PROJEKT PANDEKAGE test 1 | Far til fire piger\nKØR SELV SOMMERFERIE - del 2\nINDLÆGGET INDEHOLDE REKLAME ÅRH OKTOBER ER HER... Og på denne kedelige mandag morgen vil jeg m\nPROJEKT PANDEKAGE test 1\nÅH PANDEKAGER ER ET WEEKEND MUST…\nHerhjemme er pandekager lig med weekend hygge. I husker måske at jeg havde pandekagebagekrise i sidste weekend ( ellers læs med HER! ) OG i var mange som delte jeres bedste opskrift – SÅ TAK FOR DET! Jeg besluttede at jeg i søndags skulle prøve en af opskrifterne, så jeg satte igang sammen med Noomi. Jeg fulgte opskriften og var DYGTIG (som min kollega Tine vil sige) og det eneste jeg kom i opskriften var kardemome. Jeg har en ting med kardemome. Resultatet var luftige fantastiske pandekager. Jeg vil sige at de var OPTUR faktisk. På en pandekageskala fra 1-10 er de en klar 9er! Der var rigeligt til os 6 personer (og døtrene holder sig ikke tilbage med pandekager kan man slå fast).\nOg opskriften som vi prøvede var fra NEWYORKERBYHEART.COM og opskriften er som følger:\n3 3/4 dl mælk (jeg brugte skummet), evt. mere\nSigt alle de tørre ingredienser i en skål og lav en lille fordybning i det. Tilsæt æg og ½ af mælken og pisk godt. Tilsæt resten af mælken og det smeltede smør, pisk kraftigt og vurder om dejen er for tyk eller om der skal mere mælk i. Det er vigtigt at der piskes ret kraftigt med hånden, så der piskes noget luft ind i dejen. Smelt ganske lidt fedtstof på en slip-let pande og kom dejen på i små klatter (jeg kan have 3 ad gange på min stegepande). Steg ved ikke alt for høj varme og vent med at vende pandekagerne til dejen er lidt fast i det og ligesom bobler lidt. Vent og bag på den anden side. De skal gerne ligesom hæve op, så de bliver tykke og lækre. Der giver en rimelig god portion af denne mængde dej, jeg ved ikke helt hvor mange, men jeg vil mene at det er rigeligt til 4 pers. Server med lun ahornsirup, frisk frugt og iskoldt smør.\nLæs mere: http://www.newyorkerbyheart.com/2008/05/amerikanske-pandekager.html#ixzz4uNJ8Ri1g\nNæste weekend er vi på den igen, og tester en ny opskrift fra jeres kommentarer ( smid en kommentar HER! ) MUMS jeg glæder mig allerede!\nHVAD ER DIN BEDSTE PANDEKAGEOP\nPROJEKT FAR KONTORPLADS (og en...\nJEG HAR LAVET AFTENSMAD!\nINDLÆGGET INDEHOLDE REKLAME ÅRH OKTOBER ER HER... Og på denne kedelige mandag morgen vil jeg mega gerne sende lidt sommervarme afsted mod jer, med et tilbageblik på …


Camping, natur og lystfiskeri - alt hvad du lyster\nUge Camping – Tinglev\nVi besøgte Uge-Camping, der ligger tæt på A7 og i kort afstand fra den tyske grænse.\n27/06-2018 kl. 00:00\n“Der er slet ikke nogen campingplads?”, var min første indskydelse, da jeg jeg kørte ind på Uge Camping.\nDet eneste jeg kunne se var en samling huse, der lå herude på landet. Foran P-pladsen var der etableret et stort skakspil og i et af husene var indrettet et minimarked og reception,\nHavde jeg mon taget fejl og overset, at der var tale om en af de små gårdcampingpladser med plads til 2-3 vogne? På den anden side set, kan man vel ikke drive en kiosk, der er baseret på så få gæster.\nNoget måtte være galt?\nPå vej ind til i kiosken mødte jeg et par teenagere, der var på vej ud. De var angiveligt kærester, eller bare gode venner.De måtte jo trods alt bo et sted i nærheden?\nInde i kiosken var der en skranke og bag den, sad en smilende sønderjyde. Det var Elin. Hun styrede forretningen og alt hvad der hørte til. Mig hjalp hun med at finde ud af, at jeg faktisk befandt mig på en meget stor campingplads.\n“Du skal bare køre ned til bommen, så åbner den sig”, lød det med tydeligt sønderjysk accent.\nDa jeg ankom, havde jeg bemærket, at der løb en grusvej ca. 50-100 meter længere, end hvor kiosken lå. Jeg kunne også se en bom, men absolut ingen tegn på, at der lå en campingplads dernede.\nElin er ansat på pladsen på 7ende år. Om sommeren er hun der på fuld tid plus. Resten af året på nedsat tid. “Så det går op med den stilling, jeg har”, smilede hun.\nUge camping har lukket 2 dage om året og her taler vi om kiosken. Det er 1. juledag og 1. nytårsdag. Man kan fint bo der året rundt.\nPladsen er ejet af Hans Petersen, der har haft den i ca. 15 år.Han var ikke selv til stede, da jeg var der. Elin fortalte, at han var på campingtur til Nordkap.\nJeg kørte ned til bommen og videre ind på pladsen. Der var stadig ikke tegn på campingvogne eller andet. Kun en boldbane afslørede, at der var noget mere. Ellers var der kun en lang allé af lave træer at se. Jeg gik længere op og mødte små skilte, der henviste til højre og venstre. Her dukkede der også små afgrænsede områder op, hvor der lå campingvogne – ikke mange, men nu begyndte det at ligne en campingplads.\nEt stort areal til få pladser\nPladsen er enorm. Den er fordelt på 13 Ha. og der er kun 170 pladser. Heraf er ca. 2/3 fastliggere. Ud over det, er der ca. 20 hytter i varierende størrelser – alle beliggende ved søbredden.\nNoget af det mest specielle ved pladsen er naturligvis de 4 fiskesøer, hvoraf en er en børnesø. Pladsen er bygget, hvor der en gang lå en grusgrav. Således er der “efterladt” søer, hvor der udsættes ørreder man kan fiske efter – altså traditionel P&T fiskeri. Jeg gætter på, at det er en af pladsens spidskompetencer. Tænk at ligge her i stille fri natur og kunne fiske dagen lang – hvis man er til det.\nI dag er det ikke til at se, at det en gang var en grusgrav. Man oplever kun træer, buske søer veje og stier. Det er et rigtigt rart sted at være.\nLad det være sagt med det samme, der er ikke den mest “tjekkede” campingplads, med de nyeste hårde hvidevarer og moderne faciliteter. Til gengæld alt 100% i orden. Der er rent og pænt i begge fællesbygninger og man føler sig godt tilpas overalt. Den ene bygning blev iøvrigt totalrenoveret for 2 år siden.\nPladsen er ekstremt velplejet og samtidigt føler man sig hensat til ren natur, når man går rundt hernede. Det velordnede mellem det vilde er en kombination, som kræver dygtighed af pladsens personale. Jeg synes, det er lykkedes rigtigt godt\nSom sagt er vi tæt på grænsen. Ca. 10 km.længere sydpå, så er man i Tyskland. Så mulighederne for grænsehandel, eller at opleve Hedeby og alt det andet gamle danske er til stede. Ligeledes har man Sønderjylland med alt fra Ribe, Tøndermarksen til Sønderborg Slot inden for 75 km.\nAlle kan bo her. Dog kan den sikkert ikke anbefales, hvis ungerne har sat næsen op efter pool-ferie og masser af de nyeste aktivitetsmuligheder. Nej, pladsen er mere “back to basic”, hvad det angår.\nDer er til gengæld rige muligheder for at svømme i badesøen, spille fodboldgolf, fiske, og der er også legeredskaber på pladsen. Man kan godt afholde en kort “60er weekend” her. Noget vi selv forsøgte med vores børn, da de var små. Det er en begivenhed i familien, som aldrig bliver glemt.\nAndre vil kunne nyde en meget stille plads på et enormt naturområde. Om det er voksne, seniorer, eller måske det unge par, som er på telttur, så ligner det her på mange måder “rigtig camping”, mere end meget andet jeg har set.\nJeg vil gerne bo der i min ferie.


Fischer og Urys fornemmelse for fred | Goldberg\nDenne artikel blev bragt første gang i Goldberg nr. 2, maj 2011 — Af Kaare Lindholm\nFischer og Urys fornemmelse for fred\nMed et Mellemøsten i oprør og diktatorer der står for fald over hele den arabiske verden, er det værd at genopfriske, hvordan en af de mest betydningsfulde fredsaftaler i Mellemøstens historie kom i stand. Det foregik på en ret utraditionel måde, men aftalen er næsten 33 år gammel – og den holder endnu.\nKrigen i 1973 mellem Syrien og Egypten på den ene side og Israel på den anden var en af de mest blodige konflikter mellem Israel og de arabiske naboer,\nSiden staten Israels grundlæggelse i 1948 havde landets forsvar bygget på et ”slå først”-princip, der havde til formål at sikre, at en eventuel krig ville komme til at foregå uden for landets grænser. Men efter Seksdageskrigen i 1967 og Israels vedvarende besættelse af Sinaihalvøen i syd og Golanhøjderne i nord var dette princip vanskeligt at håndhæve.\nVurderingen fra Israels side var, at hvis man fortsat fulgte denne aggressive linje under krisens intensivering i månederne op til 1973-krigen, ville det umuliggøre udenlandsk støtte – især USA’s. Derfor blev Israel ”taget på sengen”, da syriske og egyptiske styrker angreb den 6. oktober 1973. De arabiske lande havde vurderet, at et angreb på den vigtige jødiske helligdag Jom Kippur ville øge overraskelseseffekten. Det viste sig at være en fejlvurdering. I stedet for at helligdagen betød en langsommere mobilisering af forsvaret, foregik mobiliseringen hurtigere end ellers, da veje og jernbaner på grund af helligdagen var affolkede. Syriens angreb ind over Golanhøjderne, støttet af styrker fra Jordan og Irak, blev forholdsvis hurtigt afvis af Israel. Den egyptiske front var det vanskeligere at slå tilbage, og det tog næsten tre uger, før de israelske styrker havde magten ved Suezkanalen.\nDen 26. Oktober 1973 accepterede både Egypten og Israel FN’s sikkerhedsråds beslutning om en våbenhvile. I modsætning til Seksdageskrigen i 1967, der blev anset for at være ekstremt ydmygende for Israels angribere, blev våbenhvileaftalen i 1973 vurderet som værende en FN-aftale mellem ligeværdige. Uanset om vurderingen var rigtig eller forkert, så blev det af afgørende betydning for de efterfølgende fredsforhandlinger.\nEn anden betydningsfuld begivenhed, der ledte frem til de fredsforhandlinger, der i dag kendes som Camp David-forhandlingerne, var den egyptiske præsident Anwar Sadats rejse til Jerusalem i 1977.\nKort efter indsættelsen af Menachem Begin som Israels premierminister ankom Anwar Sadat med fly direkte fra Cairo til Tel Aviv. Anwar Sadat var den første arabiske præsident, der nogensinde havde besøgt Israel og endda Jerusalem, den by som ikke engang Israels tætte allierede, USA, havde anerkendt som landets hovedstad. Sadats besøg og Begins genvisit kom til at symbolisere begge parters stærke interesse for at finde en fredsløsning.\nVåbenhvilen skulle derfor helst afløses af en permanent fredsaftale, og den 5. september 1978 blev der indledt forhandlinger på de amerikanske præsidenters sommerbolig, Camp David. Til stede ved forhandlingerne var Menachem Begin, Anwar Sadat og Jimmy Carter. Forud var gået et utal af såkaldte diplomatiske sonderinger, men det viste sig hurtigt, at spørgsmålet om den fremtidige status for ørkenhalvøen Sinai var en forhindring, der ikke kunne opnås enighed om. Israel forlangte at beholde dele af Sinai-halvøen, mens Egypten ville have fuld suverænitet over området og kun var indstillet på at acceptere en fredsaftale, der baserede sig på grænserne fra før Seksdageskrigen i 1967.\nEfter kun nogle få dage syntes forhandlingerne at være gået i hårdknude, uden perspektiver for en løsning.\nJimmy Carter henvendte sig på dette tidspunkt til Roger Fisher og William Ury for at få et godt råd. De to professorer ved Harvard Law School havde i årevis været optaget af at udvikle nye principper og metoder til, hvordan man håndterer konflikter og uenigheder. Anledning til deres forskning var de ofte dyre og destruktive løsninger, som de havde været vidne til i deres respektive advokatvirksomheder.\nFisher og Ury havde i deres forskning undersøgt, hvad der eventuelt kunne gemme sig bag konfliktparters uforenelige standpunkter, og hvorfor parterne indtog disse. Studierne førte til en epokegørende iagttagelse for måden af forhandle på.\nFisher og Ury opdagede, at blot fordi forhandlingsparternes standpunkter strider imod hinanden, betyder det ikke nødvendigvis, at deres interesser er modstridende. Ved at dykke ned i, hvad parternes standpunkter dækker over, afsløres de egentlige behov eller bekymringer. Og det kan vise sig, at disse behov og bekymringer måske deles af begge parter, eller at de slet ikke behøver at være modstridende.\nIagttagelserne havde ført til dannelsen af et forhandlingsprincip, hvor de indledende forhandlinger blev brugt til at afdække parternes begrundelser for deres standpunkter. Med Camp David-forhandlingerne tæt på et sammenbrud bad Jimmy Carter Fisher og Ury om at afprøve deres metoder på den virkelige verden.\nFischer og Ury blev inviteret til Camp David, hvor de afholdt separate møder med henholdsvis Israels og Egyptens forhandlingsdelegationer. Det afgørende spørgsmål om, hvorfor Sinai var så betydningsfuld for israelerne, førte til et afgørende svar. De israelske forhandlere forklarede, at Israel gang på gang var blevet ”taget på sengen” under angreb fra Egypten. Derfor ønskede man at have Sinai-ørkenen som en sikkerhedszone mellem Egypten og Israel, så den israelske befolkning fik tid til forholdsregler ved et eventuelt fremtidigt angreb fra Egypten. Behovet var sikkerhed for overraskelsesangreb fra Egypten. Ikke Andet.\nDa man stillede de egyptiske forhandlere samme spørgsmål om, hvorfor Sinai var så vigtig, viste behovet sig at være et ganske andet. Sinai havde været egyptisk siden faraonernes tid. Efter århundreder med græsk, romersk, tyrkisk, fransk og engelsk besættelse var Egypten blevet en selvstændig stat igen. Man var under ingen omstændigheder parat til at afgive territorium til en anden stat. Det ville være et umuligt forhandlingsresultat, der ville krænke egyptiske æresbegreber. Behovet var en ærefuld fred. Ikke andet.\nCamp David-forhandlingerne i 1978 førte til fredsslutning mellem Israel og Egypten. Vel at mærke en fred, der stadig består. Rent forhandlingsteknisk var der derfor tale om en kæmpe succes, da et af kriterierne for god forhandling er, at parterne ikke tvinges til evige genforhandlinger.\nCamp David-forhandlingerne var vanskelige. Både den israelske delegation, anført af Menachem Begin, den egyptiske, anført af Anwar Sadat, og den amerikanske, anført af Jimmy Carter, havde sat deres troværdighed på spil.\nFishers og Urys samtaler førte til en viden om, at der lå forskellige interesser bag parternes tilsyneladende konflikt om Sinai. Interesserne var forskellige, Men ikke nødvendigvis modstridende: den ene part ønskede sikkerhed, den anden at bevare territorium for ikke at miste ære.\nFredsaftalen indeholdt løsningen om Sinai: Egypten fik hele Sinai tilbage, så grænserne fra før 1967 blev genoprettet, men Israel fik etableret Sinai som en demilitariseret zone, så sikkerhedsbehovet blev opfyldt. Den oprindeligt uløselige konflikt om Sinai blev løst ved, at begge parter fik opfyldt alle deres behov.\nEgypten blev efter fredsforhandlingerne udsat for et enormt pres fra den arabiske Liga og blev endda i en periode udelukket fra Ligaen. Fire år senere kostede det endog Anwar Sadat livet. Han blev myrdet under en militærparade i anledning af ”sejren” i Jom Kippur-krigen.\nMen fredsaftalen blev underskrevet den 17. september 1978, Sadat og Begin modtog samme år Nobels fredspris, og deres aftale står stadig ved magt.\nEfter Camp David-forhandlingernes succes stiftede Roger Fisher og William Ury ”Harvard Negotiation Projekt” på Harvard Law School. Et projekt, der til stadighed udvikler forhandling som faglig disciplin for nært sagt alle professionelle forhandlere.\nI 1981 udgav de deres bestseller Getting to Yes, der er solgt i millioner af eksemplarer verden over.\nPrincipperne bruges flittigt i det private erhvervsliv, især under opbygning af vedvarende relationer som strategiske partnerskabsforhandlinger, nære kunde/leverandør-relationer eller blot for at løse konflikter mellem forskellige funktioner i en virksomhed.\nOm metoden er anvendelig i den aktuelle Mellemøstenkonflikt, hvor parterne for det meste helst ser modparten forsvinde, er et stort spørgsmål. Forudsætningen for dens succes er et fælles udtalt behov, som fx ønsket om fred, og at parterne anser hinanden for nogenlunde ligeværdige. Uden tilstedeværelsen af disse forudsætninger kan metoden ikke bruges.


Hvor skal du hyre din webdesigner fra? - Design og webudvikling\nfeb 26, 2022 | Webdesign |\nHar du brug for en webdesigner, kan det være, at du overvejer at hyre en til dit projekt eller din virksomhed. Men hvor finder du en god webdesigner? Og er der stor forskel på at hyre en fra Danmark og så en fra udlandet? Det kommer vi til at kigge lidt nærmere på lige her, hvor vi hjælper dig med at blive klogere på, hvad der kan være bedst at gøre for dig, når du gerne vil have fat i en god webdesigner, som du kan bruge til at føre dine idéer ud i livet.\nSidder du på et kontor til daglig, kan du finde de bedste stof persienner her.\nFordele ved at hyre en webdesigner fra Danmark\nHvis du gerne vil gøre det nemt for dig selv, kan du jo med fordel vælge at hyre en webdesigner fra Danmark. Der kan være mange fordele – den største nok værende, at kommunikationen er meget nem.\nDerudover kan du også godt regne med, at du ikke skal bruge nær så lang tid på at forklare opgaverne, når kommunikationen foregår på dansk. Så er der ikke så meget, der bliver lost in translation, som jo kan ske på andre sprog.\nFordele ved at hyre en webdesigner uden for Danmark\nDu kan dog også vælge at hyre en webdesigner uden for landets grænser. Der er mange virksomheder, der gør brug af udenlandsk arbejdskraft, når det kommer til freelancere inden for digitale opgaver.\nDer er et stort internationalt marked for freelancere, hvor du nemt kan finde bl.a. webdesignere fra fx USA, Ukraine, Filippinerne, Thailand eller hvor du nu kan finde lige netop de kandidater, der kan hjælpe dig med dine designs. Derudover kan det give dig arbejdskraft fra lande, hvor du ikke skal betale en høj løn, hvilket kan gøre projektet billigere for dig.\nDer dog fordele og ulemper ved begge løsninger, og derfor er det også vigtigt at overveje dine muligheder nøje. En dansk webdesigner kan være nem at snakke med, men til gengæld skal du også betale en rigtig høj løn for arbejdet.\nEn webdesigner fra Filippinerne kan være meget billig at have ansat, men til gengæld kan det være, at du skal bruge tre gange så lang tid på at give instruktioner om, hvad du ønsker af det kommende design.\nDerfor er det helt op til dig selv at finde ud af, hvad du helst vil arbejde med.\nForrige 3 tips til at skaffe flere kunder som freelance grafisk designer\nIndtænk digitale løsninger i din virksomheds markedsføringsstrategi\nSkab en indbydende webside om din og klubbens sportsgren


Undersøgelse om elbiler - Radius elnet\nHar du elbil? Så har vi brug for din viden\nRadius ønsker at være på forkant med udbygningen af elnettet. En del af dette er at blive klogere på, hvordan elnettet i vores forsyningsområde bliver brugt.\nLige nu har vi brug for at forstå, hvordan elbiler bliver opladet. Mængden af elbiler og den måde, de bliver opladet på forskellige steder i vores forsyningsområde, påvirker nemlig belastningen af elnettet.\nSe de foreløbige resultater af undersøgelsen\nRadius Elnet transporterer strøm gennem elnettet til mere end 1 million kunder i Københavnsområdet, i Nordsjælland og i dele af Midtsjælland.\nEn tommelfingerregel er, at en elbil eller hybridbil trækker lige så meget strøm fra elnettet, som en almindelig husholdning. Hvis en almindelig husholdning altså får en elbil, så fordobler den sit forbrug af strøm og øger dermed belastningen på transport af el i elnettet.\nDine svar giver os viden til fremtidens elnet\nVed at svare på nogle spørgsmål om din elbil eller hybridbil og dine ladevaner, hjælper du os med at beregne behovet for den fremtidige udbygning og vedligeholdelse af elnettet i vores område. Undersøgelsen omhandler både elbiler og hybridbiler og vil være åben for besvarelser et års tid. Resultaterne vil du også kunne læse her på siden.\nI forbindelse med undersøgelsen, analyse af de indsamlede oplysninger og administrationen af dit samtykke behandles persondata om dig. Radius Elnet A/S er dataansvarlig for behandlingen. Behandlingen af dine persondata vil finde sted på grundlag af databeskyttelsesforordningen artikel 6.1.a. Persondata, der behandles om dig er navn, adresse, e-mail og oplysninger om elbiler på adressen. De indsamlede oplysninger vil blive slettet efter 2 år. Dit samtykke til deltagelse i undersøgelsen slettes dog først 5 år efter, at vi har slettet de indsamlede oplysninger. Du kan læse om dine rettigheder i forbindelse med Radius Elnets behandling af dine persondata i Radius Elnets privatlivspolitik.\nUndersøgelse af elbiler og hybridbiler\n4. Etage/side, bogstav eller dørnummer:\n7. Har husstanden en elbil eller plug-in hybridbil?\nBåde elbil og plug-in hybridbil\n8. Hvor mange elbiler/plug-in hybridbiler har husstanden?\n9. Hvilket bilmærke er husstandens elbil?\nBMW i3 / S\nPorsche Taycan Turbo / S\nMin bil findes ikke i listen\nSæt gerne flere krydser, hvis du har flere elbiler. Hvis dit mærke ikke findes i listen, så vælg, 'Min bil findes ikke i listen'.\n10. Hvilket bilmærke er husstandens plug-in hybridbil?\nSæt gerne flere krydser, hvis du har flere plug-in hybridbiler. Hvis dit mærke ikke findes i listen, så vælg, 'Min bil findes ikke i listen'.\n11. Hvis du har en elbil eller plug-in hybridbil, der ikke er i listen - Så skriv gerne mærket her:\nBemærk: Hvis der er mere end en elbil eller plug-in hybridbil i husstanden, så besvar de følgende spørgsmål for den bil, der kører flest kilometer.\n12. Hvad er bilens årgang?\n13. Bliver bilen brugt til at pendle til og fra arbejde?\n14. Hvor mange kilometer kører bilen i gennemsnit pr. år?\n15. Har du et fastprisabonnement til opladning af bilen?\nEn del af din elpris består af betaling for transport af strøm gennem elnettet, som dækker vores omkostninger. Den del af elprisen kaldes for en tarif. Tariffen bliver opgjort pr. time og koster mest, når elnettet er mest belastet og mindst, når elnettet er mindst belastet. I vinterhalvåret (oktober-marts) er tariffen derfor højere kl. 17-20, hvor elnettet er mest belastet.\n16. Vidste du, at tariffen er højere kl. 17-20 i vinterhalvåret (oktober-marts)?\n17. Undgår du bevidst at oplade din bil kl. 17-20 i vinterhalvåret?\n18. Hvis du oplader din bil derhjemme, hvordan oplader du så?\nMormor-kabel (almindelig stikkontakt)\n19. Hvor mange gange om måneden oplader du bilen hjemme?\n11 eller mere\n20. Hvor mange gange om måneden oplader du bilen ved din arbejdsplads?\n21. Hvor mange gange om måneden oplader du bilen ved fælles eller offentlig ladestander?\n22. Hvis du lader ved fælles eller offentlig ladestander, så notér gerne, hvor den ladestander, du oftest bruger, står:\n23. Hvis du har flere kommentarer til undersøgelsen, så skriv dem gerne her:\n24. Må vi kontakte dig på e-mail med yderligere spørgsmål og undersøgelsens resultat?\nJa, I må gerne kontakte mig med yderligere spørgsmål\nJa, jeg vil gerne have resultatet tilsendt, når undersøgelsen er slut\n25. Skriv din e-mail her:\n26. Giv os dit samtykke*\nJeg giver hermed mit samtykke til at deltage i undersøgelsen, og til at Radius Elnet må behandle personoplysninger om mig som led i undersøgelsen. De oplysninger, som vil blive behandlet, er navn, adresse, e-mail, oplysninger om elbiler på adressen og brug af disse. Samtykket kan til enhver tid trækkes tilbage ved at kontakte os på gdpr@radiuselnet.dk.


Counter-Strike: Source - Wikipedia, den frie encyklopædi\n(Omdirigeret fra Counter Strike: Source)\nCounter-Strike: Source er et first-person shooter i stil med Half Life. Spillet er udviklet af Valve, og kan findes på Steam.\nESRB: "M" 17+\nSpillet blev udgivet den 11. august 2004 som betaversion. Betaversionen var blandt andet anvendelig for folk, der havde købt specifikke ATI-grafikkort, da ATI i samarbejde med VALVE solgte mange grafikkort og spil. Counter-strike er et non-fiction spil.\nCounter-Strike: Source er en efterfølger til Counter-Strike, og følger forgængerens gameplay. Ved hver rundes start, deles alle spillere op i to hold, Counter-Terrorister og Terrorister. Hvert hold har sit eget mål, afhængigt af hvilken bane. I "defuse"-banerne er det Terroristernes opgave at plante en bombe, og Counter-Terroristernes opgave at stoppe dem fra samme. Lykkes det ikke for Counter-Terroristerne, har de mulighed for at desarmere bomben inden for et kort tidsrum. I "hostage"-banerne er det Counter-Terroristernes opgave at hente gidsler, og bringe dem til et sikkert sted, og Terroristernes opgave at forhindre det. Dør man under en runde, forbliver man død indtil et af holdene har enten udryddet modstanderne eller gennemført deres opgave. Mens man er død, har man mulighed for at iagttage andre spillere.\nI Counter-Strike: Source er der også mulighed for at spille mange forskellige mods, så som Gungame, Multigames og Deathrun.\nI de fleste spilfællesskaber, bliver Counter-Strike Source ofte betegner som, CSS. Denne forkortelse gør det hurtigere at kommunikere over f.eks. Steam, som er det program der bruges for at kunne spille "online" med andre folk, fra hele verden. Det er også muligt at kommunikere med andre spillere i Counter-Strike source, både via tale- og tekstkommunikation, dette giver et socialt lag til spillet, og mulighed for at lave avancerede hold manøvrer.\nVerdensmesterskabet i Counter-Strike:Source\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Counter-Strike:_Source&oldid=9207275"\nSidst redigeret den 25. august 2017, klokken 13:52\nDenne side blev senest ændret den 25. august 2017 kl. 13:52.


Takamine P1NC LH Pro Series – Thomann Danmark\nNu til den oprindelige Lefty Palathetic lyd til en fantastisk pris !!\nStativ til 30 år på scenen og siden 1995 udelukkende med Takamine. Efter min mening er der ikke andet mærke i den forbedrede tilstand af lyden patenterede piezo Takamine Palathetic stadig kørte. Desværre var der indtil for nylig ikke Takas for venstrehåndede. Så jeg var tvunget til at købe Rechtshändermodelle og til at spænde strengene. Og selvfølgelig skulle det være modeller uden cutaway ... fordi ser på en lefty fra fjollet, hvis cutaway ovenstående :-) Tja ... det var og er kun en midlertidig løsning, fordi kun med spændvidden af ??strengene, du stadig har længe ingen reel venstrehåndet Takamine. Der er endnu en af ??2 delt web derefter forkerte vej og den forkerte hals profil, den omvendte X-Bracing..etc.Doch Jeg tog alt i betragtning, bare så jeg havde / har Takamineklang ...\nderefter omkring 3 år siden, men kom ud en New York Lefty model ... G-serien fra Kina fremstille og uden pickup. Jeg så købte mig som én og byggede Takamine Triax Magnetiske pickups én. Det første, jeg gerne lyn kørte fingrene: Denne guitar er uden sammenligning lettere at spille end mine dyre vice-stressede Japan Senior modeller !!! Og Triax lyder ærligt smuk. (Formentlig i studiet gøre et godt indtryk), men ikke så kraftig og rig som Palathetic ...\nSå ... siden den nye Takamine Pro Series hat..P1 til P7 er også tilgængelig i den gunstige P1 - en venstrehåndet modelserie. Skal have en den samme. Desværre, hun var udsolgt på Thomann samme og så jeg købte hinanden i en butik. Yup og nu efter 3 måneder Thomann har også tilbage på lager, og jeg købte den samme et sekund. Hvorfor? Disse guitarer er utrolig behagelig at spille, lyd akustisk meget godt og styrket bare awesome!\nDen eneste lille downer: Til denne pris Takamine sparer formentlig noget i fabriksindstillingen. Mindst spredningen er stor. Selv om det var godt at spille på fabrikken begge guitarer, men Thomannmodell var stadig sat meget mere komfortabel.\nB-Stock from 1.055 € tilgængelig\n1.199 € 8.933,61 DKK\nB-stock Takamine P1NC LH Pro Series B-Stock 1.055 €\n[LEFT][URL="https://www.thomann.de/dk/takamine_p1nc_lh_pro_series.htm"]Takamine P1NC LH Pro Series [/URL][/LEFT][B][/B][LEFT][URL="https://www.thomann.de/dk/takamine_p1nc_lh_pro_series.htm"][IMG]https://thumbs.static-thomann.de/thumb/bdbmagic/pics/prod/321001.jpg[/IMG][/URL][/LEFT]\nTakamine Venstrehånds akustiske guitarer vises her\nP1NC LH Pro Series B-Stock Takamine


Debat: Nye rammer og bedre indhold i klubberne - sn.dk - Debat Lokalavisen Frederikssund\nByrådsmedlem Ole Søbæk (C) ønsker nye rammer og bedre indhold i klubberne. Foto: Frederikssund Kommune\nArtiklen: Debat: Nye rammer og bedre indhold i klubberne\nDebat Lokalavisen Frederikssund - 09. september 2020 kl. 13:32\nAf Ole Søbæk. Byrådsmedlem og gruppeformand for de konservative. Formand for Vækstudvalget. Medlem af Økonomiudvalget\nFritids- og ungdomsklubtilbuddene nyder sjældent den største politiske opmærksomhed. Og det er rigtig ærgerligt. Således har hverken indholdet eller rammerne haft en tydelig politisk prioritering i de mange år der er gået, fra jeg selv var afdelingsleder i Frederikssund Ungdomsskole og blev valgt til byrådet tilbage i 2005.\nDen politiske ørkenvandring synes heldigvis nu at være ovre. Både fordi Ole Frimann Hansen fra SF vedblivende presser på for at få debatten om hvad det er for en klub vi skal kunne tilbyde alle unge fra 4. klasse og til de overgår til ungdomsuddannelse, og tak for det, Ole. Men også fordi årelang laden stå til har nødvendiggjort, at der straks tages fat i at bygge mindst én ny klub som erstatning for den udtjente Klub Mix.\nMen den bygningsmæssigt brændende platform giver anledning til også at se på indholdet af klubtilbuddet. Har vi egentlig det klubtilbud de unge ønsker? Medlemstallene fortæller mig, at det har vi ikke. Så hvad tænker unge selv de har lyst til at være en del af i deres fritid, og hvordan kunne klubtilbuddet supplere alt det andet spændende der foregår i idræts- og kulturlivet? Kunne nye specialiserede klubformer styrke kvaliteten og det tværgående samarbejde?\nHvordan sikrer vi, at de unge, der vælger klubben fra til fordel for lidt usunde fritidsinteresser uden voksenopsyn, får kontakt til gadeteam og SSP? Vi skylder os selv at tage os tid til en proces, der giver politikerne mulighed for, i samarbejde med de unge selv, forældre og medarbejderne, at sætte en tydelig retning for målet med det at have et klubtilbud.\nSelv kunne jeg ønske mig, at vi lavede tværgående, tematiserede klubtilbud, der på baggrund af de unges egne interesser kunne tiltrække unge på tværs af alder og skoledistrikter. Man kunne bygge en dyreklub (der rent faktisk har plads til dyr) på bakketoppen ved Stenhøjgård. En klub med fokus på krop, sundhed og bevægelse i Idrætsbyen.\nEn "designklub" i den gamle svømmehal, der kunne bruge det nye MakerSpace på Campus til at arbejde med innovation, hoveder og håndværk. Og indtil hele diskussionen er taget og de nye klubber bygget, skal vi skabe spændende midlertidige rammer for de unge, der i dag holder til i Klub Mix. Så der er nok at tage fat på.\nJeg ved, at de radikale bakker op om og deler de ambitioner SF og de konservative gør sig på klubområdet. Jeg håber, at de øvrige partier vil være med til at prioritere gode rammer om vores unges fritidsliv i budget 2021.\n15:28 BASF sælger fabrik i Kalundborg til Chr. Hansen Holding


Morsdag Brunch Røget Laks Pie\nSummer Drinks & Cocktail Opskrifter\nRibbons af græskar krydderier godhed løbe gennem den dejlige gærde dej af denne smukke babka. Stoppet med tørrede tranebær, det gør en lækker efterår eller vinter godbid med kaffe eller te. Skiv et skive og smør det med flødeost til morgenmad, eller server det som en del af en Thanksgiving-dessertspredning.\nPå feriebordet : Denne sæsonbestemte babka er perfekt til Rosh Hashana, når græskar har symbolsk betydning for et godt nytår. Og med sine efterårsmagasiner af græskar krydderier og tranebær er det også ideelt til høstferien af Sukkot.\nHvis du har en ægallergi eller er vegan, kan du lave babkadegen uden æg. Dejen vil være lidt vanskeligere at ælte, og krummen bliver ikke så luftig, men babkaen vil stadig være velsmagende!\nIkke sikker på hvad du skal gøre med den resterende dåse græskar? Udover at lave et andet babka, kan du bruge det til at berige supper eller risotto, blande det i en smoothie eller bage det til hurtige brød eller kager. Har du brug for inspiration? Tjek disse opskrift ideer.\nKosher Status: Mejeri eller Pareve\n1/2 kop mælk eller sojamælk, forsigtigt opvarmet\n1 1/2 kopper alt formål mel, plus 2 til 4 spiseskefulde mere, hvis det er nødvendigt\n1 kop hvidt hvedemel\n1/4 tsk fin hav eller kosher salt\n3 spsk usaltet smør, kokosolie eller ikke-hydrogeneret margarin\n2 spsk neutral olie, såsom canola eller solsikke\n1 stort æg (valgfrit)\n3/4 kopp dåse græskarpuré (ikke græskarpefyldning)\n1/4 kop pakket mørkbrunt sukker\nGenerøs klemme kardemomme\nGenerøs knivspids muskatnød\nI en stand mixer udstyret med en dejkrog eller en stor skål, kombineres sojamælk og gær. Lad stå til skummende, ca. 5 til 10 minutter.\nI en anden skål, pisker sammen alt formålet mel, hvidt hvedemel, sukker og salt. Tilsæt i gærblandingen, bland med en træske eller mixerens dejkrog på medium hastighed. Tilsæt smør, kokosolie eller margarine og bland til inkorporeret. Tilsæt canola eller grapeseed olie og vanilje, og fortsæt med at slå indtil inkorporeret. Tilsæt ægget (hvis det bruges), og bland til dejen begynder at trække ind i en kugle. Knæ med dejkrogen i 5 minutter, eller hånden på en let melet overflade i 5 til 10 minutter, eller indtil dejen er lidt klæbrig, men glat. Hvis dejen er meget klæbrig, skal du ælte i yderligere mel, 1 spsk ad gangen, indtil dejen ikke længere er klæbrig til at håndtere. (Bemærk at hvis du ikke bruger ægget, kan dejen have brug for mere æltning og måske ikke se helt glat ud). Hvis du har knead dejen for hånd, returner den til skålen, dæksel og lad den stige indtil den fordobles, ca. 1 til 1 1/2 time.\nMens dejen stiger, skal du forberede fyldningen: I en medium skål, pisker sammen græskarpuréen, brunt sukker, kanel, ingefær, kardemomme og muskatnød. Dæk og køle indtil du er klar til at samle babkaen.\nSmør en 9 tommer med 5 tommer brødpande. Når dejen er steget, slå den forsigtigt ned. Overfør til en let melet overflade og klapp dejen i et rektangel. Rul dejen ud, indtil den er omkring 11 inches ved 15 inches og ca. 1/8 inch tyk. Spred med græskarfyldningen, efterlad en 1-tommers grænse rundt om siderne. Stænk jævnt med tranebærene. Start på den lange side, rul dejen op i gelérullestilen. Klem enderne sammen forsigtigt for at forsegle. Placer rullefalsiden nedad.\nMed en skarp kniv, skåret i længderetningen gennem rullen, skal du ikke bekymre dig, hvis noget af påfyldningen udstråler udformning af babkaen, kan du få lidt rodet! Læg halvdele side ved side, fylder side op. Start i midten, og hold påfyldningen så meget som muligt, vrid rullerne sammen ved at lægge den ene over den anden, indtil du kommer til enderne. Klem enderne sammen for at forsegle. Når du har snoet den ene ende, skal du gøre den anden side på samme måde. Overfør forsigtigt brød, påfyldningssiden op, til brødpanden. Hvis det snoede brød er længere end panden, skal du forsigtigt komprimere enderne mellem dine hænder for at forkorte brødet. Dæk panden med et rent tehåndklæde eller plastikpakning og lad det stige op på et varmt sted, indtil babkaen for det meste fylder gryden, ca. 1 1/2 til 2 timer. Hvis du foretrækker det, kan du også dække panden med plast og køle om natten. Du skal bringe babka til stuetemperatur før bagning.\nI en lille gryde skal du kombinere sukker, vand og kanel. Kog over medium høj varme. Reducer varmen og lad dem simre, omrør ofte, indtil sukkeret er opløst, og blandingen er sirupagtig. Fjern fra varmen og sæt til side.\nBag babkaen i den forvarmede ovn i 25 minutter. Drys jævnt med ca. 2 spiseskefulde kanelsirup, vend derefter tilbage til ovnen og bages i 15 til 20 minutter mere, eller indtil babkaen er gylden og fast til berøring. Fjern fra ovnen og overfør til et stativ.\nPensel med lidt mere sirup, og lad den afkøle helt inden skæring.\nLet og frisk Avocado & Tomat Salat\nOksekød og peberfrugter i sort bønnesauce\n35 minutter Prep: 10 minutter, Koge: 25 minutter Udbytte: 3 kopper (6 portioner) Bedømmelser (8) Af Kimberley Eggleston Opdateret 08/06/18 Del Pin E-mail Print Måske uretfærdigt, de fleste mexicanske retter, vi er bekendt med, har fået en dårlig rap for at blive fyldt med fedt og kalorier. Og enchiladas - en slags gryderet af rullede tortillas fyldt med kød og / eller ost og toppet med en rød sovs (og mere ost) - er helt sikkert blandt synderne. Hvilk\nMonster ClustersCorned Beef Shepherd PieOpskrift til en Bellini - Beijing BelliniGlaseret Spiral Skiveskink Opskrift


Opskrift på pitabrød - bagt på bagestål\nHar du først prøvet hjemmelavet pitabrød, ja så bliver det svært at gå tilbage til dem man kan købe i dagligvare butikkerne. Det er heldigvis temmelig nemt at lave egne pitabrød - og så kan de fryses og varmes op i ovn eller brødrister til en anden dag.\n250-300 grader over/under varme\nBagetid cirka 2-4 minutter\nIngredienser til grove pitabrød (8-12 stk):\n600 g lillefingervarmt vand (6 dl)\nRør gæren ud i det lillefingervarme vand. Tilsæt mel og havregryn. Dejen røres igennem og hviler i 30 minutter. Tilsæt salt. Ælt til dejen er smidig og giver slip af skålens sider. Tænd allerede nu for ovnen og sæt dit bagestål ind på en rist midt i ovnen. Lad dejen hvile i en tildækket skål til dobbelt størrelse.\nHæld dejen ud på et let meldækket bord. Del dejen i 8-12 stk. (antallet afhænger af hvad størrelse pitabrød du foretrækker). Form hvert stykke dej til en bolle og tryk dem flade. Med en kagerulle rulles de ud til en jævn størrelse på 5 mm. tykkelse.\nPlacer pitabrødene på bagepapir på kombispaden. Læg et viskestykke over pitabrødene og lad dem hæve i 10-15 minutter.\nMed kombispaden fører du bagepapir og pitabrød ind på dit bagestål. I løbet af det første minuts tid skulle de gerne ”puffe op” (gør de ikke det, er det højst sandsynligt fordi de er blevet for tykke). Bag herefter til de har opnået den ønskede farve - som regel 1-2 minutter.\nMed kombispaden tages pitabrødene ud af ovnen og de er klar. Velbekomme 😊\nBagning af pitabrød på bagestål


De 5 bedste hoteller i Porto Torres i 2018 - TripAdvisor\nHoteller i nærheden af Porto Torres Marittima Station\nHoteller i nærheden af Porto Torres Station\nHoteller i nærheden af Funtana Niedda Station\nHoteller i nærheden af Rodda Quadda Station\nHoteller i nærheden af Sorso Station\nBedste hoteller i Porto Torres, Italien\nFaciliteter Restaurant Kæledyr tilladt Lufthavnstransport Internet Røgfrit hotel Handikapegnede værelser Aircondition Gratis wi-fi Morgenmad inkluderet Ved stranden Tekøkken Kørestolsadgang Bar/lounge Roomservice Fitnesscenter Gratis parkeringAlle\nBasilica San GavinoAtrio Metropoli 5, Porto Torres, Italy\nAltare Monte d'AccoddiS.s. 131, Porto Torres, Italy\nMuseo Archeologico Nazionale Antiquarium TurritanoVia Ponte Romano 99, Porto Torres, Italy\nSpiaggia di BalaiPorto Torres, Italy\nTorre AragonesePiazza Cristoforo Colombo, Porto Torres, Italy\nSpiaggia di Scoglio LungoVia Mare, Porto Torres, Italy\nPista Ciclabile e PedonaleVia Lungomare Balai, Porto Torres, Italy\nNr. 1 af 38 overnatningssteder i Porto Torres med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 38 overnatningssteder i Porto Torres med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 38 overnatningssteder i Porto Torres med bedste værdi for pengene\nNr. 4 af 38 overnatningssteder i Porto Torres med bedste værdi for pengene\nNr. 5 af 38 overnatningssteder i Porto Torres med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i Porto Torres\nNr. 2 af 26 B&B'er i Porto Torres\nNr. 4 af 26 B&B'er i Porto Torres\nNr. 6 af 26 B&B'er i Porto Torres\nNr. 12 af 26 B&B'er i Porto Torres\nNr. 16 af 26 B&B'er i Porto Torres\nNr. 8 af 26 B&B'er i Porto Torres\nNr. 14 af 26 B&B'er i Porto Torres\nNr. 22 af 26 B&B'er i Porto Torres\nNr. 10 af 26 B&B'er i Porto Torres\nNr. 11 af 26 B&B'er i Porto Torres\nNr. 3 af 26 B&B'er i Porto Torres\nNr. 7 af 26 B&B'er i Porto Torres\nNr. 17 af 26 B&B'er i Porto Torres\nNr. 19 af 26 B&B'er i Porto Torres\nNr. 23 af 26 B&B'er i Porto Torres\nNr. 4 af 9 specialiserede indkvarteringssteder i Porto Torres\nNr. 5 af 26 B&B'er i Porto Torres\nNr. 9 af 26 B&B'er i Porto Torres\nNr. 15 af 26 B&B'er i Porto Torres\nNr. 13 af 26 B&B'er i Porto Torres\nNr. 1 af 26 B&B'er i Porto Torres


A-kasse karantæne - akasse.com\nKarantæne fra A-kassen betyder kort sagt at man i en periode, hvor man ellers ville have ret til det, ikke får udbetalt dagpenge fra a-kassen. Der kan være mange grunde til at man får karantæne og hvad de eventuelle sanktionerne kan være.\nDen mest kendte form for karantæne, er hvis man i følge a-kasselovgivningen, selv er skyld i ledighed. Det vil sige at hvis man selv har sagt op uden en gyldig grund fra sit arbejde og ikke er blevet opsagt af arbejdspladsen. Man kan også få karantæne, hvis man selv er skyld i at man er blevet afskediget. Det kan f.eks. være i tilfælde af tyveri fra arbejdspladsen. En af de få gyldige grunde til, at man kan sige sit arbejde op uden karantæne, kan være ved sygdom. Dette kræver dokumentation fra lægen. En anden grund kan være hvis ens samlever eller ægtefælle har fået fast arbejde langt fra jeres hidtidige fælles bopæl. En meget sjælden grund til gyldig opsigelse, er hvis man har fået en uforholdsmæssig lang transporttid til arbejdet, pga. den offentlige transport er blevet omlagt.\nAndre grunde til karantæne, kan være hvis man har modtaget en a-kasse ydelse med urette, og derfor skal betale pengene tilbage eller hvis man har begået svig mod a-kassen. Det betyder hvis man selvforskyldt har ansvaret for, at man har fået ydelser med urette. Der kan også være tilfælde hvor man ikke selv mener at man er skyld i fejlen og det dermed ikke føler at det er en bevidst handling. I nogle af de tilfælde kan man alligevel få karantæne, hvis A-kassen mener at man burde opdage, at man har fået for meget udbetalt. Er dette et meget stort beløb, kan det ende med en politianmeldelse. Mange A-kasser har en regel som betyder, at hvis et medlem der har begået svig mod A-kassen fortryder og efterfølgende fortæller a-kassen om det, er det muligt at få rabat på karantænen for svig. I alle tilfælde skal man betale beløbet tilbage til a-kassen, som man har snydt dem for. Dette kan være et stort problem, da man i samme periode ikke modtager dagpenge, men må nøjes med kontanthjælp fra det offentlige.\nHvis man afslår et job som AF har formidlet, i den periode man er ledig og modtager dagpenge fra A-kassen, kan man også få karantæne. Grunden er at man anses for selv at være skyld i ledighed fremover. Der kan være tilfælde, hvor det er i orden at afslå et jobtilbud, hvis A-kassen mener man har en gyldig grund. Modarbejder man AF, afslår en jobplan, udebliver fra en samtale eller afslår et aktiveringstilbud kan man også få karantæne. Karantænen afvikles kun i de timer, hvor man normalt vil have haft ret til dagpenge, så man kan ikke afvikle karantæne i perioder, hvor man ikke er tilmeldt AF samt under ferie og sygdom.\nDet sidste tilfælde af karantæne kan ske for uagtsomhed, hvis man ved en fejl skriver forkert på dagpengekortet. Denne karantæne er ofte meget lav i forhold til de andre overstående grunde.\na-kasse regler En A-kasse er en form for arbejdsløshedsforsikring, i tilfælde af at man mister sit arbejde. De er nemlig A-kassen, som man skal være medlem af for at få udbetalt dagpenge. Reglerne er på stort set alle...\nA-kasse fradrag i dagpenge ifm. andre indtægter Man skal være opmærksom på at hvis man arbejder eller har andre indtægter i den periode, hvor man er ledig, medfører det fradrag i dagpengene. Når man modtager dagpenge, skal man udfylde et dagpengekort. På dette...\nA-kasse løntilskud De fleste kender til de offentlige løntilskuds ordninger, men det er faktisk også muligt at få et arbejde, med løntilskud fra A-kassen. Det kan være tilfældet, hvis man f.eks. er på dagpenge og får tilbudt et...\nSidst opdateret: 21 marts, 2011| Kategori: Viden


Billige Huggepibe – Køb online i dag – Se udvalget her\nMange internet webshops frembyder nu mange forskellige billige metoder til levering til huggepibe. En favorit iblandt mange er nu om stunder levering til et afhentningssted, hvor du selv afhenter ordren på et selvvalgt tidspunkt. Leveringsformen er jo særligt nem, samt oftest ydermere den billigste leveringsløsning.\nDu bør lige så vel forsøge at få ordren bragt hjem til din privatadresse eller til dit arbejde. Denne er sædvanligvis en tak mere pebret, men derudover ualmindeligt ligetil ved køb af huggepibe online. Den billigste løsning vil dog altid vise sig at være at du selv henter varerne, men den løsning er betinget af at du fysisk befinder dig i kort afstand af e-shoppens byggemarked, eksempelvis Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg eller Bauhaus.\nLeveringstidspunktet på huggepibe kan vise sig at være temmelig central ifald man absolut skal bruge dine nye varer omgående, og derfor er det rimelig essentielt at vi ser nærmere på den anslåede leveringstid ved huggepibe. Masser af internet forhandlere – herunder Harald Nyborg, Jem og Fix, Bauhaus og Silvan – annoncerer billig 1 dags levering på mange af shoppens varer online, men glem ikke at det afhænger af at ordren gennemføres tidligere end et bestemt tidspunkt, med hensynstagen til at de kan nå at få produkterne betjent før de logistikansatte holder fyraften.\nEn række outlets på nettet præsterer fri fragt på huggepibe online, men i reglen under forudsætning af at man køber for en konkret pris. Desuden må du overveje den prisbilligste slags levering, hvilket mange gange vil blive at få fragtmanden til at levere produkterne til en pakkeshop.\nEn del netshops foreslår afhentning hvor man handler billig huggepibe hjemmefra og afhenter i byggemarkedet. For eksempel Bauhaus, Davidsen, XL-Byg, Bygma, Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg, Stark og 10-4. Byggemarkederne yder eksempelvis klik-og-hent på huggepibe i følgende byer:\nHerlev, Ishøj, Korsør, Randers, Slagelse, København, Odense, Tilst, Taastrup, Vejle, Risskov, Hjørring, Rødovre, Glostrup, Charlottenlund, Esbjerg, Nakskov, Hørsholm, Stenløse, Nyborg, Ballerup, Ringsted, Solrød Strand, Brønshøj, Nærum, Nykøbing Falster, Ølstykke, Hobro, Allerød, Hillerød, Hvidovre, Aarhus, Dragør, Thisted, Holstebro, Greve, Holbæk, Værløse, Svendborg, Gentofte, Vallensbæk, Frederikssund, Brønderslev, Frederiksværk, Birkerød, Næstved, Virum, Brøndby, Vanløse, Gladsaxe, Jyllinge, Lystrup, Haslev, Sønderborg, Søborg, Frederikshavn, Ikast, Skive, Hedehusene, Hedensted, Tårnby, Rønne, Valby, Skanderborg, Haderslev, Herning, Kokkedal, Middelfart, Roskilde, Albertslund, Køge, Grenaa, Fredericia, Viborg, Rudersdal, Struer, Højbjerg, Aalborg, Brabrand, Lillerød, Kalundborg, Odder, Horsens, Silkeborg, Åbyhøj, Helsingør, Lyngby, Nørresundby, Frederiksberg, Kolding, Farum, Vordingborg, Varde, og Aabenraa, .\nKlik-og-hent ift. huggepibe er tilgængeligt i de fleste regioner af Danmark: Jylland (Sønderjylland, Vestjylland, Syddanmark, Nordjylland, Østjylland, Midtjylland, Sydjylland), Fyn (Sydfyn, Østfyn, Midtfyn, Vestfyn, Nordfyn) og Sjælland (Vestsjælland, Lolland, Amager, Midtsjælland, Hovedstaden, Nordsjælland, Falster, Bornholm, Sydsjælland, Østsjælland).\nNår man kigger i statistikkerne fremstår det markant, at online shoppere tit søger efter bl.a. huggepibe online og huggepibe priser. Vi ser derudover typisk mennesker kigge efter blandt andet køb huggepibe, huggepibe tilbud og billig huggepibe, plus de kendte byggemarkeder som Jem og Fix, Stark, Harald Nyborg, 10-4, XL-Byg, Davidsen, Silvan, Bygma og Bauhaus.\nDet er ret så gnidningsløst for almindelige mennesker at sammenholde priser på billige huggepibe online på diverse netbutikker, og altså har en lang række internet shops fundet det uundgåeligt at nedbringe salgspriserne på huggepibe markant, og ovenikøbet yde levering uden omkostninger.\nDerfor kan det ikke desto mindre blive udbytterigt at kigge forbi en række firmaer på nettet efter tilbud og udsalg på huggepibe online før du gennemfører din handel, så man er skudsikker på at få den mest billige pris. Kig ikke blot hos de kendte byggecentre som 10-4, Jem og Fix, XL-Byg, Stark, Bygma, Silvan, Davidsen og Harald Nyborg.\nMan må imidlertid huske på, at ifald en internet butik afsætter billige huggepibe online på tilbud til en pris som virker grænseløst tiltalende, så kunne det ofte være en indikation på en fup online shop. Kortkøb er imidlertid indbefattet af en anordning, hvilket skærmer kunden overfor falske online outlets.\nVi slår generelt et slag for shopping med kort eller mobilbetaling. Alternativt bør du anvende en løsning på afbetaling som eksempelvis ViaBill, for så vidt du gerne vil godtgøre betalingen af huggepibe ude i fremtiden. Det tilbydes ofte ved nicheforhandlere, men dog sjældent de gængse byggekæder som fx Bygma, XL-Byg, Stark, Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix, 10-4 og Davidsen.\nNår vi kigger i statistikkerne står det klart, at internet shoppere mange gange kigger efter for eksempel huggepibe tilbud og billig huggepibe. Vi ser derudover tit online shoppere kigge efter fx huggepibe online, køb huggepibe og huggepibe priser.\nTrustpilot tilbyder dig immervæk fordelagtige muligheder for at verificere en lang række eksisterende forbrugeres observationer og derfor er det klogt, at du evaluerer online firmaets kritik inden du køber billige huggepibe online.\nFacebook giver dig lige så vel i højeste grad fine chancer for at få et kig ind i online firmaets kundetilfredshed. Tilmed ses nogle e-shops som giver folk mulighed for at publicere en evaluering af deres køb, hvilket ydermere bør udnyttes til at vurdere hvor tilfredse kunderne er.\nInden nogen shopper billige huggepibe online hos en e-handler kunne de de facto tyde butikkens forretningsaftale, men det er typisk en omfattende opgave, især ved de kendte byggemarkeder som Bauhaus, Jem og Fix, Stark, XL-Byg, Davidsen, Silvan, 10-4, Harald Nyborg og Bygma.\nEt alternativ kan derfor være at se nærmere på hvorvidt e-forhandleren er medlem af e-mærke ordningen, hvilket typisk er et signal om at e-forretningen opretholder de danske retningslinjer, tillige med at e-handlen en gang i mellem ses til af jurister der har meget erfaring med vilkårene på området.\nDesuden tilbydes du mulighed for at få assistance, for så vidt du bliver udsat for problemer med dit køb af huggepibe. Foruden dette anbefaler vi at du er klar over de mest vitale forhold i forbindelse med bestillingen af huggepibe online, fx hvilken byttepolitik internet shoppen har.\nI relation til det er det i øvrigt essesentielt, at man permanent bibeholder ens faktura, således man når som helst vil kunne bekræfte sit køb af huggepibe, hvad end man shopper hos Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan, Bauhaus, Davidsen, XL-Byg, Bygma, Stark eller 10-4.


Privatlivspolitik - Skærbæk Mølle Golfklub Ølgod\nSkærbæk Mølle Golfklub Ølgod\n– en spændende naturbane\nTlf. +45 6177 1718\nVision, formål og værdier\nRegler for kørsel med golfbiler\n9 huls banen\nOpstart for nye medlemmer\nA11 samarbejdet mv.\n9 huls matcher på 18 huls banen – mandage kl. 18.00\nGreenfee og rabataftaler\nLeje af vogn og udstyr\nPræsentation af træner\nTilbud fra træneren\nIngen golfklub uden sponsorer\nPrivatlivspolitik for Skærbæk Mølle Golfklub Ølgod\nGodkendt i bestyrelsen den 22. maj 2018\nI forbindelse med dit medlemskab (omfatter også prøvemedlemsskaber) i Skærbæk Mølle Golfklub Ølgod behandler vi en række oplysninger om dig.\nEfter databeskyttelsesforordningens artikel 13 skal vi give dig en række oplysninger om, hvordan vi behandler dine data. Vi har derfor udfærdiget denne privatlivspolitik, hvor du kan læse nærmere om behandlingen af dine data, når du er medlem af Skærbæk Mølle Golfklub Ølgod.\nDet er vigtigt for os at understrege, at vi alene behandler dine oplysninger til brug for dit medlemskab af Skærbæk Mølle Golfklub Ølgod. Vi videresælger aldrig oplysninger om vores medlemmer til andre, ligesom vi ikke udleverer dine data til andre end beskrevet i denne privatlivspolitik.\nSkærbæk Mølle Golfklub Ølgod er dataansvarlig – kontaktinformation\nSkærbæk Mølle Golfklub Ølgod er dataansvarlig for behandlingen af de personoplysninger, som vi har modtaget fra dig, og vi sikrer, at dine personoplysninger behandles i overensstemmelse med lovgivningen.:\nDu kan kontakte golfklubben her:\nSkærbæk Mølle Golfklub Ølgod,\nSkærbækvej 12, 6870 Ølgod\nCVR nr. 28 01 91 30\nTelefon 6177 1718\nFormålet med behandlingen af dine personoplysninger er et golfmedlemskab i Skærbæk Mølle Golfklub Ølgod.\nDine oplysninger behandles således for at kunne håndtere dig som medlem i golfklubben, hvilket omfatter:\norientering om Skærbæk Mølle Golfklub Ølgods aktiviteter i klubben og i klubhuset eksempelvis i nyhedsbreve og klubblad samt på sociale medier\nhåndtering af adgang til spil på banen via Golfbox og/eller Probox 24\nregistrering og offentliggørelse af klubmestre og hole-in-one på hjemmeside, på sociale medier og i klubhuset\nhvis du som frivillig indtræder i Skærbæk Mølle Golfklub Ølgods bestyrelse, i en bestyrelse i en af klubberne-i-klubben, eller i et udvalg vil dine kontaktinformationer i form af navn, mail, telefon og evt. billede (kun efter samtykke) blive delt med klubbens medlemmer på hjemmeside, i kommunikationen til medlemmer, i klubhuset og andre steder, hvor det er relevant at oplyse, hvordan klubbens medlemmer kan kontakte dig.\nRetsgrundlaget for vores behandling af dine personoplysninger følger af Persondataforordningens artikel 6, stk. 1 (b), idet de behandles for at kunne opfylde den kontrakt (aftale), der er mellem dig og klubben om et medlemskab af Skærbæk Mølle Golfklub Ølgod. De legitime interesser, der begrunder behandlingen, er udøvelse af den idrætsaktivitet (golf), som du selv har ønsket at deltage i og som er nærmere beskrevet under formålet ovenfor.\nRetsgrundlaget for behandling af CPR-nummer på gavegivere følger af Databeskyttelseslovens kapitel 3, idet SKAT kræver gavegivers CPR-nummer oplyst, for at gavegiver kan opnå skattefrihed.\nSom udgangspunkt behandler vi alene ”almindelige personoplysninger” i form af registrerings- og kontaktoplysninger som navn, køn, adresse, indmeldelsesdato, telefonnummer, fødselsdato, e-mailadresse samt golfrelevante oplysninger som eventuel tidligere golfklub og golfhandicap.\nVi behandler alene ”almindelige personoplysninger” i form af registreringsoplysninger som navn, køn samt golfrelevante oplysninger som, golfhandicap og hjemmeklub.\nEndagsgæster omfatter personer, som ikke er medlem af klubben, men som blot er på besøg en enkelt dag i klubben, eksempelvis spillere på Pay & Play banen og på krolfbanen, deltagere i junioruge, skoleklassebesøg, besøgende ved company days, åbent hus besøgende m.v.\nVi behandler alene ”almindelige personoplysninger” i form af kontaktoplysninger som navn, adresse, telefonnummer og e-mailadresse.\nPersonoplysningerne behandlet af Skærbæk Mølle Golfklub Ølgod indhentes alene hos dig eller den værge, som har meldt dig ind.\nVi opbevarer dine personoplysninger så længe du er medlem hos os, og i op til 3 år efter kalenderåret for din udmeldelse af praktiske og administrative hensyn. Såfremt vi måtte have et tilgodehavende hos dig, eller lovkrav om at opbevare længere, vil vi dog opbevare dine data, så længe det er relevant i forhold til disse regler/formål.\nTlf: +45 6177 1718\nCVR: 28 01 91 30\n© 2019 Copyright Skærbæk Mølle Golfklub | Design by: UNIQUEPIXELS


Julens glade farver - Mercur - Drama - Serier - Programmer - TV 2 PLAY - serier, nyheder og underholdning\nAfspil Mercur (3) Afspil Mercur (3)\nDen virkelige historie\nDokumentaren fortæller den virkelige historie om, hvad der foregik, da en flok radiopirater i 1958 udfordrede Danmarks Radios monopol og skabt...\nOver til fjenden\nJans skæbne lægger sig som en tung sky over resterne af Radio Mercur, men Flemming finder dog gejsten til at slå et sidste slag for radioen. D...\nStå aldrig til søs\nRadio Mercur gør klar til sin sidste udsendelse. Mens de andre radiopirater forbereder sig på fremtiden, nægter Jan at acceptere, at radioen l...\nRadio Mercur og DCR kæmper indædt om lyttere og reklamekunderne, og det bliver tydeligt, at de ikke begge kan overleve. Fra sidelinjen bekæmpe...\nDer forberedes et stort radioshow til at indvie det nye Mercur-teater, men de interne konflikter ligger som en tikkende bombe under radioen, o...\nDer er gået et halvt år siden nytårsaften, og Flemming og Anne-Marie er flyttet ind sammen. Schiølers alkoholmisbrug stiller store krav til An...\nAlle i samme båd


Stiftende Generalforsamling 2005 - Beretning - trykkefrihed.dk\nTrykkefrihedsselskabet af 2004. Selskabets grundlag og opgaver.\nBeretning til stiftende generalforsamling, 12.03.2005 Af Lars Hedegaard\nDa grundlovens bestemmelse om ytringsfrihed - det er den bestemmelse, der kan læses i § 77 - blev skrevet i 1849, var der ingen tvivl om, hvem man anså for ytringsfrihedens potentielle fjender. Det var statsmagten, man tænkte på, og det fremgår af selve formuleringen, der i alt væsentligt er uforandret fra ordlyden i den første grundlov: "Enhver er berettiget til på tryk, i skrift og tale at offentliggøre sine tanker, dog under ansvar for domstolene. Censur og andre forebyggende forholdsregler kan ingen sinde på ny indføres".\nDet var naturligt at frygte statens indgriben, for man kom lige fra et enevoldsregime, hvor staten i allerhøjeste grad havde søgt at regulere informationsstrømme og meningsdannelse.\nI midten af det 19. århundrede var der formentlig ingen, der overvejede den mulighed, at private sammenslutninger af borgere, interessegrupper, pressionsgrupper osv. -- uden om statsmagten -- kunne finde på at begrænse den ytringsfrihed, som grundloven tilsikrede.\nMen det er ikke desto mindre den tilstand, vi i dag befinder os i. Ser man på dagens danske situation, må man sige, at truslerne mod ytringfriheden -- ikke forstået som lovregler, men som levende realitet -- ikke i første omgang kommer fra den danske statsmagt (selv om vi også fra den kant har set visse farlige tendenser, som jeg skal vende tilbage til). Truslen kommer især fra to andre sider:\nFor det første fra en gruppe af religiøse magthavere og deres allierede, der er indvandret til Danmark fra muslimske lande i løbet af den seneste menneskealder, og som nu forsøger at sikre deres uindskrænkede herredømme over bestemte etniske og religiøse grupper ved at true alle kritikere til tavshed. Truslerne, og i mange tilfælde volden, retter sig i første omgang mod muslimer, der skejer ud i forhold til den tolkning af islam og shariaen, som imamerne og de muslimske missionsselskaber fastslår som den rigtige.\nOgså i Danmark har vi set, at der ikke er nogen ende på de metoder, som islams herskere er villige til at betjene sig af. De strækker sig fra trusler mod kvinder, der ikke vil gå tilslørede i overensstemmelse med shariaen, til såkaldte æresdrab eller helt almindelige drab på folk, der overtræder love, som vi ikke anede eksistensen af. F.eks. er Naser Khader blevet truet på livet, fordi han har givet sin datter et kristent navn. En marokkansk-jødisk universitetslærer er blevet gennembanket, fordi han har læst op af Koranen.\nDet er, så vidt jeg ved, første gang, de religiøse herskere er gået til direkte angreb på ikke-muslimer, men det bliver næppe den sidste. Vi har allerede set, hvad der skete med den hollandske filmskaber Theo van Gogh, og man skal være usædvanligt naiv, hvis man antager, at lignende metoder ikke vil blive taget i anvendelse i Danmark.\nVi står altså over for en trussel mod ytringsfriheden, som ikke bliver mindre alvorlig af, at den udøves af private magthavere.\nDen anden hovedfare mod ytringsfriheden udspringer af EUs forsøg på at presse en særlig, friseret diskurs ned over de europæiske befolkninger. Fra EU udgår en konstant strøm af anklager mod genstridige grupper i Europa for at udvise såkaldt racistisk eller fremmedfjendtlig adfærd eller at tage racistiske eller xenofobiske ord i deres mund. Man bakser ustandseligt med omfattende lovsystemer, som skal gøre det muligt at komme efter politiske grupperinger eller enkeltpersoner, der udtrykker holdninger, som bureaukratiet i Bruxelles ikke bryder sig om.\nVi har for flere år siden fået oprettet en EU-institution, der hedder Det Europæiske Overvågningscenter for Racisme og Fremmedhad (EUMC), hvis direktør hedder Beate Winkler, og som har specialiseret sig i at lægge såkaldte højrekræfter for had. Mange af jer kan formentlig huske, at EUMC for et par år siden havde sat sig for at undersøge den voksende antisemitisme i Europa. Men da et tysk forskerhold havde fundet ud af, at ophavsmændene til denne antisemitisme for det meste var at finde blandt indvandrede muslimer, fyrede Beate Winkler forskerne, og hyrede nogle andre, der var villige til at levere den bestilte konklusion, nemlig at de hovedskyldige er ekstreme højrekræfter blandt gammeleuropæerne.\nDet er en sørgelig udvikling, EU har gennemgået på dette område. Og hvis jeg må komme med en personlig betragtning, er den specielt smertelig for mig, fordi jeg om nogen har været tilhænger af det tættest mulige samarbejde inden for en Europæisk Union, der for min skyld gerne måtte afskaffe nationalstaterne. Jeg forestillede mig ikke, at EU ville begynde at indsætte et tankepoliti til støtte for dunkle ideologiske dagsordener.\nI dag ser jeg ingen anden udvej end at forsvare sig mod europæiske forsøg på at begrænse og tilmed kriminalisere ytringer, som efter vores grundlov burde være helt selvfølgelige. Og det gør ingen forskel, om de europæiske ytringskontrollanter omgærder deres forehavende med alskens smukke hensigtserklæringer om fred, harmoni, menneskerettigheder og mellemfolkelig forståelse.\nDisse bemærkninger gælder også Europarådet, som har sit eget tankepoliti i form af Den Europæiske Kommission mod Racisme og Fremmedhad (ECRI), som vi allerede lærte at kende i april 2001, da den udsendte en meget omtalt rapport om dansk racisme og fremmedhad, der i folkemunde fik titlen "den trepattede ko". Hvis man nærlæste rapporten, og kikkede på kilderne, fremgik det, at der var ganske få egentlige henvisninger til danske hjemmelsmænd, og i to af tilfældene viste sandhedsvidnet sig at være en professionel kværulant ved navn Bashy Quraishy, der levede af at skælde ud over den befolkning, som han af uforståelige grunde havde valgt at tage ophold hos.\nDer var også en anden omstændighed ved den pågældende rapport, der vakte en vis opmærksomhed, nemlig en anbefaling til danske myndigheder om at holde kritisk øje med medier, der gav en for negativ behandling af indvandrere, især muslimer, og at favorisere såkaldte antiracistiske medier. I Europarådet var der åbenbart mennesker, der mente, at staten havde til opgave at beherske og dirigere meningsdannelsen ved at sætte grundloven ud af kraft. Den danske regering, der burde have afvist rapporten som en skandale, nøjedes med at indvende, at den var forældet.\nNormalt er den slags europæiske fordømmelser af den danske diskurs blevet mødt med udbredt forståelse hos danske menneskeretseksperter, f.eks. i det danske Center for Menneskerettigheder og i Dokumentationscentret om Racisme.\nSom jeg begyndte med at sige, er den danske stat ikke så aktiv i sine bestræbelser på at begrænse ytringsfriheden, men man kan dog langt fra frikende den for at gøre forsøg. Det gælder i særlig grad den dømmende magt, som anført af Højesteret har spillet en lidet glorværdig rolle.\nI en dom af 17. juni 2003 frikendte Højesteret Karen Sunds for injurier, efter at hun havde betegnet udtalelser af Pia Kjærsgaard som racistiske. Det skete med henvisning til Dansk Sprognævn, der fremhævede, at racisme i nutidig sprogbrug anvendes i en betydning, som "sigter til forskelsbehandling og undertykkelse af eller blot afstandtagen fra grupper af mennesker, som godt kan være af samme race som en selv". Pia Kjærsgaard blev dømt til at betale Karen Sunds 50.000 kr.\nTilhængere af denne skelsættende dom forsøger at udlægge den som en sejr for ytringsfriheden, fordi man nu risikofrit kan anklage snart sagt hvem som helst for racistiske udtalelser. Jeg vil nu snarere udlægge den som en underminering af straffelovens § 266 b. Her står der, at den, der forhåner folk pga. deres race, straffes med bøde eller fængsel i indtil 2 år. Med Højesterets afgørelse i Karen Sunds-sagen er denne bestemmelse blevet gjort til en ren gummiparagraf, som anklagemyndigheden og domstolene ud fra rene ideologiske eller politiske overvejelser kan anvende mod borgere eller grupperinger, som de ønsker at lukke munden på.\nFor et par år siden kunne man i en udsendelse på Danmarks Radio høre danskere omtalt som "grisefarvede", men man skal nok ikke forestille sig, at anklagemyndigheden vil rejse sag mod DRs ledelse eller den pågældende kommentator af den grund. Hvis en journalist derimod omtalte indvandrere som f.eks. "lortebrune", er der nok ingen tvivl om, at hammeren ville falde.\nMan gruer også for, hvilke konsekvenser en sådan Højesteret vil drage af straffelovens blasfemiparagraf, § 140, hvor der står, at "Den, der offentligt driver spot med eller forhåner noget her i landet lovligt bestående religionssamfunds troslærdomme eller gudsdyrkelse, straffes med bøder eller fængsel i indtil 4 måneder". Når folketinget nægter at fjerne denne paragraf, skyldes det ikke hensynet til den kristne religion, som man længe har kunnet bespotte så tosset, man ville, men skyldes hensynet til nytilkomne religioner, der åbenbart skal nyde en særlig beskyttelse.\nFor at konkludere, vil jeg påstå, at straffelovens bestemmelser om racisme og blasfemi som følge af den eksisterende retspraksis fremstår som potentielle trusler mod ytringsfriheden.\nJeg skal understrege, at dette er min udlægning -- uden at jeg nødvendigvis mener, at Trykkefrihedsselskabet som sådan skal have en bestemt mening om de to paragraffer i straffeloven\nVi kan ikke se bort fra, at der kan komme yderligere indskrænkninger og kriminaliseringer. I den forbindelse er der grund til at tænke nærmere over den nye EU-forfatning, som vi skal stemme om den 27. september. Særligt er der grund til at stille spørgsmålet, hvordan den vil komme til at påvirke vores ytringsfrihed i lyset af den juridiske aktivisme, der hidtil har præget EF-domstolen.\nForfatningen inddrager Den Europæiske Unions Charter om Grundlæggende Rettigheder, der blev vedtage på topmødet i Nice 8. december 2000. Kataloget er en blandet landhandel af rettigheder og friheder, som næppe kan undgå at få retsvirkning også herhjemme, selv om det er svært at finde ud af, i hvilken retning dette charter vil virke. Det ved vi vel i grunden ikke før, Unionens domstol er begyndt at fælde domme med henvisning til det.\nHvad skal det f.eks. betyde, at "Enhver har ret til respekt for sin fysiske og mentale integritet" (Artikel II-63)? Betyder det, at f.eks. en dansker kan klage til domstolen over, at han mentalt ikke kan tåle at blive kritiseret? Ja, det lyder vildt, men man skal erfaringsmæssigt ikke forsværge noget, når det drejer sig om aktivistiske jurister.\nOg hvad vil det i praksis komme til at betyde, at forskelsbehandling på grund af religion er forbudt (II-81)? Betyder det, at det er forbudt at tvinge muslimske piger til at gå tilhyllede og true dem med voldelige sanktioner, hvis de selv vil bestemme over deres liv? Eller betyder det, at andre ikke må kritisere de muslimske kvinders plageånder? Tiden vil vise det.\nForfatningen rummer også bestemmelser, der potentielt kan fremme ytringsfriheden, forstået som den faktiske mulighed for frit at ytre sig. F.eks. II-70, der fastslår, at der er frihed til at skifte religion. Betyder det, at medlemsstaterne vil gå til angreb på dem, der truer muslimer med døden, hvis de forlader islam?\nEndelig er der grund til at nævne den sidste bestemmelse i det omtalte charter (II-114): "Intet i dette charter må fortolkes, som om det medførte ret til at indlade sig på en aktivitet eller udføre en handling med sigte på at tilintetgøre de rettigheder og friheder, der er anerkendt i dette charter, eller at begrænse disse rettigheder og friheder i videre omfang, end der er hjemmel for i dette charter".\nMed andre ord: Ingen må indlade sig på handlinger, der har til formål at begrænse ytringsfriheden -- ud over hvad loven bestemmer.\nDet forekommer, at denne bestemmelse åbner muligheder for at tage juridiske skridt mod bl.a. de religiøse mørkemænd, der på det seneste har haft så stor fremgang i Europa og i Danmark.\nDesværre skal vi ikke regne med assistance fra Dansk Center for Menneskerettigheder eller det såkaldte Dokumentationscenter eller alle de andre danske menneskeretseksperter eller kvindesagsforkæmpere, hvis omsorg for indvandreres og minoriteters rettigheder har indskrænket sig til at beskytte deres plageånder.\nDer vil nok ikke være andre end Trykkefrihedsselskabet af 2004 til at forsøge at udnytte de juridiske muligheder til et forsvar for ytringsfriheden.\nForeløbig har jeg omtalt de tre vigtigste kilder til indskrænkning af ytringsfriheden. Det vil føre for vidt i denne sammenhæng at redegøre for de politiske, ideologiske og andre interesser, der ligger bag de senere års forsøg på at indskrænke ytringsfriheden, og jeg skal ikke forsøge her.\nTil gengæld er der grund til at understrege, at de religiøse magthavere, de paneuropæiske menneskeretsideologer og endelig de dele af det danske statsapparat, der alle tilsigtet eller utilsigtet har bidraget til at begrænse ytringsfriheden, i høj grad trækker på samme hammel. Sammenfaldet i synspunkter, i argumenter og tilsyneladende også i hensigter er for iøjnefaldende til, at der blot kan være tale om tilfældigheder.\nOg det bliver endnu tydeligere, hvis man medtænker, at det, som man kunne kalde det religiøst-antiracistisk-juridiske kompleks, er indlejret i en større og langt mere omfattende og magtfuld politisk korrekt, national konsensus, hvis bærende ideologi er blevet kaldt ved forskellige navne: kulturrelativisme, multikulturalisme, globalisme, respekt for menneskerettigheder. På det seneste forstår jeg, at modeordet på universiteterne, der så godt som totalt er domineret af denne konsensus, er "intersektionalitet".\nDette ideologiske kompleks, som til stadighed har ført an i angrebene på ytringer, som meningseliten fandt racistiske, fremmedfjendske og nationalistiske, har lagt sin klamme hånd på de højere læreanstalter, på forskningsinstitutionerne, næsten hele pressen, erhvervsorganisationerne, kulturlivet, store dele af folkekirken, folkeskolen, adskillige humanitære organisationer og dele af statsapparatet.\nDet er kun et par år siden, at man under et diskussionsmøde på Københavns Universitet kunne opleve universitetslærere advare en større forsamling af studerende mod overhovedet at læse bøger om islam af Ralf Pittelkow, Helle Merete Brix, Torben Hansen og Lars Hedegaard. Dvs. de eneste nyere danske bøger med et andet perspektiv end det herskende. Målet i disse kredse er tydeligvis at forhindre mangfoldighed og således sikre, at ganske bestemte tolkninger blive enebestemmende.\nOg selv om vi i denne forening naturligvis må hævde, at ytringsfriheden er et umisteligt gode i sig selv, er det på sin plads at påpege de alvorlige konsekvenser, som den reelt manglende ytringsfrihed de seneste årtier har medført. Dvs. i formel forstand har vi naturligvis haft ytringsfrihed. Reelt har den været meget begrænset, hvis man har ønsket at gøre karriere som skribent, akademiker, forsker eller offentlig person i det hele taget.\nDet er ingen tilfældighed, at næsten alle danske journalister vinkler historier ens. Uanset om de arbejder for Berlingske Tidende, Politiken eller Danmarks Radio, anskuer de uvægerligt stoffet fra samme synsvinkel. Det er heller ingen tilfældighed, at næsten alle de akademiske eksperter og forskere, der gennem de seneste par årtier har udtalt sig om et af landets mest påtrængende problemer, nemlig indvandringen og den voksende muslimske tilstedeværelse, har ment det samme. Jeg vil hævde, at der stort set ikke er drevet egentlig forskning på dette område, forstået som et forsøg på at stille oprigtige spørgsmål og rapportere sine resultater, uanset i hvilken retning de måtte pege. Den eneste væsentlige undtagelse, jeg kan komme på, er Rockwool Fondens Forskningsenhed.\nOm det er Carsten Niebuhr Instituttet, Socialforskningsinstituttet, Dansk Center for Menneskerettigheder, religionsstudier ved Københavns universitet eller Syddansk Universitet osv., så har det meste af deres forskning hidtil resulteret i enten formanende eller beroligende erklæringer beregnet på at opdrage og indoktrinere. Og denne propaganda har altid ligget i fin forlængelse af den, der er udgået fra de europæiske påvirkningsinstitutioner, jeg omtalte tidligere.\nDet er muligt, at der omsider er et opbrud på vej blandt yngre forskere, der ikke længere vil stille sig tilfreds med de sandheder, der gennem flere årtier er blevet serveret af troens vogtere. Vi kan håbe.\nHvis man vil danne sig et indtryk af den politiske pris, vi har måttet betale for denne mangel på mangfoldighed, behøver vi bare at stille os selv spørgsmålet, om der er nogen af disse mange, højtuddannede og konstant citerede eksperter, der har fremsat forudsigelser, der svarer til den virkelighed, vi kan se omkring os.\nHvorfor var der så få specialister, som dog havde brugt hele deres liv på at studere den muslimske verden, islam, sharia, islamisk historie osv., der var i stand til at forudse, at det ville blive mere end svært at integrere en eksplosivt voksende muslimsk befolkning? Det er dog ikke sket andre steder i verden. Hvorfor er der ingen specialist i sharia, der har forklaret befolkningen, at hvis vi bliver ved med at bøje os for de religiøse mørkemænds krav om tørklæder, badeforhæng, afsondring af kvinder osv., så får vi ingen integration? De må dog have vidst det.\nVi skal nok ikke regne med, at dette vil blive bedre, før det lykkes os at rejse en folkestemning, der simpelthen kræver pluralisme i forskningen, i medierne, og på læreanstalterne. Forleden samledes en gruppe forskere fra Københavns Universitet til et møde om et nyt stort forskningsprojekt, hvis formål er at tilvejebringe "tørre tal om religionerne", så befolkningen har noget håndgribeligt at forholde sig til. Nu skulle der gøres op med myterne, sagde en af de fremtrædende forskere, professor Margit Warburg, som derefter forklarede Politiken, at hensigten var at mane danskernes frygt for en muslimsk flertalsbefolkning i jorden. En anden forsker lod forstå, at meningen var at slå et slag for et multireligiøst samfund, som vi sagtens kan læse at leve med.\nTænk om der en dag var et forskerhold, der simpelthen ville belyse de historiske erfaringer med multireligiøse samfund -- uden på forhånd at tilkendegive, om det var godt eller skidt. Men vi er meget langt fra en sådan situation. Og årsagen er naturligvis, at ingen forsker, der har sin karriere kær, ville vove at opstille et sådant forskningsprojekt.\nVi er oppe imod formidable, velfinansierede og velplacerede kræfter, som måske nok har måttet indkassere visse nederlag de seneste år, men som ikke viser tegn på at opgive kampen for at vinde kontrol med meningsdannelsen.\nHvorfor har vi lavet en ny organisation, når vi dog havde PEN i forvejen? Ja, for det første er det jo ikke alle, der er velkomne i PEN. Og for det andet har erfaringerne vist, at PEN ikke så meget interesserer sig for forsvaret af ytringsfriheden som for udbredelsen af pæne synspunkter. PEN har således vist sig at være en organisation af samme slags som Folkekirkens Nødhjælp, Dansk Center for Menneskerettigheder, Beate Winklers center, Red Barnet, Mellemfolkeligt Samvirke, Danida og 117 andre veldædige og velmenende organer til verdens forbedring. PENs særlige gebet synes at være fremme af mellemfolkelig forståelse. Og det er alt sammen udmærket og prisværdigt.\nMen vi trænger altså til en forening, der har ytringsfrihedens beskyttelse som sit formål.\nEgentlig er jeg ked af, at så meget af det, jeg har sagt, har handlet om de trusler mod ytringsfriheden, der udgår fra islams herskende klasse. For vores opgave bliver naturligvis, så langt kræfterne rækker, at gå i brechen for ytringsfriheden, uanset af hvem og på hvilke områder, den trues. Der er netop udkommet en bog, der viser, hvad det koster læger at kritisere deres arbejdsplads, og problemet er formentlig mere udbredt, end man normalt forestiller sig.\nVi skal heller ikke tro, at censuren -- om den så er officiel eller uofficiel, påtvunget udefra eller selvpålagt -- kan stikke sit hoved frem i dele af samfundslivet uden at smitte af på andre dele.\nPå den anden side skal vi passe på med ikke at fortabe os i generaliseringer og i luftige principper, som meget let kan ende i inaktivitet og slagordspolitik. Og vi må realistisk vurdere vore kræfter.\nVi er foreløbig ikke ret mange (indtil videre har vi modtaget ca. 140 indmeldelser), og indtil videre står ingen bugnende fonde på spring for at støtte os.\nVi må altså rationere kræfterne og nøje overveje, hvilke opgaver vi med størst effekt kan give os i kast med.\nDet bliver den kommende bestyrelses opgave at udstikke en kurs, og derfor er det vigtigt, at vi vælger nogle bestyrelsesmedlemmer, som vi tror besidder analytiske evner og handlekraft.\nMen lad mig alligevel til afslutning -- og som oplæg til diskussion -- prøve at skitsere nogle af de opgaver, som jeg mener, vi kan tage fat på det første års tid, mens vi endnu er ved at opbygge og konsolidere organisationen.\nFor det første mener jeg, at vi lige så godt kan indstille os på, at vi lever i en globaliseret tidsalder i den forstand, at de fleste af de problemer, vi stilles over for, ikke respekterer landegrænser. Truslerne mod ytringsfriheden kommer i lige så høj grad udefra som indefra, og de fundamentale trusler er de samme, uanset om vi befinder os i Danmark, Sverige, Frankrig eller Libanon.\nDerfor mener jeg, at vi så hurtigt som muligt -- og helst allerede her til efteråret -- bør arrangere en konference i København med arbejdstitlen "Tabuer i europæisk presse", hvor skribenter, journalister, forskere og aktivister fra ind- og udland -- og ikke mindst folk med rod i den muslimske verden -- kan komme og redegøre for situationen set ud fra deres synsvinkel. Til afholdelse af en sådan konference bør vi søge støtte fra de 100.000 kr. af tipsmidlerne, det formentlig også i år vil blive uddelt til ytringsfrihedsformål af kulturministeriet. Sidste år gik pengene til PEN. Nu må det være vores tur.\nSamtidig bør vi allerede nu gå i gang med at forberede en lignende konference til næste år. Der er nok af emner at tage fat på. F.eks. kunne vi belyse den akademiske frihed og mangfoldighed -- eller mangelen på samme; eller vi kunne søge at belyse menneskerettighedernes og konventionernes forhold til ytringsfriheden.\nKonferencer er naturligvis også en metode til at sætte en dagsorden og til at gøre opmærksom på vores eksistens.\nJeg foreslår, at bestyrelsen nedsætter et særligt udvalg med den opgave at tage kontakt til ligesindede enkeltpersoner, grupper og organisationer i udlandet, og som også kan påtage sig det praktiske arbejde med at arrangere konferencer.\nVi kunne kalde dette udvalg Det Internationale Udvalg. Desuden synes jeg, at bestyrelsen burde overveje at oprette tre andre arbejdsudvalg til at tage sig af Juridiske problemer (det ville naturligvis være bedst, om vi kunne formå nogle jurister til at melde sig ind), et der beskæftiger sig med PR og et Web-udvalg, der forestår kommunikationen blandt medlemmerne og overvejer, om vi f.eks. bør have vores eget net-tidsskrift, der kan orientere om vigtige begivenheder af betydning for ytringsfriheden både hjemme og ude. Hvad det sidste angår, kan vi slet ikke regne med nogen systematisk dækning i mainstream medierne.\nVi bør også overveje, om vi kan arrangere nogle fyraftensmøder i København og større provinsbyer med danske eller udenlandske personligheder.\nIndtil videre må vi nok erkende, at vi ikke har styrke til i juridisk forstand at kaste os ind i enkeltsager om overgreb på folks ytringsfrihed. Vi kan derimod efter bedste evne råbe op og forsøge at skabe opmærksomhed om dem.\nEn ting står under alle omstændigheder fast: Vi kan ikke foretage os noget uden penge, og det er da også årsagen til, at vi bliver nødt til at opkræve et kontingent, hvis størrelse vi skal stemme om senere på dagen. Mit forslag er, at vi sætter årskontingentet til 400 kr, som vi bør forsøge at opkræve via PBS fire gange om året. Så føles det ikke så tungt.\nJeg er helt opmærksom på, at 400 kr. kan forekomme at være et betydeligt beløb for folk, der ikke har for meget at slå til Søren med -- f.eks. fordi de er kommet til at sige noget forkert og derfor ikke har udsigt til at få arbejde. Derfor er der i forslag til vedtægter også foreslået en regel om, at bestyrelsen kan indrømme kontingentfritagelse, når forholdene taler for det.\nFor at spare på midlerne, vil jeg anbefale den kommende bestyrelse i videst mulige omfang at kommunikere med medlemmerne elektronisk, så man undgår den dyre papirpost. Naturligvis skal der sendes breve til folk, der ikke har e-mail eller som specifikt gør opmærksom på, at de ikke ønsker elektronisk kommunikation.\nBestyrelsen må naturligvis overveje, hvad vi kan gøre for at hverve flere medlemmer og tiltrække flere økonomiske midler til vores arbejde.


Et par indestængte betragtninger i anledningen af 6-års-fødselsdagen for Radio 24/7.\nDen 1. november fyldte Radiokanalen 24/7 6 år. Det er imponerende, og tilsyneladende er stationen kommet for at blive. I samme anledning skrev direktøren for det hele, Jørgen Ramskov, en kronik i Politiken, som var en blanding af selvros og åbent brev til kulturministeren og andre politikere. 24/7 vil måske gerne stå på egne ben – og i øvrigt overtage DRs P3. Hvilket ambitionsniveau.\n24/7 blev frugten af et medieforlig i 2010, hvor den daværende VK regering kunne give en ny radiostation et årligt tilskud på 93 millioner kroner, fra licensmidlerne, om året i 8 år – med støtte fra Dansk Folkeparti og Liberal Alliance. Kulturministeren hed på det tidspunkt Per Stig Møller, der i perioder fra 1973 og frem til 1987 have beklædt diverse stillinger i DR – i 1986-87 som formand for Radiorådet (politisk udnævnelse). Ikke uden grund blev 24/7 betragtet som Per Stig Møllers tak for sidst til DR, uden at det blev nærmere diskuteret, hvad han egentlig var vred over. Det faglige niveau eller venstredrejningen? Den nye kanal fik tilnavnet Radio Møller.\nMen der var langt fra dr. phil. Per Stig Møllers kulturelle niveau til det, som Radio 24/7, ikke mindst på det kulturelle område, har udsendt. Utroligt mange uøvede, uskolede stemmer med ringe grammatisk viden (og kulturel basisviden eller evne til research) har fyldt æteren med Øh og hvad er det nu det hedder og fejlagtige pronomener. Men det har ikke været fyringsgrund i 24/7 Tværtimod. Måske er det blevet fejret, at der ikke var den gamle kontrol, som fandtes i DR og ikke mindst på P1.\nDet formmæssige niveau har været ringe i 24/7 og værst i begyndelsen. Jeg husker endnu åbningsudsendelsen, hvor de to ”vidunderbørn”, Michael Bertelsen og Mads Brøgger, skulle præsentere den station, som de havde fået ansvaret for. Øh og flere øh’er var det mest konkrete, der kunne høres den sene nattetime for 6 år siden. Michael Bertelsen er blevet bedre, for han øver sig adskillige gange hver dag, da han helt uden selvkritik eller ydmyghed har lagt sig ind foran de fleste udsendelser og optræder som speaker. Det er faktisk ikke til at bære. Og hvis man som jeg ofte må lukke i ophidselse, er det for tiden endnu værre, da DR også mener, at han er uundværlig for TV-kiggerne. DR har givet ham en serie, hvor han vandrer med oppakning på ryggen. Adskillige andre med konditionen i orden kunne vel gøre det ligeså godt.\nBertelsen og en hel del andre journalister har venner i alle lejre og kan tilsyneladende få lov at boltre sig overalt, på alle plateauer og kanaler – og måske derved ligefrem tjene dobbelt løn i perioder – betalt af licensmidlerne. Den sag burde kulegraves – og helst før Folkemødet, hvor ikke mindst DR journalister har bonanza-tider.\nJeg kan ikke udtale mig om Radio 24/7’s generelle niveau, dertil er der alt for mange udsendelsestyper, jeg må lukke for på grund af irritation over enten bandeordene, de vulgære sprog og de mange hentydninger til alt under bæltestedet, den dårlige udtale, det manglende indhold eller værst af alt uvidenheden inden for de områder, som journalisterne skal dække. Også manglende forberedelse er et stort problem – bl.a. på den ellers af mange elskede ”Den korte radioavis”.\nResearch for åben mikrofon hed det i gamle dage. Men i dag er det tilsyneladende normen.\nDer, hvor 24/7 fungerer godt i dag, efter flere års tilløb, er i nyhedsudsendelserne. Det har vel taget 5-6 år at nå derhen, hvor lytterne ligefrem får noget ud af det. Men programtypen ligger jo allerede på DR – hvad skal vi egentlig med Ritzau-telegrammer i stereo?\nBedst er derfor de programmer, hvor ordet overlades til politisk velorienterede, voksne mennesker, der har en viden, en erfaring og taler en sprog med en acceptabel radiostemme. Desværre har flere også et program hos DR, hvorved fætter-kusine-festen simpelthen bliver for åbenlys.\nKonkurrenten DR er såmænd ikke meget bedre. For da jeg hører radio, når jeg kører bil, og i perioder har mere end 100 kms kørsel om dagen, må jeg trykke rundt imellem de forskellige tilbud. P1’s niveau er nemlig meget blandet. Der tales lidt hurtigere i dag end tidligere i flere udsendelser, men viden og dyb research er ikke i højsædet og ofte er det rene wikipediatekster, der strømmer ud af højtaleren – ikke mindst i de kulturelle programmer. Sådan var det ikke i gamle dage. Derfor ender jeg komisk nok, efter også at have fravalgt P3 på grund af den flade, fade snak uden substans, på P4. Her er der ikke så meget plat snak, og handler det om sport, ved de, hvad de taler om. Det politiske, er de kloge nok til at lade ligge. Musikken kan holde én vågen på motorvejen i nogle minutter.\nDR P1 har i mine ører to flagskibe i dag: morgenradioen med nogle gode værter, der i den senere tid vist har indtaget den gamle bastion Orientering. Det har hjulpet gevaldigt på den sidste. For selv om de samme stemmer stadig strømmer ud på det 20. og 30. år (bl.a. om Israel og bæredygtighed (mærkeligt, at journalisterne har overlevet alle runderne), er indpakning og præsentation nu præget af en blanding af entusiasme, journalistisk flair og fornuft.\nKl.16-18 på hverdage er derfor den sikreste og bedste tid at lytte til DR P1 radio på. DR holder lige netop i de to timer skansen, mens 24/7 sjældent sender noget, en licensfinansieret station burde tage ansvar for.\nFor en ordens skyld checkede jeg alle stationer torsdag d.2.11. kl.15.15. Alt var som vanligt. Og jeg måtte køre igennem trafikken uden at have radioen kørende.\nSkal Radio 24/7 leve videre, burde stationen fortsat arbejde med kvalitetsniveauet: skole stemmerne og ofre penge på en anonym speaker foran udsendelserne. DR P1 bør lade være at fastholde deres yndlinge blandt journalisterne. Der er brug for nytænkning igennem hele dagsfladen, og hvor man savner begavet taleradio i aftentimerne.\nDer er for meget vanetænkning i DR og for lidt respekt for traditionen og basale radiodyder i 24/7. Hvem kan klare det dilemma. Med kulturministeren for enden af bordet skal der snart forhandles om medierne. Højrefløjen, Dansk Folkeparti har meldt ud, men jeg er bange for, at de ikke tænker på form, men kun på politik indhold.\nHvor meget ministeren har lyttet til 24/7, ved jeg ikke, men hun kender i hvert fald DR indefra og må have positive erfaringer efter en formidabel aftrædelsesordning. Men det kan i værste fald betyde, at både 24/7 og DR bliver fredet, fordi ministeren ikke tør røre nogen af dem. Det ville være en katastrofe. Ikke for de ansatte, men der er faktisk noget, der hedder LYTTERNE og licensbetalerne!\n(Bør måske lige sige, at jeg var ansat i DR P1 fra 1976 – og fastansat 1978-2002 – og dækkede ikke mindst teater, billedkunst, kulturpolitik m.m. Har kortvarigt arbejdet med andre stofområder.)\n24/7, DR, fratrædelsesordning, jørgen ramskov, kulturministeren, licensmidler, lyttere, medieforlig, P1, P3, per stig møller, Radio, radio møller\n← Med krop og sjæl\nBosch’ Drøm – tilbage på Republique. →


Bad efter idret og jeg har ikke lyst til at bade med andre\nJeg har et spøgrsmål kan en privatskole tvinge en af med tøjet og der efter i bad mod ens vilje\ndet syntes jeg er forkert evt kom med nogle grunde til at man skal/ikke skal\nTak for dit brev. Jeg håber, jeg kan hjælpe dig med at få svar på dine spørgsmål.\nNej, helt kort sagt, så kan skolen ikke tvinge dig under bruseren. Men på skolen kan man godt have nogle regler, der handler om, at man skal i bad efter idræt. Det handler om, at man i skolen også skal lære om hygiejne.\nNår det er sagt, så synes jeg, at du skal prøve at se, om du kan finde ud af, hvorfor du ikke har lyst til at bade efter idræt. Hvis det altså er dig, der ikke har lyst til at bade?! Det kan jo også være en klassekammerat.\nDer kan være mange forskellige grunde til, at man ikke vil det. Det kan fx være dovenskab (det er nemmere at lade vær), generthed, utryghed eller måske noget helt andet.\nNår du – hvis det er dig – har fundet ud af, hvad det handler om, kan du måske tage en snak med dine forældre eller en af de voksne på din skole og forklare dem, hvordan du har det. Måske kan I sammen finde ud af, hvordan du fremadrettet kan deltage i idrætsundervisningen. Kunne det være en ide?\nDet skal nemlig ikke være noget, der får lov til at fylde negativt i din hverdag. Gør det det, så er det vigtigt at få en god snak om det.\nHvis du er interesseret, har jeg fundet et svar til en pige, der også har spurgt brevkassen om bad efter idræt. Der er nemlig mange, der synes, det kan være lidt svært med bad efter idrætsundervisning. Måske det også kan være brugbart for dig at læse hendes brev og brevkassens svar. Du kan se mere her.\nJeg håber, du kan bruge mit svar? Hvis du har brug for det, er du altid velkommen til at kontakte BørneTelefonen igen på 116111.\njeg for hele tiden skæld ud


The War On Drugs kommer til København – BANDS OF TOMORROW\nDe anmelderroste amerikanere spiller i TAP1 den 25. november – og det er med nyt materiale i baghånden.\nDe tre år, der er gået, siden The War on Drugs udgav det legendarisk gode album Lost In The Dream i 2014, har føltes som epoker, hvis ikke æraer. Med numre som “Red Eyes”, “An Ocean In Between The Waves” og “Under The Pressure” makerede Philly-drengene sig som nogle af de allerbedste udi drømmende, atmosfærisk, alternativ rock, og frontmand Adam Granduciel fik sat streg under sit imponerende talent som sangskriver.\nDen lange ventetid fik endelig en ende den 22. april i år, på Record Store Day, hvor The War On Drugs slap det hele 11 minutter lange nummer “Thinking of a Place”, som allerede har sat forventningerne til deres kommende album i top. “Thinking of a Place” kan, side om side med resten af gruppens repetoire, snildt udgøre soundtracket til alle dine fremtidige dagdrømmerier, og det er stadig med guitarens mange facetter i fokus, at Granduciel og resten af bandet lader dig forføre.\nMed andre ord: hvor er det en glædelig nyhed, at The War On Drugs nu spiller deres første, danske venue-koncert i tre år. Koncerten, der kommer til at foregå i det nye Tap1 på Amager, følger efter gruppens mindeværdige Arena-koncert på Roskilde i 2015, hvor alle overvejelser om i stedet at se Pharrell på Orange blev gjort til skamme.\nDu kan læse mere om koncerten og billetsalget her.


Program for FolkeBio 2018 | Det Danske Filminstitut\nFOLKEMØDE. Filminstituttet inviterer igen i år publikum til at se nye danske film og deltage i debatter om aktuelle temaer med afsæt filmene.\n7. juni 2018 Redaktionen\nEn gammel lade i Allinge er indrettet til biograf under Folkemødet. Debatterne foregår i det fri. Foto fra FolkeBio 2017.\nI år retter Filminstituttet blikket mod temaer som seksuelle krænkelser på arbejdspladsen, børn med alkoholafhængige forældre, flygtningebørn i folkeskolen, psykisk vold i hjemmene og brugen af falske anklager i det amerikanske retssystem.\nFra filmens egen verden debatterer branche og politikere, om streamingtjenesterne skal bidrage til dansk film og tv. Og der er fokus på kønsklicheer i dansk fim og tv, når Ditte Hansen, Louise Mieritz og Benjamin Boe Rasmussen performer ManusFestet live.\nFolkemødet 2018 foregår i Allinge på Bornholm fra torsdag den 14. til søndag den 17. juni.\nLæs mere om Folkemødet i Allinge.\nRedaktørerne af streamingsitet 'Danmark på film' har været i arkiverne og fundet hidtil ukendte historiske film fra solskinsøen, og de nydigitaliserede bornholmske klip præsenteres af lokale profiler, Mai Ørsted, Pernille Kofod Lydolph og Gorm Wisweh.\nSom noget nyt er der filmfest under åben himmel. Torsdag aften inviterer Cinemateket og Folkemødet til Open Air på Hovedscenen med Jonathan Demmes koncertfilmklassiker 'Stop Making Sense' med Talking Heads. Og fredag aften kan man opleve 'Så længe jeg lever', Ole Bornedals drama om den folkekære musiker John Mogensen, på pladsen ved FolkeBio.\nSe hele programmet for FolkeBio.\nFølg FolkeBios begivenheder på Facebook.\nTags: filmpolitik En frygtelig kvinde Danmark på film Næste stop En fremmed flytter ind Team Hurricane Så længe jeg lever Streaming Vold i kærlighedens navn Mens vi lever FolkeBio Folkemødet Hjerter Dame False Confessions


Ny Atea-direktør skal booste softwaresalget - Computerworld\nIt-kæmpen udskiller software og licensrådgivning som et selvstændigt forretningsområde. Ny chef kommer fra Symantec.\n15. august 2013 kl. 15.22\nDen nordiske it-kæmpe Atea har hentet Symantecs nordiske chef, Jan Skelbæk, ind som ny direktør for softwaresalg og licensrådgivning. De to områder bliver samtidig udskilt som et selvstændigt forretningsområde i Ateas danske forretning.\n54-årige Skelbæk tiltræder sit nye job i dag, og hans opgave bliver at booste softwaresalget yderligere. På den danske marked står software for mere end hver sjette omsætningskrone - eller næsten en milliard kroner. Men ambitionen er at øge markedsandelen betydeligt, hedder det i en pressemeddelelse.\n"Jan er en stor kapacitet inden for både software og løsningsområdet, og vi ser frem til, at han nu bliver en del af Atea og kan styrke vores samlede løsningsudbud til kunderne, Vi ved, at Atea kan få en endnu større del af softwaremarkedet i Danmark. Det kræver, at vi fortsætter med både at være knivskarpe på vores traditionelle software og licensrådgivning, og vi samtidig imødekommer kundernes ønske om, at vi også implementerer softwaren i et sammenhængende forløb", siger administrerende direktør Claus Hougesen, Atea A/S.\nHan peger samtidig på, at Atea har en unik markedsposition ved både at have licensrådgivning, services og consulting under samme tag.\nJan Skelbæk har de seneste otte år været nordisk direktør for Symantec, og før da havde han en lang karriere hos Oracle gennem 14 år.\nUd over jobbet hos Symantec har Jan Skelbæk også været bestyrelsesformand for Oracle-forhandleren Miracle, hvor Skelbæk for nylig var med til at fyre direktør Mogens Nørgaard.\nSymantecs danske sælgere henter millionhyre


Henrik Ibsens skrifter: Brev til CHRISTIANE MAGELSSEN (20. februar 1885)\nMottaker: CHRISTIANE MAGELSSEN\nDatering: 20. februar 1885\nRom, den 20. februar 1885.\nKære frøken Magelssen!\nUtallige gange har det været min hensigt i denne vinter at sende Dem nogle ord; men når man har så meget med  skrivesager at gøre, som jeg, så går det i regelen småt med brevskrivningen. – Idag tilbyder der sig imidlertid en anledning, som jeg\nikke vil undlade at benytte. – Tillad mig da at sende Dem min hjerteligste tak for  den værdifulde gave, hvormed De i høst havde den godhed at betænke mig. Hele vinteren har derved fåt et hjemligt nordisk præg for mig, og det samme er fremdeles tilfældet. Men først og fremst hjertelig tak for Deres mangeårige uforanderlige venskab. Vi bevarer Dem altid i kær erindring.


Liga, hvordan gik det Skanderborg?\n29/06/2017 05/12/2018 Steen Houman\nI min optakt om Skanderborg skrev jeg\nFor ingen tvivl om holdet havde særdeles kompetente spillere og en rutineret træner. Men kunne et hold klare sæsonen, med tanke på de ingen erfaring havde sammen. Nå ja, spillerne havde masser af spilletid sammen enten fra Frederikshavn eller Århus.\nSkanderborg lykkedes i sæsonen, og det takket været de særdeles kloge spillere de havde i truppen, de vidste præcist hvornår de skulle levere i kampene.\nUdfordringen var angrebet, det kneb med stabilitet i truppen, og det kostede noget. Halvdelen af Skanderborgs kampe endte med 2 mål i forskel, og de 7 af de 9 kampe, ja de havde Skanderborg som vindere.\nI slutspillet var det tre tætte kampe mod Sunds der blev tabt, men netop mod de gode hold, der kneb det for Skanderborg, som dog vandt bege kampe over DM finalisterne fra Rødovre.\nNøglespillerne før sæson var for mig Christian Bendtsen, Brian Nielsen, Morten Mølby, Jeppe Juhl og Mathias Hansen.\nMathias Hansen gjorde det godt, og U19 spilleren viste potentiale! Morten Mølby valgte ikke at spille desværre, men de rutinerede Brian Nielsen og Christian Bendtsen var nøjagtig så gode som forventet.\nDer var plusser i karakterbogen til Mathias Christoffersen, Lasse Rolighed samt Tomas Havelka, samt et stort plus til Nicklas Højholt som virkelig fik vist sit blik for spillet.\nDet bliver interessant at se, Christian Jespersen stopper som træner, det kunne ligne en tjans for Mathias Normann og Brian Nielsen som spillende trænere, og så er Århus FK kommet i ligaen, betyder det at spillerne der egentlig er fra Århus skifter?\nBrian Nielsen 18 14 32\nLasse Rolighed 10 13 23\nNicklas Højholt 4 14 18\nMathias T. Christoffersen 12 6 18\nChristian Bendtsen 5 8 13\nTomas Havelka 9 3 12\nJeppe Juhl 8 3 11\nPhilip Olsen 10 1 11\nJesse Fortunato 6 4 10\nVictor Gustaffson 4 5 9\nRasmus Adamsen 2 4 6\nGlenn Christensen 4 1 5\nEmil Rom 1 2 3\nMikkel Enggaard 1 1 2\nJeppe Skaarup 2 2\nMathias Nordmann 1 1\nRene Jensen 1 1\nPrevious Liga, hvordan gik det Rødovre?\nNext Jesper Schow, en giftig sniper takker af