til 1998 var Japan underlagt en meget restriktiv budgetregel. Den fastslog, at summen af skatter, offentlige lønninger og det offentlige budgetunderskud ikke måtte overstige 50 pct. af BNP. Reglen var for restriktiv og måtte allerede ophæves året efter. Derimod har en række subnationale enheder - særligt amerikanske stater - erfaringer med indtægtsrestriktioner.\nMere almindeligt er budgetregler rettet mod de offentlige udgifter. Således har Sverige eksempelvis haft positive erfaringer med udgiftsgrænser. Siden 1996 har Sverige haft nominelle udgiftsgrænser på 27 forskellige områder tre år frem i tiden. Udgiftsgrænser er også langt mere udbredte på et subnationalt niveau. Hvor 16 amerikanske stater i 1992 havde udgiftsgrænser, havde kun tre indtægtsgrænser.\nSkelnen mellem budgetregler rettet mod hhv. indtægts- og udgiftssiden kan imidlertid være meningsløs. Kombineres budgetreglen - som i mange amerikanske delstater - med et specifik krav til det offentliges budgetoverskud, vil et indtægtsmaksimum implicere et udgiftsmaksimum. Dermed er det i princippet ligegyldigt, om der er tale om en indtægts- eller en udgiftsgrænse.\nPå trods af denne lighed finder Elder (1992) i en analyse af budgetreglerne i amerikanske stater i 1992, at det kun er udgiftsgrænserne, der egentlig har reduceret stigningen i skatterne. Han angiver imidlertid selv, at effektforskellen formentlig skyldes, at de tre stater, der havde indført indtægtsgrænser, ikke samtidigt havde indført effektive effektueringsmekanismer. Igen; den faktiske udformning af budgetreglen har stor betydning.\nEU-budgetreglerne og kravene om finanspolitisk holdbarhed stiller ikke et specifikt krav til den offentlige saldo: Den kan variere indenfor et interval. Derfor indebærer et givent niveau for skatteindtægterne i et år ikke et bestemt udgiftsniveau, og der kan derfor ikke sættes lighedstegn mellem et skattestop og et udgiftstop. Dvs. et udgiftsstop forstået som en overordnet grænse for udviklingen i de offentlige udgifter i det givne år.\nPå den anden side stiller skattestoppet et krav til udgiftsudviklingen. Kombinationen af skattestoppet og kravet om en holdbar finanspolitik - konkretiseret ved kravet om halvering af den offentlige gældskvote inden 2010 - sætter grænser for den langsigtede udgiftsudvikling. Kravet om finanspolitisk holdbarhed tilsiger, at værdien af de fremtidige udgifter (inklusiv rentebetalingerne på den nuværende gæld) må svare til værdien af de fremtidige indtægter. Når skattestoppet fastlægger værdien af de fremtidige indtægter, fastlægges også værdien af de fremtidige udgifter, jf. boks 3.\nBoks 3. Skattestoppet som udgiftsstyringsinstrument\n1. Holdbarhedskravet medfører:\nVærdien af fremtidige indtægter = Værdien af fremtidige udgifter\n2. Skattestop fastlægger værdien af fremtidige indtægter\n3. Kombinationen af 1 og 2 medfører fastlæggelse af værdien af de fremtidige udgifter og stiller dermed krav til udgiftsudviklingen.\nPå denne måde sætter skattestoppet sammen med gældmålsætningen den overordnede ramme for udgiftsudviklingen, og skattestoppet er altså et udgiftsstyringsinstrument.\nEt skattestop afviger imidlertid fra et udgiftsstop ved at tillade selektive udgiftstiltag - så længe de ikke medfører stigende udgifter på langt sigt. Derimod kan selektive skattetiltag kun foretages, såfremt de indebærer en skattelettelse. Nogen vil hævde, at dette er skattestoppets store svaghed. På den anden side er skattestoppet konsistent med det ydre og indre pres på skattetrykket, jf. også senere.\nBudgetregler og det offentliges rentebetalinger\nGenerelt synes der at være en tendens til, at budgetregler reducerer den rente, hvormed gælden forrentes. Dette fordi fremkomsten af "sunde" offentlige finanser dels reducerer kreditors risiko og dels påvirker den samlede efterspørgsel (Eichengreen og Bayoumi gengivet i Kennedy (2001)).\nPå baggrund af en undersøgelse af amerikanske delstater konkluderer Poterba og Rueben (Kennedy (2001)) imidlertid, at effekten afhænger af reglens udformning. Stater med svage budgetregler havde højere lånerenter end stater med stramme regler, og hvor stater med udgiftsgrænser havde lavere renter, var der en tendens til, at stater med indtægtsgrænser havde højere renter. Det sidste forhold må skyldes, at indtægtsgrænserne ikke har været kombineret med effektiv udgiftsstyring. Det understreger vigtigheden af, at det danske skattestop faktisk medfører større udgiftsdisciplin.\nBudgetregler og stabiliseringspolitik\nReducerer reglerne muligheden for at føre stabiliseringspolitik? Eller er budgetreglerne tværtimod konjunkturforstærkende?\nForskningen har hidtil været begrænset til undersøgelser af effekten af budgetreglerne i amerikanske stater (Kennedy (2001)). Erfaringer, der ikke nødvendigvis kan anvendes på et nationalt niveau. Det skyldes, at udbuds- og efterspørgselseffekter ved at tilpasse subnationale budgetter er langt mindre end effekterne af at tilpasse nationale budgetter. Endvidere har undersøgelserne ledt til blandede resultater (Kennedy (2001)).\nRisikoen for, at budgetreglen virker konjunkturforstærkende, må imidlertid formodes at være større, når budgetreglen udformes som et specifikt saldokrav. I tilfælde af en midlertidig lav vækst - og et deraf følgende underskud på den offentlige saldo - implicerer en budgetregel knyttet til saldoen en yderligere reduktion af nettomerudgifterne. Det forstærker afmatningen. Derimod giver skattestoppet frit rum til de automatiske stabilisatorer: Falder aktiviteten, opkræves der stadig mindre i skat, og der udbetales stadig mere i overførselsindkomster.\nEndvidere udelukker skattestoppet ikke, at der foretages diskretionære ændringer af de offentlige udgifter. Dermed kan finanspolitikken - hvis det ønskes - stadig tilpasses den aktuelle konjunkturelle situation. Endelig udelukker skattestoppet ikke en sænkning af skatterne - der kan stadig føres ekspansiv finanspolitik via skattepolitikken.\nSelv om finanspolitikken stadig kan anvendes som stabiliseringsinstrument, indebærer skattestoppet en vis form for begrænsning. Det er udelukkende udgiftspolitikken, der diskretionært kan anvendes kontraktivt og således ikke skattepolitikken. Dette forhold har blandt andet været kritiseret af de økonomiske vismænd (Det Økonomiske Råd (2002)).\nDertil kan det indvendes, at det netop er en fordel, at skattestoppet udelukker skatteforhøjelser - også selv om de begrundes med aktivitetsmæssige overvejelser. Skattestoppet sikrer, at en højkonjunktur - hvor der kan være behov for en reduktion af den private efterspørgsel - ikke leder til en permanent stigning i skatterne.\nHertil kommer så, at finanspolitikken ikke altid er et effektivt stabiliseringsinstrument.\nDet tager tid at beslutte og effektuere en ændring af de offentlige udgifter og skatter. Dermed kan et forsøg på at føre stabiliseringspolitik - via finanspolitikken - i realiteten forstærke de konjunkturelle udsving, hvis beslutningerne først får virkning, når økonomien igen er "kommet på ret køl", og der ikke længere er behov for stabilisering. I den forbindelse får det betydning, at Danmark er forpligtet til ikke at øge momsen på grund af aftaler i EU, idet det netop er denne skat, der hurtigst kan sætte op. Tilsvarende vil højere afgifter give problemer med grænsehandlen. Endelig fordrer en ændring af indkomstskatterne tid. Det tager mellem ét og to år at implementere en ændring af indkomstskatterne, fordi det først kan gøres ved et årsskifte, og der inden da skal sendes nye skattekort ud.\nHertil kommer, at højere skatter i bedste fald kun har gavnlige økonomiske virkninger på kort sigt. På længere sigt vil en forøgelse af skatterne i forhold til det nuværende niveau i sig selv give anledning til mere alvorlige strukturproblemer med lavere arbejdsudbud, grænsehandel og forvridninger. Dermed vil skattepolitikken med sikkerhed have en effekt, når konjunkturerne igen er vendt.\nSamtidig kompliceres sagen yderligere af, at finanspolitikken må udformes under hensyn til pengepolitikken. Ved at sænke renten i en situation med generel afmatning stimuleres investeringslysten, hvilket skaber grundlag for en større beskæftigelse. Den danske pengepolitik er imidlertid - i kraft af EU-samarbejdet - i høj grad dikteret af Den Europæiske Centralbank. Netop dette forhold vanskeliggør også timingen. Er den danske afmatning mindre end den udenlandske, kan den ekspansive virkning af Den Europæiske Centralbanks pengepolitik meget vel tænkes at være for ekspansiv - set fra et dansk synspunkt. I en sådan situation vil det snarere være optimalt at lade den danske finanspolitik være væksthæmmende end vækstfremmede på trods af en generel afmatning.\nEndelig stiller en del økonomer sig skeptiske overfor muligheden for at føre stabiliseringspolitik. Det skyldes, at effekten i høj grad afhænger af befolkningens forventninger, samt at forventningerne igen afhænger af den førte politik. Eksempelvis afhænger effekten af finanspolitikken af inflationsforventningerne. En ekspansiv finanspolitik kan lede til en opjustering af inflationsforventningerne med større lønkrav og forringet konkurrenceevne til følge. Særligt hvis befolkningen har oplevet dette mange gange før. Dermed er det vanskeligt at forudsige den makroøkonomiske virkning af diskretionær politik, ikke mindst fordi man ikke nødvendigvis kan anvende tidligere erfaringer - befolkningen kan have ændret deres forventninger.\nNår det skal undersøges, om det har en effekt at indføre en budgetregel, opstår det problem, at der ikke kan skelnes mellem indførelsen af reglen og et skift i præferencerne. Er regeringen underlagt en uønsket regel, kan den - som eksemplet med den alternative låntagning viser - ofte undslippe begrænsningen via "kreativ" budgetplanlægning. Således kan det i sidste ende være den siddende regerings præferencer og ikke budgetreglen, der er den drivende kraft.\nDertil kommer, at det først er i løbet af 90'erne, udbredelsen af nationale budgetregler starter. Kennedy (2001) angiver, at den generelle fiskale konsolidering i gennem 90'erne indikerer, at budgetreglerne ikke var en nødvendig betingelse for fiskal konsolidering, men at effekten af budgetreglerne først vil blive testet i løbet af den næste recession.\nGenerelt støtter empiriske undersøgelser imidlertid følgende konklusioner vedrørende substantielle budgetregler:\nBudgetregler har betydning - men betydningen afhænger af udformningen, jf. ovenfor.\nNogle fiskale regler er bedst egnede på et lokalt niveau, mens andre bør implementeres på et nationalt niveau, jf. diskussion om det balancerede budget ovenfor.\nDe mest effektive regler er konstitutionelle, idet også kommende regeringer begrænses (Bohn og Innman 96 i Kennedy (2001)) .\nEndvidere er regler knyttet til ex-post størrelser mere effektive, end regler knyttet til ex-ante skøn. Det skyldes, at de er mindre manipulerbare (Bohn og Innman 96 i Kennedy (2001))\nDesuden fremfører Kirchgässner (Kirchgässner, (2001)), at erfaringer fra et subnationalt niveau tyder på at:\nBudgetregler ofte leder til anvendelsen af brugerbetaling frem for skattemæssig finansiering af de offentlige udgifter.\nSelvom budgetregler netop sigter mod udgiftsminimering, er der risiko for, at reglerne ikke leder til egentlig udgiftsminimering - via en reduktion af administrationen - men i stedet forringer serviceniveauet eller de offentlige investeringer.\nDe skattereduktioner, budgetreglerne har medført, er særligt kommet ældre og lavere indkomstgrupper til gode. Det skyldes, at netop disse grupper er særligt immobile og derfor ikke har mulighed for at få skattelettelser ved at "stemme med fødderne" og flytte.\nInteraktionen mellem valgsystemet og budgetreglen har betydning.\nSkattestoppet som budgetregel\nDe krav, en budgetregel skal opfylde, kan overordnet set sammenfattes i følgende tre punkter.\nFleksibilitet: Budgetreglen skal ikke være konjunkturforstærkende.\nTroværdighed: For det første skal budgetreglen være tidskonsistent: Den skal udformes, så den - også på et lidt længere sigt - kan overholdes. Hvis ikke dette er tilfældet, vil der være et politisk pres på at få den ændret med det samme. For det andet skal der være en sanktionsmekanisme, hvis reglen fraviges.\nGennemsigtighed: Budgetreglen skal være defineret på en måde, der gør den administrerbar, og være knyttet til fiskale indikatorer, der ikke kan manipuleres med.\nDer eksisterer en vis grad af trade off mellem de forskellige punkter. Eksempelvis kan det tænkes, at regler, der har en høj grad af gennemsigtighed, måske ikke er fleksible. Spørgsmålet er, hvorledes skattestoppet opfylder de tre krav?\nOverordnet tilsiger erfaringerne, at den konkrete udformning af budgetreglen har stor betydning. Eksempelvis er der risiko for, at en saldoregel leder til optagelse af mere alternative gældsformer, og reglen bør derfor udformes under hensyn til dette. I relation til skattestoppet er det af stor betydning, at det kombineres med et krav om langsigtet finanspolitisk holdbarhed. Det skyldes, at det netop er denne kombination, der sikrer større udgiftsdisciplin.\nI boks 4 er kombinationen af kravet om langsigtet finanspolitisk holdbarhed og et skattestop stillet overfor kombinationen af et krav om langsigtet finanspolitisk holdbarhed og et udgiftsstop. Pointerne uddybes nedenfor.\nBoks 4. Forskellen på et skatte- og et udgiftsstop\nIngen selektive skatteforhøjelser Ingen selektive udgiftsforhøjelser\nReglen skal ikke tilpasses demografi, konjunktur mv., men er derimod foreneligt med det ydre og indre pres\nDet kan være nødvendigt med bindinger på anvendelse af brugerbetaling, hvis den offentlige aktivitet ikke skal kunne øges af denne vej. Reglen skal tilpasses demografi, konjunktur mv.\nKan omgås ved at indføre skatteudgifter, med mindre det udformes under hensyn til netop dette forhold.\nKnyttes til ex-post størrelser (satser eller beløb)\nIngen makroøkonomiske indikatorer Knyttes til ex-ante størrelser (udgiftsgrænser)\nDer er allerede argumenteret for, at skattestoppet er relativt fleksibelt - der er stadig plads til de automatiske stabilisatorer. Men skattestoppet er selvsagt ikke fuldstændigt fleksibelt. Med skattestoppet er det ikke længere muligt at foretage selektive skatteforhøjelser - heller ikke som led i en aktiv konjunkturpolitik. I afsnittet om "budgetregler og stabiliseringspolitik" blev der imidlertid argumenteret for, at fordelene ved dette overstiger ulemperne.\nSkattestoppet er troværdigt - regeringen er bundet af skattestoppet. Skal en budgetregel virke effektivt, kræver det, at den skal være vanskelig at sætte ud af kraft. Selvom skattestoppet ikke - som de af Kennedy fremhævede budgetregler (Kennedy (2001)) - er egentlig juridisk bindende, må det alligevel vurderes at leve op til troværdighedskravet. Skattestoppet udgør en central del af regeringsgrundlaget "Vækst, velfærd og fornyelse". Det er kategorisk udmeldt og forpligter regeringen. Forpligtelsen illustreres også af, at skattestoppet bevidst er knyttet til let gennemskuelige størrelser (nominelle satser og procentsatser).\nSkattestoppet er også troværdigt på en anden måde. Skattestoppet er foreneligt med de strukturpolitiske udfordringer, dvs. det ydre og det indre pres, og er derfor også troværdigt set i et mere langsigtet perspektiv.\nSkattestoppet er foreneligt med det ydre pres, som internationaliseringen medfører. Internationaliseringen tager form af dels den øgede kapitalmobilitet, der følger af liberaliseringen af de finansielle markeder, og dels af integrationen af de nationale økonomier, som følger af reduktionen af restriktioner på udvekslingen af arbejdskraft, varer og tjenester samt opbygningen af EU's indre marked. Hertil kommer den teknologiske udvikling, der giver mulighed for at flytte særligt kapital, men også tjenester og varer over grænserne i et stadig hurtigere tempo og til stadig lavere omkostninger. Den tiltagende internationalisering skaber dermed et pres på kapital- og selskabsbeskatningen. Desuden vil ophævelsen af 24-timersreglen nødvendiggøre lavere afgifter på især spiritus og cigaretter. I 2004 bortfalder 24-timersreglen for køb af spiritus og cigaretter i udlandet. Det forventes at forøge grænsehandlen og dermed indebære provenutab på grund af et faldende skattegrundlag. Skattestoppet er konsistent med dette pres, idet det hindrer skattestigninger.\nEndvidere er skattestoppet - som budgetregel - foreneligt med det indre pres. Skattestoppet er foreneligt med den fremtidige demografiske udvikling, forstået på den måde, at det ikke nødvendigvis må redefineres i takt med den demografiske udvikling. Fastholdes de offentlige standarder, vil den demografiske udvikling føre til en stigning i de offentlige udgifter og et faldende offentligt budgetoverskud over de næste 4 årtier. Skulle budgetreglen i stedet være tilknyttet udgifterne, måtte der således løbende renses for udviklingen i det demografiske pres. Dermed ville det kun vanskeligt kunne lade sig gøre én gang for alle at definere et udgiftsstop, så det med sikkerhed også kan overholdes i fremtiden. Samme problem kan anføres i relation til en budgetregel, der knytter sig til det offentlige budgetoverskud.\nSkattestoppet imødekommer også det indre pres på en anden måde. Med det stigende antal ældre, er det nødvendigt at forøge antallet af arbejdstimer. Det kan blandt andet ske ved at sænke beskatningen af arbejdskraft. Ved at skærpe fokuset på udgiftsprioritering sikrer skattestoppet, at en sådan skatteomlægning reelt fører til en reduktion af beskatningen af arbejdskraft og således ikke bare leder til skattestigninger på andre områder. Områder, der i sidste ende også øger den effektive beskatning af arbejdskraft - her tænkes eksempelvis på de kommunale indkomstskatter og beskatningen af boliger.\nPå den anden side er der en risiko for, at skattestoppet leder til øget brugerbetaling. Brugerbetaling synes måske umiddelbart at være et middel til hindring af en grundlæggende imperfektion: Brugerbetalingen afslører betalingsvilligheden. Forøgelsen af brugerbetalingen kan imidlertid hindre, at skattestoppet leder til effektiv udgiftsstyring. For det første er forskellen på brugerbetaling og skatter i realiteten begrænset i de situationer, hvor borgeren reelt set ikke har noget valg. I disse tilfælde vil indførsel af brugerbetaling udelukkende lede til et merprovenu, der kan anvendes til at øge den offentlige aktivitet og dermed hindre effektiv udgiftsstyring. For det andet kan provenuet fra indførsel af ny - eller øget - brugerbetaling anvendes til at øge andre offentlige aktiviteter. Dette gælder også i de situationer, hvor der er valgfrihed, og hvor brugerbetalingen dermed reelt er et middel til afsløring af betalingsvilligheden. Derfor er det afgørende at sikre, at provenuet fra øget brugerbetaling anvendes på skattelettelser.\nPå denne baggrund har regeringen opstillet en række krav, jf. boks 5. Kravene sikrer, at brugerbetalingen ikke stiger eksplosivt, men alene følger udgiftsudviklingen. I tilfældet af ny - eller øget - brugerbetaling skal to forhold være opfyldt:\nBoks 5. Skattestoppet og brugerbetaling\nGebyrer med et fiskalt (skattemæssigt)sigte er betalinger for offentlige ydelser, hvor betalingen udgør mere end omkostningen ved at producere den pågældende ydelse. Sådanne gebyrer skal være hjemlet i lovgivning, jf. statens budgetvejledning og almindelig statslig konteringspraksis. Gebyrer med et fiskalt sigte er omfattet af skattestoppet og fastlåses i nominelle termer fra 2002.\nGebyrer, der ikke har et fiskalt sigte, er brugerbetaling - dvs. at betalingen for den pågældende ydelse kun er helt eller delvis omkostningsdækkende.\nEksisterende brugerbetalingsordninger kan generelt reguleres med omkostningsudviklingen, hvorved brugerbetalingsandelen fastholdes over tid.\nDer skal - uafhængigt af skattestoppet - udvises forsigtighed med at indføre nye former for brugerbetaling eller hæve brugerbetalingsandelen. Ønsker herom skal forelægges Økonomiudvalget (for så vidt angår det statslige område), som træffer beslutning på baggrund af de konkrete begrundelser. Hvis ønsker om øget eller ny brugerbetaling er utilstrækkeligt begrundede, afvises de. På det kommunale område indgår ændringer i brugerbetalingsandelen i drøftelserne mellem stat og kommuner.\n* Provenuet fra den øgede brugerbetaling skal anvendes til sænkning af skatter eller afgifter.\n* Den øgede brugerbetaling skal vedrøre en service, hvor borgerne har frit valg.\nSalg af varer og tjenester på markedsmæssige vilkår er ikke omfattet af skattestoppet. Dette gælder f.eks. betalinger til offentlige forsyningsvirksomheder, licens mv. Disse betalinger reguleres i de specifikke sektorer.\nNote: uddrag fra (Finansministeriet mfl. (2002b)).\nPå den anden side kan et udgiftsstop - i modsætning til et skattestop - omgås ved at indføre skatteudgifter. Offentlige tilskud kan ydes som direkte, skattefinansierede ydelser, men de kan med stort set samme effekt for modtagerne ydes som nedslag i beskatningen gennem f.eks. særlige fradragsregler. Indførelse af sådanne skattemæssige særregler - der kaldes skatteudgifter - påvirker ikke de offentlige udgifter, og kan i tilfælde af et udgiftsstop finansieres ved at hæve skatterne. Dermed påvirkes den langsigtede holdbarhed ikke. På denne måde kan et udgiftsstop lede til skatteudgifter. Det er derimod ikke muligt i tilfælde af et skattestop.\nEndelig er der så spørgsmålet om gennemsigtighed. Dette er måske netop skattestoppets største force. Netop et skattestop er ikke manipulerbart. Dette fordi det er knyttet til let gennemskuelige strukturer så som skattesatser og nominelle afgifter. Disse satser kan fastsættes ex-post og er uafhængige af den aktuelle konjunkturelle situation mv. Da en stor del af de offentlige udgifter ikke kan styres direkte, jf. tidligere, måtte en udgiftsgrænse derimod knyttes til ex-ante størrelser. Derfor vil et udgiftsstop være uigennemsigtig og give mulighed for manipulation.\nSamtidig er skattestoppet udformet under hensyn til, at det - f.eks. i forbindelse med et EU-krav - kan blive nødvendigt at lade skatterne stige. Det ville have været skattestoppets akilleshæl: skattestoppet ville have været manipulerbart, hvis ikke det var blevet fastslået, at merprovenuet fra eventuelle EU-krav - krone for krone - skal bruges tilat sænke andre skatter.\nHertil kommer så, at skattestoppet ikke knytter sig til nogen makroøkonomiske indikatorer. Man kunne tro, at skattestoppet f.eks. implicerede et konstant skattetryk. Det er imidlertid ikke nødvendigvis tilfældet. I juninummeret af skat 2001 angives i alt fire - ikke politisk bestemte - grunde til, at skattetrykket kan ændre sig:\nÆndringer i rente, inflation, relative priser og lønninger mv.\nFor en nærmere forklaring henvises til skatjuni 2001.\nDette er måske netop skattestoppets store udfordring. På trods af et skattestop kan skattetrykket risikere at stige. På længere sigt vil skattetrykket imidlertid falde takket være bl.a. de nominelle begrænsninger på stykafgifterne og ejendomsbeskatningen.\nSkattestoppet skal ses som en del af regerings samlede finanspolitik. Kombineret med gældsmålet for 2010 er skattestoppet det økonomisk politiske redskab, der skal skærpe udgiftsprioriteringen.\nI nærværende artikel er skattestoppet blevet diskuteret som budgetregel. Der er blevet argumenteret for, at skattestoppet i høj grad opfylder de krav, der må stilles til en budgetregel, dvs. kravene om fleksibilitet, troværdighed og gennemsigtighed. Skattestoppet imødegår i væsentlig grad det ydre og det indre pres på det danske skattesystem.\nBilag 1. Maastricht Traktaten/ EU-budgetreglerne\nAlle lande i EU er pålagt Maastricht Traktatens samt Vækst- og Stabilitetspagtens krav til de offentlige finanser (EU-budgetreglerne). Med EU-budgetreglerne sikres, at medlemslandene - dvs. også landene uden for euroen - undgår "uforholdsmæssigt store offentlige budgetunderskud" Økonomiministeriet (1999).\nBaggrunden for EU-budgetreglerne er, at lande med usunde offentlige finanser påvirker andre landes økonomier, især når de har fælles valuta. For store underskud i et eller flere EU-lande kan føre til, at Den Europæiske Centralbank bliver nødt til at hæve renten, hvis prisstabiliteten ikke skal bringes i fare. Rentestigningen vil få investeringslysten til at falde og dermed være til skade for alle landes fremtidige produktion og beskæftigelse. Rentestigningen vil altså ramme alle medlemslande - også lande med "sunde" offentlige finanser.\nKonkret er kravene til medlemslandenes økonomier, at den offentlige gæld ikke må blive for stor. Det offentlige budgetunderskud må som udgangspunkt ikke være større end 3 pct. af BNP, og den offentlige gæld må ikke være større end 60 pct. af BNP. Falder en for stor gæld mod denne grænse med tilfredsstillende hastighed, kan der dog gives midlertidig dispensation. Ligeledes kan usædvanlige og midlertidige omstændigheder bevirke, at et budgetunderskud, der er større end 3 pct., ikke betragtes som "uforholdsmæssigt stort".\nMed Vækst- og Stabilitetspagten er der desuden fastlagt en målsætning om i gennemsnit at have enten overskud eller tæt på balance på de enkelte medlemslandes offentlige budgetter. Ved at stille krav om budgetoverskud i perioder med høj vækst undgås det, at perioder med lav vækst, fald i beskæftigelsen og budgetunderskud leder til akkumulation af offentlig gæld.\nDet kan indvendes, at Danmark ikke deltager i eurosamarbejdet, men alene deltager i den del af ØMU'en, der vedrører det økonomisk politiske samarbejde, herunder samarbejdet om finanspolitik inden for rammerne af traktaten og stabilitets- og vækstpagten. Danmark er dermed omfattet af bl.a. forpligtelsen til at undgå uforholdsmæssigt store underskud. Danmark kan i tilfælde af uforholdsmæssigt store underskud modtage en såkaldt henstilling, men Danmark kan ikke - i modsætning til eurolandene - blive pålagt egentlige økonomiske sanktioner i form af rentefri deponeringer og bøder. I denne forstand har Danmark alene tilsluttet sig disse mål rent politisk.\nSamtidig udgør EU-budgetreglerne ikke en effektiv restriktion for Danmark. Danmark har haft overskud på de offentlige finanser siden 1997, og med kravet om finanspolitisk holdbarhed og målet om halvering af gælden frem mod 2010 er EU-budgetreglernes krav mere end opfyldt.\nPå den anden side er Danmark i realiteten underlagt EU-budgetreglerne - også selv om de ikke er bindende. Muligheden for overskridelse af EU-budgetreglerne er i realiteten kun formel. Hvis den danske finanspolitik - mod forventning - skulle afvige fra EU-budgetreglerne, vil det medføre en kraftig rentestigning. De negative konsekvenser vil sandsynligvis være så store, at Danmark reelt er bundet af reglerne. I denne artikel fokuseres imidlertid på skattestoppet og altså ikke på EU-budgetreglerne. Derfor diskuteres konsekvenserne af en ren teoretisk afvigelse fra EU-budgetreglerne ikke nøjere i denne artikel.\nAlesina & Perotti (1994), "The Political Economy of Budget deficits", NBER working paper No. 4637.\nBrennan, G. & Buchanan, J. (1980), "The Power to tax". Cambridge University Press.\nCorsetti, Giancarlo & Roubini, Nouriel (1996), "European versus American perspectives on Balanced- Budget Rules" AEA Papers and proceeding Vol 86. No2.\nDanmarks Statistik (2001)," Statistisk tiårsoversigt 2001". Danmarks Statistik\nDet Økonomiske Råd (2002) "Dansk Økonomi forår 2002", Det Økonomiske Råd\nElder, Harold W. (1992),"Exploring the tax revolt: an analysis of the effects of sate tax and expenditure limitations laws", Public Finance Quarterly, Vol. 20 No.1.\nFinansministeriet (2001a), Budgetoversigt 2 August 2001.\nFinansministeriet (2001b), Budgetvejledning 2001.\nFinansministeriet (2002a), Budgetoversigt 1 Januar 2002\nFinansministeriet, Skatteministeriet samt Økonomi- og Erhvervsministeriet, (2002b), Fortolkning og implementering af skattestoppet, April 2002.\nFinansministeriet (2002c), "Aftaler om den kommunale økonomi for 2003", Finansministeriet juni 2002 .\nKennedy, S. & Robbins J. (2001),"The Role of Fiscal Rules in Determining Fiscal Performance" Departement of Finance Canada, Working paper 2001-16.\nKirchgässner (2001), "The effects of fiscal institutions on Public Finance: A survey of the Emperical Evidence, Universität St. Gallen, Discussion Paper no 2001-15.\nKurrild-Klitgaard (2001), "Velstandens grundlov: Magtdeling, rettigheder og gevinstsøgning", Politica 33 årg. nr. 1\nMau Pedersen, P. m.fl. (2002), Den offentlige sektor.\nRegeringsgrundlaget november 2001\nØkonomiministeriet (1999). "ØMU ABC".\nØkonomistyrelsen (2000), Statens Regnskab 1999.\n Jf. boks 2 for en nærmere definition af begrebet: en budgetregel.\n og altså ikke i en ren administrativ forstand\n Også selvom EU-budgetreglerne ikke er bindende, jf. i øvrigt bilag 1.\n der opstår en Lafferkurve.\n Dvs. hvor modtageren ifølge lovgivningen har erhvervet ret til et bestemt beløb, og hvor tilskuddets størrelse eller beregningsgrundlag er fastlagt ved lov, jf. Budgetvejledningen 1996.\n Men dette betyder selv sagt ikke, at udgifterne slet ikke kan styres. Styringen må imidlertid være mere indirekte - idet udgiftsniveauet kun kan påvirkes ved at ændre det retskrav, den enkelte borger har.\n En budgetregel, der stiller krav om en given udvikling i budgetoverskuddet, implicerer også en begrænsning af gældsudviklingen. Derfor kan de to former for budgetregler behandles under et.\n Som et eksempel fra Danmark kan nævnes, at det offentlige via det støttede boligbyggeri og byfornyelsen indirekte har optaget gæld.\n Når udviklingen i det offentlige budgetoverskud er fastlagt, vil et indtægtsmaksimumogså implicere en udgiftsgrænse.\n De fleste af undersøgelserne i ( Kirchgässner (2001) ) vedrører amerikanske delstater.\n I det tilfælde hvor det på forhånd er fastlagt, at budgetreglen kun skal gælde i en given periode, skal den formuleres således, at den med sikkerhed kan overholdes i denne periode.\n En del af litteraturen argumenterer derfor for, at en regel ikke bare må lovfæstes, men også skal indskrives i forfatningen, (se f.eks. Kennedy (2001)) før end der er tale om en budgetregel. Dette er imidlertid ikke nødvendigt, jf. ovenfor.


Hvad er Tegn på Dating en Loser? - ajournalforjordan.com\nTabere er ikke altid fedtet hår, brød slackers. De kommer i jakkesæt, magtpositioner og nice biler. På de første par datoer, kan det ikke være indlysende, men der er mange tydelige tegn på, at du kan være dating en taber som forholdet skrider frem. Dating en taber er ikke kun dårligt for dig; det er også dårligt for taberen, da det kan forstærke hans taber kvaliteter.\nEn taber vil ofte fokuserer for meget på økonomi. Dette tegn klar advarsel kan gå begge veje: enten hun konstant samtaler eller nævner, hvor mange penge hun har eller hun aldrig har nogen penge. En besættelse med at gøre og tælle penge eller en fuldstændig manglende evne til at erhverve det er klassiske tegn på taber tænkning.\nTabere konstant gøre undskyldninger for deres opførsel. Intet er nogensinde en taber skyld. Hvis den person, du er dating konstant undskyldninger hans handlinger eller forsøg på at flytte skylden til andre, er der en god chance for at han er en taber. Tabere ofte har lavt selvværd og forsøger altid at være rigtigt, selv når de er forkerte. Til sidst, vil han begynde at bebrejde dig for ting, der er helt klart hans skyld.\nMens alle er tilladt op-og nedture, kan tabere ændre toner på en tallerken, skiftende fra omsorg til vred, fra glad for at trist i løbet af få øjeblikke. Tabere vil hurtigt ændre deres toner og spore tilbage til at få deres vej eller redde ansigt. Vær på vagt, hvis hun hele tiden skifter stemninger og går fra den ene yderlighed til den anden: hun kan være usikker, umoden og en taber.\nTabere tror ofte, de er de vigtigste mennesker i lokalet på alle tidspunkter. Et stigende behov for opmærksomhed, armering eller validering er tegn på en taber. Hvis han konstant søger komplimenter eller doles ud fornærmelser venstre og højre, er han sandsynligvis en taber. Undgå dating folk der ikke kan se nogen, men selv, fordi de helt sikkert ikke vil se dig.\nRelationer med andre\nLyt til dine venner og familie, når de giver dig deres meninger på din nye partner. Hvad de tænker på den nye person i dit liv er ofte langt mere ærlig og objektiv end dine tanker, da du forudindtaget på mange måder. Hvis hun ikke får sammen godt med nogen af dine venner, og undgår konstant tilbringe tid med nogen, du kan lide, hun er nok en taber.\nHvad er farerne ved dating en gift mand?\nTegn Du Dating en Liar\nTegn på dating snydere\nSådan ændres HID Lights til Halogener på en Prius\nCrown of Thorns Plant History\nRustik Interiør Design Idéer\nSådan Vask Barn Wood\nSådan Tjen Weight Watchers Points med motion\nHvordan laver jeg en 13-Periode kalender?\nSådan Pop Out en Urethane Dent\nSådan facet Bremseklodser\nHvordan man opbygger en Mini Greenhouse\nSådan får Mystic Tan Spray Tan Lugt Off af huden


Forløb | Jacob Thorsen\nForløb – hvorfor?\nI ethvert team eller samarbejde kan der opstå mislyde og spændinger. Dette er naturligt, særligt i situationer og i grupper, hvor medarbejdere og ledere forventes at arbejde tæt i den daglige opgaveløsning. Men mislyde og spændinger må aldrig blive en konstant tilstand.\nSamarbejde i opgaveløsningen kræver koordination, dialog og tillid.\nDisse ting er oftest det første, der forsvinder, når der er emner og lyserøde elefanter, som I har svært ved at tale om og håndtere. Mine forløb kan genåbne muligheden for samarbejde ved at tale om det, der er svært – og herigennem finde veje i samarbejdet og løsninger i praksis.\nForløb - men hvorfor ikke bare gøre det selv?\nNår først misforståelser og spændinger har fundet vej ind i den daglige kommunikation, kan det være svært at få tingene tilbage på det rette spor.\nDette kan handle om mange ting. Enten om lederen selv, om gruppen eller nogle de kræfter og dynamikker, der er på spil i gruppen.\nMen selvom tingene er svære at snakke om, er det ikke ensbetydende med, at de skal ignoreres. Snarere tværtimod. Nogle gange kan det være nødvendigt at få svesken på disken og få talt ud om alt det svære, selvom det er hårdt og overvældende. I sådanne situationer kan det være nødvendigt at bringe mig som ekstern ind. Jeg har ingen aktier i problemerne. Jeg kan stille spørgsmålene – nysgerrigt og uvildigt – og sammen kan vi finde vej ud af problemerne.\nForløb – om hvad?\nDette er eksempler på typiske forløb:\nSamarbejdsvanskeligheder medarbejdere imellem.\nSamarbejdsvanskeligheder i et team eller imellem teams.\nSamarbejdsvanskeligheder mellem leder og team.\nSamarbejdsvanskeligheder ift. pårørende.\nSamarbejdsvanskeligheder ift. kunder eller borgere.\nUdviklingsforløb for medarbejdergruppe: Hvor vil vi hen?\nUdviklingsforløb for ledergruppe: Hvordan spiller vi hinanden bedre?\nForløb - hvordan og hvor meget?\nForløb som disse kan foregå på mange forskellige måder – afhængig af hvilken psykolog eller facilitator, I anvender. Så hvordan foregår det hos mig, og hvor lang tid varer et forløb egentlig?\nNogle forløb varer to dage, andre flere måneder. Nogle kræver opfølgning, andre ikke. Alt afhænger af jeres konkrete udfordringer og behov. Det tænker jeg, vi tager, når I ringer.\nEt typisk forløb strækker sig ofte over to hele dage og indeholder gerne følgende:\nFørste dag har vi ofte fokus på kortlægning af situationen og de aktuelle udfordringer: Hvad er årsagerne til, at I har det, som I har det? Hvordan oplever alle dette? Er I enige om, hvad udfordringerne er?\nAnden dag har vi ofte fokus på fremtiden: Hvordan kan gruppens udfordringer begrænses og håndteres? Hvordan øges kvaliteten af samarbejdet? Hvordan sikres individuel og fælles trivsel fremadrettet?\nHvis du overvejer et forløb for dig og dine medarbejdere, skal du vide, at et godt forløb altid starter med et kaffemøde!\nKun hvis I og jeg efter kaffemødet kan svare ”ja” til alle tre nedenstående spørgsmål, kan vi indlede et samarbejde.\nHar du/I tillid til, at jeg kan facilitere denne proces med den viden og erfaring, jeg har?\nTænker jeg, at jeg er den rette til at løse denne opgave?\nStemmer min måde at ville løse opgaven på overens med jeres ønsker og behov?\nChef for Byg, land og Miljø,\n"Jacob er en af de bedste konsulenter, jeg har mødt. Han har flere gange formået at få mine medarbejdere til at åbne sig op, engagere sig og byde ind med de problematikker, de står med".\n"Resultatet i forløbet med Jacob var ikke givet på forhånd, og det er det, jeg har sat mest pris på ved vores samarbejde. Vi fandt ud af tingene sammen. Han efterlod os et meget bedre sted, end vi var, da jeg tog kontakt til ham".\n"Vi har haft Jacob tilknyttet i mange år og generelt været glade for samarbejdet.\nJacob bidrager med stor indsigt i de psykologiske forhold omkring teams, medarbejdere og ledere generelt".\nTeamleder, Bo og Aktivitet\n"Jeg har haft et tæt samarbejde med Jacob igennem flere år i forhold til afviklingen af flere forløb for organisationens 400 medarbejdere.\nDet har været et fantastisk samarbejde, og jeg har sjældent oplevet så tilfredse medarbejdere".\nTeamleder, Bosted Søbækhave\n"Forløbet med Jacob lærte os betydningen af at arbejde sammen som gruppe, og ikke som enkelt individer, der går hver sin retning.\nSamlet set leverede Jacob et meget intensivt forløb".\n"Tidligere havde vi en kultur, hvor vi ikke talte med hinanden, men om hinanden. Med Jacobs hjælp blev det for første gang muligt for os at tale ud om de mange svære situationer og episoder, der har været igennem tiden. Det har lettet stemningen imellem os enormt meget."\n"De fleste af mine medarbejdere har en naturfaglig tilgang til verden. En tilgang, hvor psykologien nok virker lidt fremmedartet. Jacobs åbenhed og umiddelbarhed gjorde, at dette aldrig var et problem, og hans budskaber gik rent ind. Jacob hjalp os langt med de udfordringer, vi havde dengang"\n"Jeg har anvendt Jacob i et forløb for mig og mine medarbejdere. Vi stod i en svær situation, hvor Jacob hjalp os til at komme videre i en kompliceret sag, men også i vores interne samarbejde.\nJeg giver Jacob mine bedste anbefalinger".\n"Jacob har hjulpet os med at håndtere samarbejde med nogle pårørende. I forløbet fik vi hjælp til at kigge på os selv og fik, på en ny måde, øjnene op for, hvor altafgørende vores egne handlemønstre er for løsningen af udfordringen. Vi havde brug for en, der tydeligt kunne sige ’gør det’ og ’gør ikke det’, og det kan Jacob".


Falder afgørelsen i dag? » TRAVSERVICE\nFalder afgørelsen i dag?\nKampen om landschampionatet for professionelle travkuske er inde i sin 11. time. Steen Juul er i en tilsyneladende komfortabel føring, men kan den forsvarende champion, Birger Jørgensen snyde konkurrenten?\nBandit Brick kan være med til at sikre Steen Juul landschampionatet i eftermiddag. Foto: Kim Gudmand\nSteen Juul har en tilsyneladende komfortabel føring på fem sejre over Birger Jørgensen inden årets to sidste løbsdage.\nI eftermiddag er der løb på Charlottenlund Travbane, hvor Steen Juul skal køre 5 gange og han har bl.a. topchance med sejrshesten Bandit Brick, mens Birger Jørgensen skal i sulkyen 6 gange og har gode vinderchancer med bl.a. Rocky Egedal.\nI morgen slutter den danske trav-sæson på Fyens Væddeløbsbane, hvor Birger Jørgensen igen har 6 starter, mens Steen Juul skal køre 4 gange.\nBirger Jørgensen har været landschampion 30 gange siden 1985 – kun Steen Juul har formet at bryde Jørgensens dominans – det skete i hhv. 1994 og 1999.\nFredagens program på Lunden indledes klokken 15.45 og der er i alt 11 løb på programmet.\nEfter løbsdagen foretages der lodtrækning om de tre heste i Team Lunden – Bali, What a Babe og Commit Boom Bay.\nLodtrækningen udsendes live på Lundens facebook-side.


Hvordan fjerner Cultidifficient.info | Sådan fjerner\nCultidifficient.info er et domæne, som ikke er virkelig i stand til at gøre nogen god service for dig. I stedet, det repræsenterer fare for dit system. For eksempel, det er nu aktivt bruges til forskellige ulovlige formål, så som at spille på funktionen af adware. Det holder bombardere din skærm med masser af virkelig påtrængende indberetninger kendt som push-meddelelser. Sådanne indberetninger er den form for adware, da de altid vil omdirigere. din browser til de mange farlige områder. Det er klart, du skal holde væk fra at interagere med disse pop-ups. Vi anbefaler, at du omhyggeligt følge denne tutorial nedenfor, der forklarer trin, du er nødt til at gennemføre for at få dit system fuldt fastgjort i en automatisk måde.\nDet faktum, at Cultidifficient.info meddelelser finde sted i browseren er forbundet med malware indtrængning sket på computeren. Hvis Google Chrome, Mozilla Firefox eller en anden browser, du bruger, viser lignende advarsler, at det er det rigtige tidspunkt til at scanne systemet for malware afsløring. Det er indlysende, at nogle ondsindet objekt er aktive inde, således at ejeren ser advare windows. I mange tilfælde brugere foretrækker at ignorere dem, eller bare at gøre, hvad windows anmodning, i virkeligheden, det er helt forkert scenarie. At være bevidst om eventuelle ændringer i browseren og udseende af de indberetninger, som Cultidifficient.info. De har brug for din akut reaktion, hvis du ikke har til hensigt at give tredjepart brugere adgang til dine følsomme oplysninger. Prøv at downloade den nyeste sikkerhedsopdateringer til at holde din antivirus følsomme til den nye computer trusler.\nNævnt Cultidifficient.info meddelelser er spredt på grund af koblingen. Cyber-kriminelle injicere malware prøver at uskyldige utilities og placere dem på de platforme, hvor brugerne kan nemt overføre sådanne elementer. Hvis brugerne ikke kontrollere, hvad de får, de kan få, især rasende computer trusler, der vil vende deres arbejdsstationer til robotter. Få en sikkerhed program, der kan genkende og blokere tvivlsomme emner, når de dukker op i systemet. Sådan værktøj vil scanne strømmen for at blive vist elementer og opdage dukkede virus, adware, Unger og andre computer trusler. Være mere opmærksom på processen med installationen, vær sikker på at alt er okay med det program, inden du downloader. Nå, det er tid til at fjerne Cultidifficient.info malware gang og for evigt.\nCultidifficient.info forbinder til internettet uden din tilladelse\nCultidifficient.info deaktiveres installeret sikkerhedssoftware.\nCultidifficient.info viser kommercielle annoncer\nCultidifficient.info foretages Windows OS-versioner\nAdvarsel, har flere anti-virus scannere fundet mulige malware i Cultidifficient.info.\nFjern Cultidifficient.info fra Windows Vista eller Windows 7:\nFjern Cultidifficient.info fra din browsere\nGå gennem udvidelser og Addons, slette elementer at have noget til fælles med Cultidifficient.info (eller dem, som du kan finde ukendt). Hvis filtypenavnet ikke er fastsat af Mozilla, Google, Microsoft, Oracle eller Adobe, skal du være næsten sikker på, du er nødt til at slette den.\nOpsige Cultidifficient.info fra Chrome\nTag et kig på de medfølgende udvidelser og tage sig af dem, som du finde unødvendige (dem, der vedrører Cultidifficient.info) ved at slette den. Hvis du ikke ved, om en eller anden skal slettes definitivt, deaktiverer nogle af dem midlertidigt.\n« Hvordan fjerner Net-bo59.stream\nHvordan fjerner Lepnta.com »


Takkekort til bryllup – Canva\nSkab et betænksomt takkekort til bryllup til dine gæster\nStart med at designe et takkekort til bryllup\nNår du er færdig med at åbne alle gaverne og kuverterne, så skal du vise, at du værdsætter hver bryllupsgave, stor som lille, ved at designe et charmerende bryllupstakkekort med Canva.\nSkab et elegant takkekort til bryllup til dine kære\nDit bryllup er endelig overstået: En hektisk dag med følelsesmæssige højdepunkter, sommerfugle i maven og energiforbrænding på dansegulvet med familie og venner. Nu er det tid til, at du og din partner begynder jeres liv sammen som ægtefolk … altså når I har sendt alle takkekortene ud!\nMen bare tag det roligt, Canva står klar til at hjælpe dig! Det behøver ikke at være svært at designe og sende et personligt, dybtfølt takkekort til dine bryllupsgæster. Alle vores mange stilede, moderne layouts og nemme delingsfunktioner kan hjælpe dig med at sende dine varme hilsner, så du kan læne dig tilbage og nyde hvedebrødsdagene.\nÅbn et nyt design til takkekort til bryllup\nDesign et flot takkekort til bryllup på mindre end fem minutter\nÅbn Canva, og vælg designtypen "Kort"\nTilpas dit takkekort til bryllup for at imponere dine gæster\nInkluder billeder fra dit bryllup, og pynt dem med billeder i høj kvalitet fra vores bibliotek\nLad dine gæster genopleve din bryllupsdag ved at minde dem om nogle særlige øjeblikke på dit takkekort! Det er nemt at trække billeder direkte fra din bryllupsfotograf ind i et af vores layouts. Derefter kan du beskære, redigere eller filtrere billedet, så det passer til stemningen.\nVil du have en hurtigere behandlingstid? Giv din bryllupsfotograf adgang til dine designs ved at markere feltet "Del/send på e-mail som et redigerbart design", så vedkommende kan overføre dine bryllupsbilleder, lige så snart de er klar.\nFik din fotograf ikke taget nogen gode billeder af de nystrøgne duge? Søg i vores enorme samling med mere end 1 mio. fotografier og billeder af blonder, blomsterblade, champagneglas eller noget helt fjerde, der minder om din særlige dag. Masser af billederne er gratis, og premiumbillederne koster kun 1 USD pr. stk., så der er ingen grund til ikke at fremvise detaljerne for at vække minder om din bryllupsdag.\nUdskriv dit smukke takkekort til bryllup, og skab et varigt minde på et øjeblik\nNår dit takkekort er færdigt, kan du gøre det klart til udskrivning på få sekunder. Du skal blot klikke på "Hent" og vælge "PDF i høj kvalitet" for at få en fil med flotte farver og billeder i høj opløsning. Du kan udskrive dit takkekort direkte fra din printer derhjemme, eller hvis du vil have specialpapir og førsteklasses behandling, kan du sende filen til fotoforhandleren. Så mangler det bare to underskrifter og et frimærke for at være klar til afsendelse.\nDel dit takkekort til bryllup på de sociale medier\nSkal dit takkekort hurtigt ud til gæsterne? Få adgang til Canva og alle dine design hvor som helst, så længe der er en internetforbindelse, eller vær kreativ fra din mobilenhed med vores gratis app til iOS og Android. Fra en computer er du kun få sekunder fra at sende dit takkekort!\nVores forbindelsesfunktioner gør det nemt at dele dit takkekort online, så dine gæster kan blive mindet om din store dag, inden festtøjet er pakket væk bagest i skabet. Du skal blot klikke på "Del" for at offentliggøre dit takkekort på Twitter eller Facebook, eller du kan indsætte dine gæsteliste i delingsfunktionen for at sende dit kort via e-mail til hver enkelt gæst.\nVær min brudepige\nGeneralprøve før bryllup