→ Billig Astroworld på nettet\nEn stor portion online outlets foreslår i vore dage en række forskellige former for levering. En af de populære er i dag at afsende til en pakkeshop, som giver dig mulighed for at hente ordren lige præcis når det passer ind i din kalender. Løsningen er jo meget smart, samt oftest derudover den mest prisbevidste form for levering ved køb af Astroworld.\nDu burde på samme måde prøve at få produkterne bragt hjem til dig selv eller til hvor du arbejder. Metoden er somme tider en sjat dyrere, men desuden vældig smart. Den mest prisbevidste metode til levering vil dog altid vise sig at være at du selv henter varerne, hvilket dog afhænger af at du opholder dig nærved internet virksomhedens tilholdssted.\nLeveringstiden på er jo virkelig essentiel ifald du står og skal bruge varerne nu og her, og i det øjemed er det utvivlsomt passende at man besigtiger den anslåede leveringsdato for den vedkommende vare.\nAdskillige online shops stiller udsigt til 1 hverdags levering på massevis af produkter, eksempelvis Astroworld, men vær påpasselig da det er betinget af at bestillingen fuldbyrdes inden et konkret tidspunkt, så de har udsigt til at kunne nå at få ordren skippet afsted forud for at de lageransatte har fri.\nEnkelte butikker på nettet yder levering uden beregning, men tit er det påkrævet at der bestilles for en konkret pris. Desuden skulle man overveje den mest letkøbte leveringstype, som i de fleste tilfælde – uanset om du er ved Randers, Solrød Strand eller Skagen – vil blive at få bragt dine produkter til et udleveringssted.\nDet er i dag ultra simpelt for enhver at analysere priser på diverse internet webshops, og til gengæld har flere internet butikker set sig nødsaget til at nedsætte salgspriserne på varerne – til børn og babyer, og yderligere også til herrer og damer – helt i bund, og endda nogle gange garantere levering uden omkostninger.\nTrods dette kan det stadigvæk vise sig udbytterigt at undersøge nogle enkelte online webshops efter rabat på Astroworld før du placerer ordren, således at man er velinformeret til at antage den bedste pris.\nDu bør blot være årvågen med, at hvis en internet forhandler annoncerer produkter til en udsalgspris som kan virke ubegribelig favorabel, så burde det undertiden være et tegn på en uærlig e-butik. Bestillinger med betalingskort er heldigvis omsluttet af en foranstaltning, der passer på køberen imod fup internet virksomheder.\nGenerelt tilråder vi køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Alternativt kan du udnytte en afbetalingsløsning fra eksempelvis ViaBill, i tilfælde af at du ser en fordel i at klare prisen ude i fremtiden.\nInden folk shopper på en online virksomhed kan de til hver en tid sætte sig ind i webbutikkens handelsbetingelser, dog er det tit et tidskrævende arbejde.\nEt alternativ kunne være at bemærke om online firmaet er tilsluttet e-mærket, som skulle være en indikation om at internet selskabet adlyder de officielle danske regler, foruden at netbutikken nu og da gennemses af eksperter der forstår reglerne på området. Desuden tilbydes du genvej til støtte, ifald du udsættes for vanskeligheder i processen med din ordre.\nTilmed er det fornuftigt at man er vidende om de mest basale forhold der er gældende for købet, som fx den returret e-butikken lover. I den sammenhæng er det også essesentielt, at man altid bibeholder sin kvittering på e-mail, så man til enhver tid kan dokumentere sin ordre af Astroworld, uanset om du er på udkig efter varer til en voksen eller et barn.\nTrustpilot fremskaffer en række belejlige muligheder for at fortolke en række øvrige forbrugeres omtaler og derfor kan det anbefales, at du gransker e-forretningens kritik af Astroworld før du køber.\nFacebook bringer dig tillige fuldt ud fremragende løsninger til at få en idé om online butikkens popularitet. Tilmed møder vi nogle e-forretninger som giver kunderne mulighed for at tilkendegive en omtale af ordreforløbet, hvilket lige så vel burde drages fordel af til at tage stilling til tidligere kunders oplevelser.\nDette website er reklamefinansieret. Vi arbejder sammen med en stribe e-handler eftersom vi fremviser butikkernes produkter, og indhenter provision såfremt en af de besøgende på vores hjemmeside realiserer en handel.\nViden om tilbud og netshops understøttes jævnligt, men vi kan ikke garantere imod rettelser der potentielt er udarbejdet efter at vi senest opdaterede de anvendte informationer.


Kina Fleck ventil 2750 fabrik - produkter - Guangzhou Jieming vand behandling udstyr Co., Ltd\nHvis du vil høre oplysninger om fleck ventil 2750 fra en sådan fabrik i Kina, Guangzhou Jieming vand behandling udstyr Co., Ltd er altid til tjeneste. Fleck ventil 2750 Produktbeskrivelse navn: Fleck ventil 2750 1" kommercielle kontrol ventil funktioner: 1. velegnet til...\nHvis du vil høre oplysninger om fleck ventil 2750 fra en sådan fabrik i Kina, Guangzhou Jieming vand behandling udstyr Co., Ltd er altid til tjeneste.\nNavn: Fleck ventil 2750 1andquot; Kommercielle kontrolventil\n1. velegnet til store bolig/lys kommercielle applikationer\n2. fuldt justerbare, 5-cyklus kontrol leverer kontrolleret up-flow efterdønningerne, down-flow behandling med saltlage og langsomme skylning, hurtig skyl, timet saltlage refill og down-flow service\n3. efterdønningerne kapacitet håndtag tanke op til 24andquot; diameter\n4. mekanisk kontrol (7 - eller 12-dages ur eller målte indviede regenerering)\n5. ventilhuset er solid, blyfri messing\n6. ingen hårdt vand bypass\n7. tid testet, hydraulisk balanceret stempel, segl og spacer koncept til pilot service flow og regenerering\n1. efterdønningerne filter\n2. varmt vand (ur 180 F, måler 150 F)\n3. manuel betjening\n4. Service ventil operatør\n5. ingen hårdt vand bypass (ned Flow)\n6. Upflow kan vælge injektor (1600 eller 1700 injektor)\n7. elektronisk timer, SE, XT, 3214NXT eller 3200NT\n8. miljømæssige cover\n9. medhjælper skifter\n10. hjælpeansatte switch\nFleck ventil 2750 specifikationer\nIndløb/udløb rør diameter\nVifte af flow (0.35MPa indstrømning pres)\nLøbende vand indstrømning (0.1MPa drop)\nPeak vand indstrømning (0.175MPa drop)\nBack-vask flow (0.175MPa drop)\nBegge er egnet\nAlle regenerering trin kan være overnatning\nMaksimale regenerativ tid\nMotor control: 164 pr. cyklus\nSE kontrol: 0-99 minutter\nNT, ET kontrol: 0-999,9 minut\nSystemax kontrol: 0-999,9 minutter\n3/4: 0,056-3,4 m3/h 5%\nMotor: Standard: 1,17-19,95 m3\nUdvidet: 5,86-99.74 m3\nSaltlage line diameter\nHøjde fra toppen af tank\nBlødgøre: 10 24\nForvente filter: 10 21\nAnslået shipping vægt\nTid ur: 13 Ibs\nMålte ventil: 26 Ibs\n* Det er blevet bevist som rent drikkevand enhed materiale.\nAnvendelse af fleck ventil 2750:\nAndre komponenter for fleck ventil 2750:\nEmballage andamp; Forsendelse for fleck ventil 2750:\nHot Tags: Fleck ventil 2750 Kina, fabrik


Ungdomsskole afrunder pædagogik-eksportsucces i Rusland | Norddjurs | stiften.dk\nUngdomsskole afrunder pædagogik-eksportsucces i Rusland\nPubliceret 05. oktober 2017 kl. 10:06\nDet er nu vort håb, at det vil blive muligt at få støtte til en udveksling af lærere og elever mellem Kaliningrad og Norddjurs, siger Eigil Kjærgaard. Pressebillede\nKursus og træning i danske pædagogiske metoder, demokratitræning, aktiv undervisning og det sociale liv i klasserne blev en eksportsucces.\nNorddjurs: I uge 42 slutter UngNorddjurs udenrigs-arbejder, tidligere ungdomsskoleinspektør Eigil Kjærgaard, sit nu 12-årige arbejde på pædagogisk institut i Kaliningrad i Rusland\nFor 12 år siden blev han inviteret til at holde en række forelæsninger og seminarer i den russiske provins Kaliningrad. Det, man ønskede, var at skaffe sig oplysning om det danske undervisningssystem og om skolens demokratiske opdragelse af børn og unge. Det udviklede sig hurtigt til en lang række ønsker om kursus og træning i danske pædagogiske metoder. Mest interesse havde demokratitræning, aktiv undervisning og det sociale liv i klasserne.\n- Interessen var stor, vi måtte sætte en grænse ved 36 studerende hver gang. Forelæsninger var helt åbne. En del af undervisningen foregik i klasser i grundskolen og i to skoler, som havde en særlig tilladelse til at afvige fra den ellers så bundne fælleslinje i undervisningen. Russiske skoler kører alle efter et stramt program, der er ens for alle skoler.\nNu er der gået 12 år og "Live education" har udviklet sig yderligere, særligt systemet "læringsstile".\n- Det har begejstret vore kolleger i Kaliningrad i en grad, så det har ført til endnu en bogudgivelse - denne gang støttet af Velux Fonden, siger Eigil Kjærgaard.\nDet bliver afslutningen på 12 års arbejde, når Eigil Kjærgaard i en uge introducerer den med to forelæsninger og tre dagkurser.\n- Det er nu vort håb, at det vil blive muligt at få støtte til en udveksling af lærere og elever mellem Kaliningrad og Norddjurs, for der er meget at hente begge veje - ikke mindst er der stor forskel på russeren og den russiske politik, siger Eigil Kjærgaard.


Liberty VPN Kuponer & Gode tilbud, oktober 2021\nLiberty VPN kuponer\nDer er på nuværende tidspunkt ingen aktive kuponer for Liberty VPN . Se alternative gyldige kuponer.\n89% af brugere vælger ExpressVPN over Liberty VPN\nVis kode U6 184149 brugere anvendte denne kupon\nVis kode rP\nVis kode dH\nVis kode vi\nOp til 70% rabat på hele siden hos Liberty VPN.\nFå en ekstra 70% rabat på hele siden fra Liberty VPN.\n633 brugere anvendte denne kupon\nSpar 40% på dit Liberty VPN abonnement i dag!\nFå en ekstra 40% rabat på hele siden fra Liberty VPN.\nEn af de interessante ting ved LibertyVPN er det faktum, at de er i stand til at virke selv i lande der blokerer for VPN services inkluderet Kina, Tyrkiet og Saudi Arabien. Servicen har 128-bit og 256-bit kryptering, og giver brugere båndbredde uden loft, så de kan surfe så meget de ønsker det, uden bekymring. Ydermere, så virker det på et antal forskellige operativsystemer og holder bruger...\nLæs hele anmeldelsen af Liberty VPN >>


Nu tør vi tro på ferie i Frankrig! - Connaissances.dk\n23. juli 2021 0 Jette Ikke kategoriseret\nVerden er ved at åbne op igen… Ihvertfald Europa. Sådan da… For Deltavarianten spøger i baggrunden. Selvom vi var på familiebesøg i Holland for første gang siden julen 2019 netop den weekend, Danmark spillede mod Wales i Amsterdam, så er det ikke sikkert, vi kan stikke forbi igen på vej til Reims i august.\nMen vi tør efterhånden tro på, at vi kommer til Frankrig denne sommer. To gange sidste år bookede vi en feriebolig lidt uden for Reims. To gange måtte vi annullere på grund af stigende smitte og rejserestriktioner. Tredje gang er lykkens gang, håber vi. Af samme årsag har vi skubbet ferien fra slut juni til starten af august.\nSå hvad skal vi se i Reims og omegn?\nVi plejer jo at bo et fast sted, og så tage ture ud derfra. Og på listen indtil videre – allerøverst, faktisk – står katedralen i Reims, hvor de franske konger blev salvet. Den har jeg længe gerne villet se.\nOg så skal vi på opdagelse i Champagnedistriktet, og mon ikke der er en vingård eller flere, man kan besøge?\nCirka 2 timers kørsel syd for Reims ligger Colombey-les-Deux-Églises, og ja, du gættede rigtigt! Selvfølgelig skal jeg forbi landsbyen, hvor Charles de Gaulle boede indtil sin død i 1970.\nTroyes med sin rige, tusindårige historie (særligt Hundredeårskrigen og Jeanne d’Arc) skal vi også besøge.\nOmtrent 1½ times kørsel øst for Reims ligger Verdun, der var skueplads for et af 1. Verdenskrigs længste og blodigste slag. Lur mig, om ikke vi også tager en tur dertil. Ægtefælle er også interesseret i krigshistorie.\nHar du besøgt Reims og regionen omkring byen? Har du fif til listige steder og tips til, hvilke egnsretter der er incournables? Så vil jeg blive rigtig glad, hvis du vil dele det med mig og bloggens læsere :)!\nNext Franske film i biografen, august 2021\nPrevious Franske film i biografen, juni 2021


oktober 2017 - Læs kommunale nyheder på KommuneNyheder.dk\n31. oktober 2017 31. oktober 2017 / Silkeborg Kommune / Af KommuneNyheder / Skriv en kommentar\t/ Kommunalenyheder, Kommunefokus, Kommunenyt / 1 minute of reading\nMandag 30. oktober var der byrådsmøde i Silkeborg Kommune. Her på siden finder du en kort oversigt over, hvad byrådet har besluttet. Se den originale nyhed fra Silkeborg Kommune Læs nyheder fra kommunerne\n31. oktober 2017 31. oktober 2017 / Silkeborg Kommune / Af KommuneNyheder / Skriv en kommentar\t/ Kommunalenyheder, Kommunefokus, Kommunenyt / 6 minutes of reading\nMandag 30. oktober var der byrådsmøde i Silkeborg Kommune. Her på siden finder du en kort oversigt over, hvad byrådet har besluttet. Høringer Etagebyggeri i Sydbyen Silkeborg: Der er planer om flere boliger på den gamle stadiongrund, og det kræver en ny lokalplan. Derfor sendte kommunen et forslag til lokalplan i 8 ugers høring. Planen …\nByrådet har besluttet – oktober 2017 Læs videre »\nFå gode, konkrete råd til at undgå indbrud, når Det Kriminalpræventive Råd og TrygFonden sammen med Silkeborg Kommune og Midt- og Vestjyllands Politi inviterer til borgermøde torsdag den 9. november 2017. Se den originale nyhed fra Silkeborg Kommune Læs nyheder fra kommunerne\nFå gode, konkrete råd til at undgå indbrud, når Det Kriminalpræventive Råd og TrygFonden sammen med Silkeborg Kommune og Midt- og Vestjyllands Politi inviterer til borgermøde torsdag den 9. november 2017. Ved du, hvordan du effektivt kan få tyven til at fravælge dit hjem? Det kan du få svar på til borgermødet ‘Gør dit kvarter trygt’. …\nBorgermøde om forebyggelse af indbrud Læs videre »\n30. oktober 2017 30. oktober 2017 / Silkeborg Kommune / Af KommuneNyheder / Skriv en kommentar\t/ Kommunalenyheder, Kommunefokus, Kommunenyt / 1 minute of reading\nSilkeborg Kommunes nytænkende og demensvenlige plejecenter er nomineret til Årets bedste sundhedsbyggeri af Nohrcon. Se den originale nyhed fra Silkeborg Kommune Læs nyheder fra kommunerne\n30. oktober 2017 30. oktober 2017 / Silkeborg Kommune / Af KommuneNyheder / Skriv en kommentar\t/ Kommunalenyheder, Kommunefokus, Kommunenyt / 2 minutes of reading\nSilkeborg Kommunes nytænkende og demensvenlige plejecenter er nomineret til Årets bedste sundhedsbyggeri af Nohrcon. Mange spændende sundhedsbyggerier skyder op rund om i landet disse år. Og Nohrcon sætter med prisen Årets bedste sundhedsbyggeri fokus på dem, som har gjort det ekstra godt. Fire projekter er nomineret – og Marienlund er ét af dem. Marienlund, som …\nMarienlund indstillet til Årets bedste sundhedsbyggeri Læs videre »\nHelle Thorning, Annette Nyhus og Birte Yde Larsen fra Voksenhandicap modtog tidligere på måneden Socialpædagogernes Landsforenings pris ’Socialpædagogerne i fremtiden’. Se den originale nyhed fra Silkeborg Kommune Læs nyheder fra kommunerne\nHelle Thorning, Annette Nyhus og Birte Yde Larsen fra Voksenhandicap modtog tidligere på måneden Socialpædagogernes Landsforenings pris ’Socialpædagogerne i fremtiden’. Prisen uddeles på Landsforeningens generalforsamlingen hvert år, og den uddeles til socialpædagoger, der bruger deres faglighed og særlige kompetencer til at gøre en forskel. Arbejdet med borgerråd udløser pris Handicap- og Psykiatrisektionen i Silkeborg Kommune …\nVoksenhandicap modtager flot pris Læs videre »\n26. oktober 2017 26. oktober 2017 / Silkeborg Kommune / Af KommuneNyheder / Skriv en kommentar\t/ Kommunalenyheder, Kommunefokus, Kommunenyt / 1 minute of reading\nTirsdag den 24. oktober 2017 stod hele Silkeborg sammen om at knække cancer. Knæk Cancer-arrangementet blev afholdt på Torvet, hvor der var aktivitet hele dagen med musik, kreativitet, kræftrådgivning, sundhedstjek og aktiviteter for skoleklasser. Se den originale nyhed fra Silkeborg Kommune Læs nyheder fra kommunerne\n26. oktober 2017 26. oktober 2017 / Silkeborg Kommune / Af KommuneNyheder / Skriv en kommentar\t/ Kommunalenyheder, Kommunefokus, Kommunenyt / 2 minutes of reading\nTirsdag den 24. oktober 2017 stod hele Silkeborg sammen om at knække cancer. Knæk Cancer-arrangementet blev afholdt på Torvet, hvor der var aktivitet hele dagen med musik, kreativitet, kræftrådgivning, sundhedstjek og aktiviteter for skoleklasser. Tirsdag den 24. oktober emmede Torvet af aktivitet i anledningen af, at Kræftens Bekæmpelse og TV2 lagde vejen forbi Silkeborg på …\nSilkeborg stod sammen om at knække cancer Læs videre »


Troppen er for de 12-16 årige spejdere, og det sidste skridt inden spejderne står på helt egne ben som seniorspejdere. I øjeblikket er vi omkring 30 storspejdere i Højbjerg Drenge. I Troppen får du 4 år med masser af aktiviteter og spænding. En god lang spejdertid med hovedvægt på patruljesystemet. Patruljerne er troppens grundlæggende enheder.\nOplevelser som storspejder\nI Troppen er det som nævnt patruljearbejdet, der lægges vægt på. Spejderne i Troppen indgår i en patrulje, der selv planlægger og afholder deres ugentlige patruljemøder uden deltagelse af tropslederne. Det er derfor patruljelederen (PL) og patruljeassistenten (PA) for den pågældende patrulje, der planlægger og leder patruljemøderne. I øjeblikket består troppen af fire patruljer: Glenter, Pingviner, Ugler og Ørne (alfabetisk orden).\nEn gang om måneden (sidste tirsdag i hver måned) afholder vi et tropsmøde, som er et fælles møde for alle patruljerne. På tropsmødet, som arrangeres af tropsstaben - troppens ledelse, laver vi normalt nye og spændende aktiviteter - ofte i forbindelse med et tema. Hensigten med tropsmøderne er at give patruljerne inspiration til deres egne møder samtidig med at der fra stabens side lægges vægt på at spejderne erhverver nye færdigheder eller genopfrisker gamle ditto. Tropsmøderne er også grundlaget for den løbende tropskonkurrence, der afgøres hver sommer, og giver den højest scorende patrulje håneretten i et helt år!\nTroppen tager hvert år på en række tilbagevendende ture, som fremgår af nedenstående skema, samt en eller flere yderligere ture efter behov.\nLink til Facebook-gruppe:\n12-16 år (6.-9. kl.)\nTorsdag kl 18:30-20:30\nTropstur - Kristi Himmelfarts Ferien\nSommerlejr: Spejdernes Lejr 2022 - Junior+Trop+Klan


Ansøg nu: Friluftsrådet uddeler 17 millioner kroner til projekter – Dit Hedensted\nUdlodningsmidler til Friluftsliv åbner nu for ansøgninger til projekter, der kan få flere ud i naturen, flere til at fordybe sig i naturen, eller flere til at være sammen i naturen. Der uddeles i alt 17 millioner kroner fordelt på tre puljer, og ansøgningsfristen er 1. september 2021.\nNye vandrestier. Etablering af shelterpladser. Gåhold i naturen. Bål- og aktivitetshytter. Kajakker, SUP-boards og skolehaver, hvor børn lærer om natur og hvordan man passer på den.\nDet er bare nogle af de projekter, som bl.a. lokale foreninger kan søge om tilskud til fra Udlodningsmidler til Friluftsliv. I denne runde uddeles der i alt 17 millioner kroner til projekter, der giver danskerne mere og bedre friluftsliv.\n“Vi ønsker, at alle skal have glæde og gavn af friluftsliv og den danske natur. Derfor arbejder vi for at skabe bedre rammer for friluftsaktiviteter og for at styrke formidlingen af naturen. Ikke mindst ved hjælp af lokale ildsjæle og frivillige foreninger, hvis arbejde gør en vigtig forskel,” siger formand for Friluftsrådet, Niels-Christian Levin Hansen.\nFlere ud og mere fordybelse og fællesskab\nPuljerne er opddelt i tre temaer.\nDet ene hedder “Flere ud i naturen “, og her kan der søges om tilskud til forskellige fysiske tiltag eller oplysningsmaterialer, der gør det nemmere for flere at komme ud, især dem, der ikke er så vant til at være i naturen.\nDet kan f.eks. være etablering eller udvidelse af vandrestier, nye shelterpladser, handicapvenlige fiskebroer eller badebroer, fugletårne og samlingssteder ved nye naturområder.\nDer er afsat 8 millioner kroner til projekterne i temaet, og der kan søges om tilskud på op til 300.000 kroner.\nDet andet tema er “Fordybelse i naturen “. Her kan man søge om støtte til projekter, der giver befolkningen en bedre forståelse af naturen via formidling og aktiviteter i naturen. Det gælder især for specifikke målgrupper og særligt børn og unge, og kan f.eks. være skole- eller havhaver, lokale indsatser for større biodiversitet og naturaktiviteter for familier.\nDer er afsat 3 millioner kroner til dette tema, og der kan søges om tilskud på op til 100.000 kroner.\nDet tredje tema er “Sammen i naturen “. Midlerne i dette tema uddeles til projekter, der giver flere mennesker mulighed for at opleve et fællesskab med andre i naturen og som på den måde skaber bedre trivsel, både fysisk, mentalt og socialt.\nKonkret kan det f.eks. være fælles havedyrkning, en madklub i naturen, opstart af en friluftsklub for unge eller naturforløb målrettet psykisk sårbare eller udsatte borgere. Der uddeles i alt 6 millioner kroner, og der kan søges om støtte på op til 100.000 kroner.\nAnsøgningsfristen for alle tre puljer er 1. september 2021.\nLæs mere om de enkelte puljer og ansøgningskravene på www.friluftsraadet.dk/tilskud-til-projekter\nUdlodningsmidler til Friluftsliv er en del af overskuddet fra Danske Lotteri Spil A/S og et fastsat udbytte fra Det Danske Klasselotteri A/S. Udlodningsmidler til Friluftsliv bliver administreret af Friluftsrådet.


Den første af en slags konstruktion i Europa, som bestemt tiltrækker kundernes opmærksomhed. En bruger svinger gennem vandvæggen, og vandet holder op med at falde i det øjeblik, de passerer igennem. Tjek det selv!\nHar du en anden idé til boligen? Log ind for at downloade de tekniske tegninger og 3d-modellen af printeren. Du vil være i stand til at skabe en bolig tilpasset dine behov.\nSynkroniser den interaktive vandvæg med musik, belysning og opret forbindelse til andre enheder ved hjælp af DMX512-protokollen. På denne måde kan du tænde og slukke for vandprinteren når som helst eller skifte mellem programmer.\nKraftige LED-lys til at forbedre digital vandprinters synlighed.\nPlanlægger du at turnere flere steder? Overvej at installere et digitalt vandfald på din trailer. Installationen Indeholder en vandbeholder med den rette kapacitet, så du kan transportere vandet inde i enheden.\nDet nye design af printmodulerne gør det muligt at kombinere dem til runde strukturer af enhver diameter. Modulerne er lette, så de kan hænge i enhver højde.


Kamillevænget 10, 2600 Glostrup – Se vigtig info\nKamillevænget 10, 2600 Glostrup\nDinGeo har samlet informationer på Kamillevænget 10 i én detaljeret boligrapport.\nLuftfoto af Kamillevænget 10, 2600 Glostrup fra foråret 2020. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6995°N, 12.3969°E) er den lille grønne cirkel.\nFå et klimatjek af boligen på Kamillevænget 10 af det i Glostrup baserede firma: Møllebæk v/ Skipper Thisted Møllebæk.\nSundhed — Kamillevænget 10, 2600 Glostrup\nBaseret på den overordnede radonklassificering og lokale geologiske forhold vurderes radonrisiko på Kamillevænget 10, 2600 Glostrup at være medium.\nKamillevænget 10, 2600 Glostrup ligger i den gamle Glostrup kommune, der er klassificeret som Radonklasse 3. Det betyder at 3-10% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor høj.\nDet geologiske underlag på Kamillevænget 10, 2600 Glostrup er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nDer er middelhøj risiko for Radon på Kamillevænget 10, 2600 Glostrup.\nKamillevænget 10, 2600 Glostrup har forhøjet risiko for radonforurening. Vil du sikre dig at radonniveauet er indenfor Sundhedsstyrelsens' grænseværdier bør du få foretaget en radonmåling.\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Kamillevænget 10, 2600 Glostrup.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 12a-Ejby By, Glostrup, der hører til Kamillevænget 10, 2600 Glostrup. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Kamillevænget 10, 2600 Glostrup. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n161-00048 Region Hovedstaden 102 -\n161-00048 Region Hovedstaden 127\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Kamillevænget 10, 2600 Glostrup bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Kamillevænget 10, 2600 Glostrup.\nDer er trafikstøj på adressen Kamillevænget 10, 2600 Glostrup. Støjen er vurderet at være 55-60 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en vaskemaskine.\nKortet viser trafikstøj i området omkring Kamillevænget 10, 2600 Glostrup. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Kamillevænget 10, 2600 Glostrup om dagen:\nDrikkevand på adressen Kamillevænget 10, 2600 Glostrup har hårdhed: 24 - 30. Det betyder at vandet er klassificeret som meget hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Kamillevænget 10, 2600 Glostrup\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Kamillevænget 10, 2600 Glostrup.\nKamillevænget 10, 2600 Glostrup ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Kamillevænget 10, 2600 Glostrup. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Kamillevænget 10, 2600 Glostrup er 50 procent. Det betyder, at ca. 50 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på < 50 mm/dag i området omkring Kamillevænget 10, 2600 Glostrup. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nKamillevænget 10 ligger i et område hvor højt og/eller stigende grundvand kan udgøre et problem.\nDen modellerede gennemsnitlige grundvandsdybde er 1.1 meter på adressen. Dybden er baseret på data fra hele perioden 1991-2020 i vinterhalvåret. Medtages usikkerhed/datavariation ligger den gennemsnitlige grundvandsdybde i intervallet 0.5 - 2.2 meter. Det ret store usikkerhedsinterval afspejler bl.a. (1) usikkerhed på den nummeriske model, (2) naturlige nedbørsvariationer og (3) usikkerhed på de målte grundvandssdybder i de geologisk boringer.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Kamillevænget 10. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nKamillevænget 10, 2600 Glostrup er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Kamillevænget 10, 2600 Glostrup. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nKamillevænget 10, 2600 Glostrup ligger i en højde på 18.2 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Kamillevænget 10, 2600 Glostrup. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Kamillevænget 10, 2600 Glostrup\nVi kunne ikke finde BBR oplysninger på Kamillevænget 10, 2600 Glostrup.\nHent den officielle BBR meddelelse for Kamillevænget 10, 2600 Glostrup. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nVi kunne ikke finde et energimærke på Kamillevænget 10, 2600 Glostrup sidst vi kiggede (29. februar 2020). Det kan skyldes at bygningen ikke endnu er energimærket, eller, at det tidligere energimærke ikke længere er gyldigt.\nVestforbrænding Glostrup I/S er den nærmeste fjernvarmeforsyning. Hvis Vestforbrænding Glostrup I/S har planer for udvidelse af deres forsyningsområde til at inkludere Kamillevænget 10 bør det fremgå i (i) lokal- og kommuneplanerne og/eller (ii) forsyningens egen hjemmeside.\nLokalområdet — Kamillevænget 10, 2600 Glostrup\nBeboerne i området omkring Kamillevænget 10, 2600 Glostrup er mestendels conzoom®-typen Elmely\nKamillevænget 10 hører til afstemningsområdet Ejbyskolen hvor der er 1.436 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Kamillevænget 10, 2600 Glostrup at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 9 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Kamillevænget 10. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 407 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 8.85 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 0.88 pct.\nKamillevænget 10 hører under skoledistriktet Glostrup Skole, afdeling Nordvang. I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Glostrup skole, Nordvang.\nDer er dårlige bredbåndsmuligheder på Kamillevænget 10, 2600 Glostrup. Ifølge erhversstyrelsen er der på adressen ingen internetudbydere til fastnet.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Kamillevænget 10\nDer er god 4G mobildækning på Kamillevænget 10 med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Kamillevænget 10 er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Kamillevænget 10\nInternet og Mobildækning Kamillevænget 10, Glostrup\nJordarten under Kamillevænget 10, 2600 Glostrup er Moræneler.\nGeologiske boringer i nærheden af Kamillevænget 10\nDen nærmeste overfladenære boring ligger 164 meter væk. Boringens lokalitet er navngivet EGBY. Boringen blev afsluttet 2 juli, 1926. Brøndborer er ikke angivet. Formålet med boringen var Vandforsyningsboring/sænkning og anvendelse er angivet som Pejleboring. Boringen nåede en dybde på 25.5 meter. Du kan finde mere information i borerapporten 200. 197 ».\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Kamillevænget 10.\n164 Vandforsyningsboring 25.5 200. 197 »\n239 Vandforsyningsboring 40.1 200. 713 »\n240 Vandforsyningsboring 23.0 200. 757 »\n450 Vandforsyningsboring 24.8 200. 164 »\n459 Vandforsyningsboring 32.3 200. 164B »\n673 Vandforsyningsboring 17.1 200. 50 »\n683 25.4 200. 3440 »\n717 Forureningsbor. 6.0 200. 7413 »\n720 Vandforsyningsboring 19.4 200. 65A »\n723 Forureningsbor. 6.0 200. 7414 »\nHvor langt er der fra Kamillevænget 10\nAfstand: 11,07 km\nAfstand: 735 m\nAfstand: 8,28 km\n✓Stamoplysninger for Kamillevænget 10, 2600 Glostrup\nGeografiske koordinater 55.69948722°N, 12.3968775°Ø\nAdressens Id bc6be99d-6b63-46e2-8abd-747a90febea4\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Kamillevænget 10, 2600 Glostrup.


INDLEDNING UDGANGSPUNKT - PDF\nDownload "INDLEDNING UDGANGSPUNKT"\n1 1 INDLEDNING Jeg vil først etabler et udgangspunkt for besvarelsen af opgaves to hovedspørgsmål, ved at forsøge at definerer hvordan begrebet pædagogisk intervention skal forstås. Definitionen vil fører over i første del af opgaven hvor jeg vil analyser læring for livet, og analysen vil lede til anden del hvor jeg vil se på andre interventionsformer end dem i casen, inden jeg vil afslutte med min konklusion. UDGANGSPUNKT Den pædagogiske psykologi udforsker de psykiske aspekter ved intervention i personers udvikling af kompetence (Nissen, forelæsning 02/09/2008 slide 2). Intervention kan mm betyde indgriben (Gyldendals fremmedordbog, 1979), og en sådanne må formodes ikke værende i stand til at stå alene: Der må være nogen der griber pædagogisk ind, og nogen hvis udvikling er mål for denne pædagogiske indgriben. Den pædagogiske intervention syndes således at indeholde fire komponenter, og spreder jeg mit forsøg på en definition lidt ud så det også omfatter den udleverede case kommer jeg frem til følgende betragtning: Aktørerne der intervenere må være læring for livets kursusledere, de kronisk syge kursisters udvikling må være genstandende interventionen retter sig mod, endemålet som interventionen skal resulter i må være at kursisterne bliver fx hjulpet (/udviklet) fremad i deres tilværelse (ved at lære fx at passe bedre på sig selv 1 ), og midlerne der benyttes for at nå dette mål må være fx de tre forskellige besøg 2 (Nissen, forelæsning 02/09/2008). Den pædagogiske praksis i casen, læring for livet, syndes således at være et forhold mellem en bestemt individuel udvikling og den målrettede pædagogiske interventionen heri. De to begreber skal forstås som definerende og afgrænsende hinanden (Nissen, 2006): Dvs. i forholdet er de kronisk syge kursisters udvikling bestemt (af læring for livets kursuslederes må det formodes) til at være rettet mod at lære fx at passe bedre på sig selv 3, og interventionen er målrettet deri at det er netop denne bestemte udvikling der er målet, som den pædagogiske interventionen skal resulter i. 1 Bilag 1: s.1 2 Logbog , & Bilag 1: s.1\n2 2 Ved kursets slutning kan kursisterne altså ved hjælp af læring for livets målrettede intervention opnå (det af kursusledernes må det formodes ligeledes fastsatte udviklings mål) at have lært fx at passe bedre på sig selv 4. Læring for livet syndes således, på baggrund af intro siderne i det vedlagte materiale 5, at have sat dets kronisk syge kursisters udvikling som et positivt mål for dets interventioner (Et positivt mål er noget der er bestemt og som tilstræbes/søges opnået i praksis, og, det står i modsætning til et negativt mål, der retter sig mod ophævelse eller undgåelse af noget (Nissen, 2006)), men, det er ikke kun individets udvikling som interventionen er rettet mod, for der er altid nogen der udøver (interventionen i) praksissen (ibid.). Dette giver to subjektpositioner (aktøren, og den hvis udvikling er genstand), og gør den pædagogiske relations inter-subjektivitet central i et psykologisk fokus, og netop problemerne ved inter-subjektiviteten angiver sammen med bestemtheden (af udviklingen) en række problemstillinger der vedrører magtforhold: Hvem bestemmer, og over hvem? (ibid.). Dette spørgsmål finder jeg interessant, og derfor finder jeg det relevant at fortsætte med at analyser læring for livets interventionsformer, tanker og erfaringer ud fra bl.a. Kaspar Villadsen og Michel Foucaults perspektiver, med fokus på interventionsformernes psykiske aspekter, og eventuelle problemstillinger der deraf måtte fremkomme. DEL 1: BESVARELSE AF SP 1 Kan man som en begyndelse anskue læring for livets to intro sider 6 som givende udtryk for en liberal styringspraksis, og en bestemt fremstilling af individet: Dvs. gives der udtryk for en tankegang der definerer de kronisk syge kursister læring for livet introducer sig til, som værende individer med en iboende autonomi, ansvarlighed og kapacitet til at træffe selvbevidste valg, der samtidigt ikke har realiseret disse kvaliteter (Villadsen, 2003), og som derfor burde deltage i læring for livet, for at få hjælp til denne realisering? Læring for livet introducer sig til kronisk syge mennesker der fremstilles som individer, der er defineret via hvordan de har det, og hvordan de ikke har det. 4 Bilag 1: s.1 5 Bilag 1: s.1&2 6 Bilag 1: s.1&2\n3 3 Argumentet for dette er for det første en vifte af eksempler på hvad kronisk syge individer måske oplever i deres hverdag: På grund af deres sygdom oplever de fx måske at de er gået i stå 7. For det andet undlades måsket i læring for livets beskrivelse af hvordan kronisk syge individer ikke har det, og i stedet syndes der at ske en bestemmelse af hvad kursisterne ønsker, deri at læring for livet tilbydes til kronisk syge der gerne vil lære fx at passe bedre på sig selv. Læring for livet syndes således dels at (forud)bestemme at de kronisk syge individer gerne vil havde det bedre, men læring for livet syndes samtidigt også at (forud)bestemme at individerne har brug for hjælp, og at læring for livet kan hjælper dig fremad i din tilværelse 8 ved at kunne svarer på hvordan man fx lære at passe bedre på sig selv. Jeg vil på baggrund af dette argumenter for at læring for livet i sin intro 9 giver udtryk for en tankegang der afspejler en styringsstrategi, som opfatter frihed og autonomi som en forudgiven realitet, men, samtidigt også som noget der skal fremelskes (Villadsen, 2003): Læring for livet syndes at give udtryk for at dets kursister er besiddende en iboende autonomi, ansvarlighed og kapacitet til at træffe selvbevidste valg (de kan hjælpes til at lære at passe bedre på sig selv), men, kurset giver også udtryk for at disse kvaliteter ikke er realiserede (de har brug for hjælp) (ibid.). Dermed vil jeg også argumenter for at læring for livet syndes defineret ud fra hvordan dets kursister har det, og hvordan de ikke har det: Læring for livet definer og afgrænser hvad dets mulige kursister er (kronisk syge individer), og kursisterne definer og afgrænser ligeledes læring for livet (som værende et kursus for kronisk syge individer). Kurset forudsætter således nogle bestemte kursister som værende genstand for dets målrettede intervention, for uden disse bestemte kursister var der intet at være målrettet mod. Læring for livet kan således anskues som en praksis hvis kursusledere målrettet intervenere i deres kronisk syge kursisters udvikling, så disse får en bestemt selvopfattelse: De skal realiser sig selv, og interventionen fjerner de barrierer (fx at være gået i stå pga. kronisk sygdom 10 ) der forhindrer dette (ibid.). 7 Bilag 1: side 1 8 Bilag 1: side 1 9 Bilag 1: side 1&2 10 Bilag 1: side 1\n4 4 Her syndes læring for livet at indeholde en problematik: At kursisterne skal opnå at realiser sig selv (ved fx at vende tilbage til arbejdet 11 ) syndes således som værende et positivt mål, men at læring for livet via interventionen skal ophæve nogle barrierer (ved fx at fjerne kursistens oplevelse af ikke at kunne passe sit job 12 ) for at dette kan lade sig gøre, syndes at være et negativt mål. For at finde ud af om denne problematik holder vil jeg her først se på hvilken magt der udøves i læring for livet, og derefter se på de interventionsformer som magten af stede kommer. Magtudøvelse: Magten der udøves i det sociale arbejde søger at konstituere bestemte former for individer, og et af de centrale principper der gælder er at yde klienten hjælp til selvhjælp, og derved myndiggøre denne: Man respekter altså det selvforvaltende individ, men intervenere samtidigt for at skabe forandring af samme. Dette er et dilemma deri at det kræver at fx læring for livet skal balancer mellem at udøve en magt over for sine kursister der styrker kursisternes magt over sig selv, men samtidigt må netop kursisternes egen magt ikke undertrykkes (Villadsen, 2003). Læring for livets kursister ses således på den ene side som værende ansvarlige og autonome subjekter (De får kursusindholdet udleveret så de kan forberede sig til næste gang 13 ) med ukrænkelige suveræniteter (De har alle tavshedspligt 14 ), men på den anden side ses kursisterne også som individer der kræver fx aktivering (ved fx at deltage i kurset), og motivation (fra fx diætisten mhs madvaner 15 ) pga. deres manglende selvbevidsthed og selvkontrol (som kommer til udtrykke i logbogsrefleksionerne efter Lene & Flemmings besøg 16 (som jeg vender tilbage til i interventionsafsnittet).) (ibid.). Kursisterne skal altså være eksperter mhs til egene valg og visioner (De konstruerer handleplaner og definerer selv hvad de gerne vil blive bedre til 17 ), men det er ikke alle valg og visioner (såsom at være uærlig og leve på en livsløgn 18 ) der kan accepteres som værende realistiske, selvstændige og ansvarlige valg (ibid.). 11 Bilag 1: s.1 12 Bilag 1: s.1 13 Logbog 4/ Logbog 4/ Logbog 18/ Logbøgerne 2/10 & 6/ Logbog 11/ Logbøgerne 2/10 & 6/10 08\n5 5 En af måderne det sociale arbejde håndterer denne balancegang mellem at respektere det selvforvaltende individ, og samtidig ville underkaste det forandringsprocesser, sker gennem den magtform som Villadsen kalder objektivering af klient-problemer: Her afgrænses arbejdet med forandring til at omhandle isolerede objektive aspekter ved individet, der således samtidigt kan respekteres som værende både autonomt og suverænt (Villadsen, 2003). Spørgsmålet er så om læring for livet benytter denne magtform: Er kursets målrettede interventionsformer rettet mod (forud)bestemte isolerede objektive aspekter ved kursisterne, som dermed kan fremstilles som objektive problemer der hindrer kursisten i at realiser sig selv? Er det med andre ord ikke fordi kursisten er kronisk syg der er problemer, men fordi kursisten fx har en forkert indstilling til sig selv (ibid.), eller, er interventionerne rettet mod det kronisk syge autonome og suveræne individ? Interventionsformer: For at svarer på dette vil jeg her se på dels hvilke aspekter ved en kursist der kan være objekter for manipulation og styring (ibid. s: 204), dels se på de konkrete interventionsformer man kan se i læring for livet, samt samlende se på om disse interventionsformer er rettet mod objektive aspekter, eller mod individet. Kaspar Villadsen bruger Torben Berg Sørensens bog Metodebog for projekter aktivering og forrevalidering (ibid s: 203.) som eksempel på hvordan man via isolering af objektive klientproblemer kan udfører socialt arbejde. Berg Sørensens bog prøver at skelne mellem de arbejdsmarkedsrelevante aspekter og de private aspekter ved klienters livsførelse, men skelnet syndes svært at fastsætte præcist (ibid.). Jeg vil dog i denne kontekst bibeholde distinktionen, og prøve at se om den i læring for livets tilfælde, er udskiftet med distinktionen rask / kronisk syg. Af aspekter ved en klient som kan isoleres og objektiveres nævnes for det første, forkerte opfattelser af verden, og af klienten selv. Forkerte opfattelser som disse kan ifølge Berg Sørensens bog bearbejdes og elimineres så man får bragt klienternes grundindstilling tilbage (ibid.).\n6 6 Spørgsmålet er så om der er tegn på at læring for livet qua en mulig distinktion mellem rask/kronisk syg prøver at bringe en sådanne grundindstilling (Dvs. rask) tilbage i sine kursister, ved at intervener i deres forkerte opfattelser af verden, og af dem selv, som årene som kronisk syge måske har frembragt? Jeg vil indtil videre argumenter for at det er der, og vil først baserer min argumentation på logbog hvor kursisterne får besøg af Flemming der er præst, og terapeut. I logbogen tales der bl.a. om kontraster: Fx solskin/regn, fortrængte følelser/at dele sine følelser, og om at fortrængte følelser kan lede til fx fysiske smerter, mens man ved at dele sine følelser kan komme lidt videre. Kan denne kontrastdialog ses som en intervention i kursisternes udvikling, der prøver på at bearbejde og eliminer deres forkerte opfattelse af verden, og af dem selv: Dvs. er der her tale om at Flemmings intervention isoler og objektiver nogle følelsesmæssige aspekter ved kursisterne, i modsætning til at interventionen er rettet mod kursisterne som suveræne individer? Da det er svært at sige noget definitivt baseret på så lille et indblik i tanker og erfaringer som dem i logbogen, vil jeg trække min egen argumentation tilbage, og indtil videre sige at der syndes at være tendenser til det, men, jeg vil til gengæld samtidigt argumenter for at den nævnte problematik omkring læring for livets målsætning som værende svært definerbar som enten positiv eller negativ, holder stik. Hvor den pædagogiske intervention (bl.a.) er bestemt ved sit positive mål (som noget man udviklingsmæssigt kan opnå (Nissen, forelæsning 02/09/2008 slide 8)), så er de klinisk / terapeutiske bestemt ved interventionens objekt, og yderligere kun negativt gennem dens mål: Den terapeutiske praksis mål er at således at ophæve bestemtheden (fx sygdommen) som definer den (Nissen, 2006). Da kursisternes sygdom er kronisk må man formode at denne ikke kan ophæves, men isoleret set kan de følelsesmæssige (måske medfølgende) aspekter af sygdommen behandles (logbogen slutter med at Flemming vil vende tilbage og fortælle om depression): Logbog giver således udtryk for at fortrængte følelser kan lede til fysiske og psykiske symptomer, men disse kan undgås hvis blot man ikke fortrænger, og i stedet (via fx Flemmings fortsatte behandling) deler sin følelser, selvom dette kan være svært.\n7 7 Målet for læring for livet via Flemmings intervention syndes således at være negativt, deri at Flemmings form for intervention ikke blot syndes at angå en ophævelse i udviklingsmæssig (behandlings) forstand, men også syndes at angå en reproduktionsmæssig forebyggelse via undgåelse (Nissen, forelæsning 02/09/2008 slide 8), som led i en genindstallation af en rask grundindstilling i kursisterne (Villadsen, 2003). Jeg vil på baggrund af dette derfor alligevel argumenter for at Flemmings intervention søger at isoler og objektiver nogle følelsesmæssige aspekter ved kursisterne (/deres terapeutiske aspekter), og dermed ikke har kursisternes udvikling som suveræne individer som sit (negative) mål (ibid.). Da den pædagogiske og den terapeutiske interventionsform dog kan overgå i hinanden (Nissen, 2006) vil jeg ikke betegne denne af læring for livets interventionsformer som værende helt 100% terapeutisk. Jeg vil i stedet argumenter for at læring for livet her har bestemt dens interventions mål for bredt, så kurset således er endt med at udviske grænserne mellem den pædagogiske og den terapeutiske intervention (ibid.). Dette argument vil jeg underbygge med logbog hvor Diætisten er på besøg. Ved en for bred bestemmelse af interventionens mål, kan man risiker at ende i varianter af klinisk psykologi hvor sundhed er noget positivt, frem for fravær af sygdom: Dette kan også udviske grænserne mellem pædagogisk og terapeutisk intervention (ibid.). Diætistens interventionsform vil jeg således argumenter for at man kan stille spørgsmålstegn ved: Hvis sundhed således defineres som værende fravær af sygdom (eller problemer), kan kronisk syge mennesker kun være sunde, hvis man objektiver og isoler enkelte aspekter ved dem, som værende genstand for sundheden: Fx mad. Dermed vil jeg argumenter for at læring for livet via denne interventionsform, også her, ikke blot udvisker grænsen mellem den pædagogiske og den terapeutiske intervention, men også isoler og objektiver nogle bestemte (sundhedsfremmende) aspekter ved kursisterne, og dermed ikke har kursisternes udvikling som suveræne individer som sit (i dette tilfælde positive) mål (man må formode at Diætisten og kursisterne skal opnå sundhed, og ikke ophæve denne).\n8 8 Mit afsluttende argument for at læring for livet qua en distinktion mellem rask/kronisk syg har som mål at prøve at bringe en (rask) grundindstilling tilbage i sine kursister, tager udgangspunkt i at Berg Sørensen også nævner at man kan bearbejde (isolerede og objektiverede) adfærds eller livsstilsmæssige aspekter: Fx klienters talemåle og umiddelbare fremtræden (Villadsen, 2003). I logbog pr. 2. oktober 2008 fortælles at kursisterne har haft besøg af Lene der fortalte om betydningen af tale, og kroppens holdning, eller mangel på samme, i både det private og det offentlige. Fx kan det at gentage noget til sin partner, eller få noget gentaget af det offentlige, lede til øget forståelse 19, og dermed syndes Lene at udøve endnu en interventionsform der resulter i en isolation og objektivering af et (i dette tilfælde livsstilsmæssigt/adfærds) aspekt ved kursisterne, der således reduceres fra at være kronisk syge kursister til at være kropsholdnings eller tale syge. Dermed syndes læring for livet at fralægge sig ansvaret for kursisterne som værende autonome individ, hvilket også ses af at kursisterne rådes/får af vide at de gerne må tage en bisidder med 20 : Ansvaret for at kursisten gentager for at opnå forståelse placeres således hos bisidderen, hvem end dette måtte blive, og ikke hos læring for livet. Delkonklusion 1: (Aktørerne i) Læring for livet syndes via deres forskellige interventionsformer (fx Diætisten, Lene og Flemming ) at ville udvikle forskellige, men (forud)bestemte isolerede og objektiverede aspekter ved de kronisk syge kursister. Dermed syndes der at ske en defragmentering af kursisterne, for de forskellige interventionsformers mål syndes bestemt af hvilke forskellige isolerede aspekter ved kursisterne de retter sig mod: Nogle af målene syndes således negativt bestemt (fx Flemmings ophævelse af kursisternes fortrængte følelsers psykologiske (fx depression) og fysiologiske symptomer (fx hovedpine) 21 ), mens andre syndes positivt bestemt (fx opnåelsen via Lene af en tale og krops holdning 22 ), og dette gør at læring for livet syndes at udviske grænserne mellem den pædagogiske og den terapeutiske intervention. 19 Logbog 2.oktober Logbog 2.oktober Logbog Logbog\n9 9 Dette resulter i en problematisk uklarhed om det overordnede mål læring for livets interventionsformer retter sig mod: Det (forud)bestemte overordnede mål syndes således at være at udvikle kursisternes grundindstilling(s kompetencer) fra at være kronisk syge til at være raske. Dermed syndes kursisternes subjektivitet (kronisk syg) forsøgt udskiftet via interventionerne i deres udvikling, så deres oprindelige grundindstillingen (rask) genskabes, og denne magt syndes udøvet på basis af en påstand om klientens iboende karakter og udmønter sig som forsøg på at fjerne de påførte og tillærte blokeringer der hindrer en genindtræden i denne (Villadsen, 2003: 207). Men, på grund af at læring for livet syndes at ville opnå dette overordnede mål via dets interventionsformers forskellige negative og positive delmål, så bliver det uklart om det der lægges vægt på er at kursisterne skal udvikle sig med en ophævning af deres nuværende (kronisk syge) subjektivitet (altså et negativt bestemt mål) for øje, eller, om kurset lægger vægten på at kursisterne skal udvikle sig med opnåelse af genskabelsen af deres (raske) grundindstilling (altså et positivt bestemt mål) for øje. Jeg vil i et forsøg på at klarificer denne problematik se nærmer på et fællestræk som alle interventionsformerne syndes at dele: Magtformen disciplin. Disciplin: Jeg vil argumenter for at man i logbøgerne kan se læring for livet anvende disciplinen som magtform gennem fx kravet om lydløse mobiltelefoner 23, gennem den gentagende sang 24, og gennem de forskellige interventionsformer, hvor anvendelsen af disciplin syndes at ske gennem hvad Foucault kalder (ind)øvelsen : En teknik med hvilken man kan pålægge kroppen nogle gradvise opgaver, der både er forskellige og gentagende (Foucault, 2000). Sætter jeg mit argument i relation til Villadsens perspektiv (Villadsen, 2003), syndes det således som om at læring for livets interventionsformer anvender indøvelsen (fx Lenes gentagelse indtil budskabet er forstået 25 ) med opnåelse af geninstallation af kursisternes raske grundindstilling, som overordnet tilstræbt praksis mål for øje. 23 Logbog Alle 5 logbøger 25 Logbog\n10 10 Læring for livets overordnede mål syndes dermed at være positivt bestemt, men samtidigt syndes det også stadigt negativt bestemt fordi læring for livet i forsøget på at nå endemålet, også retter indøvelsen, via interventionsformerne, mod forskellige isolerede, objektiverede aspekter ved kursisterne (fx mangel på tale og krops holdning 26 ) der søges ophævet som forudsætning for at det overordnede mål (fx bedre samtaler i privat og offentligt regi 27 ) kan opnås. Overordnet syndes læring for livet gennem den disciplinære indøvelses anvendelse i interventionsformerne at ville bøje kursisternes adfærd i retning af, og karakteriser dem i forhold til, dets overordnede mål (Foucault, 2000). Læring for livet søger altså via anvendelse af disciplin i sine interventionsformer at villa genindstallere at forskellige isolerede aspekter ved kursisterne er ligeså raske (grundindstillings subjektiviteten (Villadsen, 2003) som før deres kroniske sygdom (subjektiviteten der søges udskiftet (ibid.), og dermed søger læring for livet ikke blot at ville karakteriser kursisterne i forhold til dets overordnede mål, men også at ville karakteriser dem i forhold til andre individer, og bestemte typer af forløb: Ved fx via den disciplinære interventionen i de isolerede aspekter tale og krops holdning at ville karakteriser kursisterne som værende ligeså raske som deres partnere, og det offentlige når det gælder samtale 28. Delkonklusion 2 & Indledning del 2: Læring for livet syndes at have bestemt sine interventionsformers overordnede mål: Kursisters udvikling, så bredt at kurset er endt i overlapningsfeltet hvor grænserne mellem den pædagogiske og den terapeutiske intervention er udvisket (Nissen, 2006). Problematikken syndes at opstå i praksisfeltet der bestemmer det interne forholdet mellem den bestemte individuelle udvikling og den målrettede intervention i læring for livet. Læring for livet hører således til det sundhedsfremmende praksisfelt der retter sig mod både oplysning og forebyggelse (af syge, men ikke kronisk syge menneskers bestemthed må det formodes), men som også retter sig mod undervisning af hvordan mennesker kan lære at leve med kroniske lidelser Logbog Logbog Logbog pr 2. Oktober Bilag 1: s.1\n11 11 I selve læring for livets praksisfelt er det således bestemt at sundhed kan rette sig mod både oplysning (må formodes kunne handle om både at fastholde eller opnå bestemte (positive) mål, eller om at undgå eller ophæve bestemte (negative) mål (Nissen, forelæsning 02/09/2008 slide 8)) og forebyggelse (negativt mål man prøver at undgå (ibid.). Disse midler som aktørerne kan benytte i interventionen syndes dog at blive problematiske hvis en del af objektet: Dvs. udviklingen, er kronisk sygt, for derved vil der altid være en del af udviklingen man ikke kan bestemme. Dermed syndes det sundhedsfremmende praksisforhold mellem den bestemte individuelle udvikling og den målrettede pædagogiske interventionen at definer og afgrænse hinanden (Nissen, 2006) ved nødvendigvis at måtte defragmenter kronisk syge mennesker: Udviklingen kan således fra start bestemmes som værende rettet mod alle andre aspekter end selve den kroniske sygdom, da denne netop er bestemt ved at være kronisk, og interventionen kan ligeledes målrettes mod alle andre udviklingsaspekter end selve den kroniske sygdom. Dermed synds læring for livets problem med en for bred bestemmelse af sine interventionsformers overordnede mål at opstå, og kurset ender med at prøve at isolerer og objektiverer forskellige aspekter ved kursisterne fordi disse netop er kronisk syge: Dvs. at læring for livet via sine interventionsformer prøver at genindstallere de forskellige isolerede aspekter ved kursisterne der kan gøres ligeså raske, som før deres kroniske sygdom, og dermed ender det med at læring for livet prøver at skabe sine kursister(villadsen, 2003). Skabelsen af kursisterne, og dermed læring for livets interventionsformer, er altså rettet mod at udskifte isolerede dele af kursisternes nuværende kronisk syge subjektivitet, med de raske (grundindstillings) subjektivitets dele der fandtes før sygdommen (ibid.). Problematikken med læring for livets for brede bestemmelse af sine interventionsformers mål, syndes således at ske fordi læring for livet i et forsøg på indeholde det ene aspekt - den kroniske sygdom - der ikke kan være målet, prøver at bestemte alle andre udviklingsaspekter ved kursisterne som værende potentielle mål for dets interventionsformer.\n12 12 Dette resulter i et ulige magtforhold hvor læring for livet via den implementerede disciplin i dets interventionsformer, synds at ville bøje kursisternes adfærd i retning af dets for bredt bestemte mål for via dette at kunne bestemme deres (videre) udvikling, i forhold til både det for bredt bestemte mål, andre individer og forskellige, men bestemte typer af forløb (Foucault, 2000). Og, netop i bl.a. det at inddrage andre individer er det at jeg ser andre mulige pædagogiske interventionsformer, end de just beskrevne. DEL 2: BESVARELSE AF SP 2 Villadsen og Foucaults (diskurs) perspektiver angiver måder at anskue læring for livet på hvorved bestemte interventionsproblematikker fremkommer: Dvs. fx det sociale arbejdes skabelse af kursisterne via en defragmentering af disse i isolerede aspekter. Men, svagheden ved perspektiverne er dels at man kan spørge om interventionsproblematikken fremkommer på grund af perspektivets diskurs teoretiske grundlag, eller om problematikken ville fremkomme ligegyldigt hvilket teoretisk perspektiv man anlægger, dels at de givne perspektiver ikke fremkommer med nogen direkte forslag til, hvad man kunne gøre for at løse problematikken de påpeger. I min redegørelse af andre mulige interventionsformer end de i casen beskrevne, vil jeg derfor først tage udgangspunkt i en teori der tematisk arbejder med en lignende problematik som den Villadsens og Foucaults perspektiver påpeger når anlagt på læring for livet: Mehan giver således et praksis eksempel på hvordan (ud fra hans social konstruktionistiske perspektiv) en LD (learning disabled) student skabes (Mehan, 93). Interventionsmålgruppen i Mehans case er altså anderledes end i læring for livet, men på trods af de kronisk syge kursisters og (the) LD studens umiddelbare forskeligheder (i fx alder må det formodes), så syndes begge målgrupper at være kategoriseret ens: Dvs. som værende konstruerede subjekter der er skabt af institutionerne (dvs. hhv. læring for livet og skolen) der intervenere, og som dermed, via konstruktion, får ophævet deres forskelligheder. I læring for livet skelnes der fx ikke mellem hverken kursisternes alder eller deres forskellige kroniske sygdomme. Kursets interventionsformer syndes således målrettet mod udviklingen af dets kursister underordnet om de er fx teenagere eller pensionister, og om de lider af fx slidgigt eller astma Bilag 1: s.2\n13 13 Hvordan man er nået frem til denne bestemmelse fremgår ikke af casen, men derimod fremgår det i Mehans case at (the) LD students placering i LD programs sker gennem forskellige placement committee møder hvor der bl.a. deltager en skole psykolog, den pågældende LD students lærer, og (the) LD students mor. Disse personer udarbejder rapporter til (the) placement committee og i disse syndes der at være tre sprog: Et psykologisk, et sociologisk og et historisk. Moderen ser således fx sit barns locus of difficulty (Mehan: s.77) som værende ikke indeni ham, men i stedet som hørende til i tidligere erfaringer: Fra hendes perspektiv skifter barnets problemer altså gennem tiden. Læren derimod ser problemerne varier fra en klasseværelses situation til en anden, og psykologen ser problemerne som værende lokaliseret under huden, og mellem ørerne på barnet. Vær rapport repræsenter således en version af (the) LD student, men på trods af at disse versioner står i et indbyrdes konkurrerende forhold, så bestemmes (the) LD students placering i LD programs i sidste ende kun på baggrund af den version som psykologen fremlægger (ibid.). (The) LD students problemer syndes derved bestemt som værende under huden, og mellem ørerne på ham/hende, og spørgsmålet er om den samme bestemmelse gør sig gældende i læring for livet: Hvor er de kronisk syge kursisters locus of difficulty (ibid: s.77)? Og, er dette locus bestemt som værende det samme uafhængigt af om kursisterne lider af piskesmæld eller diabetes 31, og uafhængigt af om de er midaldrende eller pensionister? På baggrund af logbøgernes interventionsformer syndes læring for livet, uafhængigt af både kursisternes alder og forskelligheder i deres sygdom, også at placer kursisternes problemer som værende under huden og mellem ørerne ( Flemming & Diætisten ), og som fx ikke medtænkende en variation i problemerne fra en situation til en anden ( Lenes generalisering af at gentagelse hjælper både i private og offentlige situationer) 32. Jeg vil på baggrund af dette derfor argumenter for at andre pædagogisk interventionsformer end disse, som udgangspunkt må være fundamenterede på at locus of difficulty (ibid: s.77) kan bestemmes til at være andre steder, end (i psykolog kategorien) under huden og mellem ørerne. 31 Bilag 1: s.2 32 Logbøgerne , &\n14 14 Dette kunne man gribe an ved fx at undersøge om kronisk syge mennesker, ligesom LD students, er et eksempel på social facts (Mehan: s. 71) konstrueret af social arbejdere i deres daglige interaktion med klienter, eller man kunne undersøge hvilke andre mulige repræsentationer der konstituer den enkelte kursist før et kursus starter (ibid.). Inddragelse af fx en kursists familie eller arbejdskollegaer ville måske bidrage til en beskrivelse af andre sider af kursistens sygdom (end dem der kan henlægges til under huden og mellem ørerne), og hvilke (fx situationelle eller tidsmæssige) deltagerbaner sygdommen bliver problematisk i (Rasmussen, 2004). På baggrund af dette kunne andre mulige pædagogiske interventionsformer således være fx ikke et kursus som læring for livet, men et projekt der består af flere kurser for forskellige kronisk syge mennesker, der her kan lære om livets forskellige deltagerbaner (fx hverdagslivet, forskellige livsforløb ect). Ved således at medtænke i sine interventionsformer at locus of difficulty (ibid: s.77) kan bestemmes til at være flere steder, ser jeg en mulighed for at undgå isolering af bestemte aspekter ved kursisterne (Villadsen, 2003), og en mulighed for at undgå at man ender i grænselandet mellem den pædagogiske og den terapeutiske intervention (Nissen, 2006): Med andre ord syndes et skridt væk fra den (mulige) professionalisme der indebærende at man ved sin udførelse af (socialt) arbejde kommer til at konstruerer klienter ved at gøre kronisk syge mennesker til specialistopgaver, måske at kunne tages ved at man ikke lader diskurser om det disse mennesker mangler (under huden og mellem ørerne), skygge for de vanskeligheder og konflikter der eksister for kronisk syge mennesker i konkrete (situationelle og tids)sammenhæng i samfundet (Rasmussen, 2004). Kursuslederne kunne fx i et af de ovennævnte kurser være det modsatte af læring for livets målgruppe: Altså kronisk syge mennesker der ikke føler de har behov for hjælp, og som derfor, måske, ville kunne intervenere med det positive mål for øje at deres kronisk syge medmennesker skal opnå kompetencer, så de også kan lære at leve med deres kroniske sygdom i samfundets forskellige deltagerbaner, uden hjælp fra (psykolog) kategoriserende specialister.\nIndledning. Teoretisk ramme\nIndledning Opgaven består af tre hovedafsnit. I første afsnit vil jeg præsentere den teoretiske ramme, jeg har valgt at tage udgangspunkt i. Herefter kommer selve notatet og sidste afsnit indeholder en


Blære kateterisering algoritme hos kvinder - Behandling\nFor at udføre manipulationen anvendes to typer katetre: blødt (polyvinylchlorid, gummi) og stiv (metal). Blærekateterisering med et blødt kateter hos kvinder er en mere mild og mindre traumatisk procedure. Under hensyntagen til målene for kateteriseringen og karakteristika for patientens urinveje udvælges også den passende diameter og form af kateteret.\nKateterisering - indførelsen af et kateter i blæren, som udføres til diagnostiske og terapeutiske formål. Fremgangsmåden kan være nødvendig for fjernelse af urin, administration af lægemidler og vask af blæren.\nFor at diagnosticere urinorganernes patologier er blærekateterisering foreskrevet i sådanne tilfælde:\nAt få en del af urinen fra blæren til laboratorietest;\nIndførelse af kontrastmidler til radiografisk undersøgelse af blæren og urinrøret (cystoskopi, urethrografi);\nBestemmelse af diuresis (mængden af urin dannet over tid) og mængden af resterende urin.\nTil terapeutiske formål udføres kateteriseringsproceduren for at opnå følgende mål:\nIndførelsen af stoffer til direkte påvirkning af det berørte væv;\nFjernelse af pus, stenbrudsprodukter (skylning af blæren);\nUrinudskillelse i tilfælde af problemer med urinering eller i mangel af urinudskillelse på baggrund af en funktionsfejl i bækkenorganerne, betændelse i urinvejen\nFør kateteriseringen gennemgår patienten en foreløbig undersøgelse, som eliminerer mulige kontraindikationer. Blærekateterisering er ikke foreskrevet i følgende tilfælde:\nAnuria (mangel på urin i blæren);\nTilstedeværelsen af en infektiøs form for urethritis;\nNogle patologier i det genitourinære system;\nSpasm i urinrøret sphincter (manipulation kan udføres efter at have taget antispasmodik).\nAlgoritme for handling under katterisering hos kvinder\nFor at udføre kateterisering af blæren hos kvinder, er det nødvendigt at udføre foreløbige hygiejneprocedurer. Efter at have sprøjtet og vaskes, behandles åbningen af urinrøret og det intime område med en desinficeringsopløsning.\nManipulation udføres i den udsatte position. I dette tilfælde bør en kvinde bøje og sprede benene til siden. Derefter installeres en urinal (en enhed til opsamling af urin) mellem patientens ben. Umiddelbart inden indsættelsen smøres katetret med glycerin eller petroleumgel. På grund af dette rør trænger glat og let ind i urinrøret.\nLægen forlænger labia med sin venstre hånd forsigtigt med højre hånd og begynder gradvist at indsætte kateteret. Ved korrekt valg af rørets størrelse og form passerer den let gennem urinrøret og når blæren (om nødvendigt udskift kateteret med en anden med en mere passende diameter). Når kanten af røret trænger ind i blæren, begynder urinen at skille sig ud fra den modsatte ende af røret. Derefter er kateterets spids fastgjort til afløbssystemet. For at fjerne resterende urin presser lægen mod peritoneumvæggen på blærens placering.\nYderligere blærekateteriseringsteknik hos kvinder afhænger af formålet med manipulationen. Hvis kateterisering blev udført for at skylle organet, indføres en særlig saltopløsning i hulrummet efter tømning med en esmarch-cirkel. Derefter tømmes boblen igen. Denne manipulation gentages, indtil det udgående fluid er klart uden patologiske urenheder. Hvis kateterisering blev udført for at identificere mængden af urin eller biopsi taget til undersøgelsen, overføres det resulterende materiale til en steril beholder eller målebeholder og sendes til laboratoriet.\nEfter udførelsen af de planlagte handlinger fjernes kateteret glat fra urinrøret, og kønsområdet desinficeres.\nKomplikationer efter blærekateterisering hos kvinder\nProceduren foregår som regel uden bivirkninger, men hvis reglerne i septiktanken ikke følges, samt kateterets forkerte størrelse og form er der mulighed for infektion og beskadigelse af urinvejen.\nBlæren er helt modtagelig for forskellige infektioner. Risikoen for indtrængning af patogene mikroorganismer ved kateterisering er meget høj, så proceduren kræver overholdelse af visse krav, særlige færdigheder og et højt niveau af sterilitet. Desuden kan manipulation af dårlig kvalitet medføre forstyrrelse af urinvejsvævets integritet.\nHvis kateteret er indsat dybt nok, kan det skade blærens vægge. For at undgå sådanne situationer udføres kateterisering normalt uden brug af bedøvelsesmidler. Så patienten kan informere lægen om forekomsten af smertefulde fornemmelser. Også skade på organets vægge kan udløses ved utilstrækkelig påfyldning af blæren på tidspunktet for indsættelse af kateteret. For at forhindre dette skal lægen på tærsklen til proceduren prøve boblen i pubicområdet.\nEn anden komplikation, der opstår hos patienter med hyppig kateterisering, er urethralfeber, som udvikler sig som følge af indtrængen af skadelige bakterier i blodbanen gennem brystets urinrørtrauma. Samtidig kan forgiftning af kroppen, feber, kulderystelser observeres. For at forhindre denne bivirkning injicerer lægen et desinfektionsmiddel, inden kateteret fjernes fra urinrøret. Efter proceduren er afsluttet, er antibakterielle lægemidler ordineret.\nHvis der opstår komplikationer efter kateterisering, bør du konsultere en læge for at udelukke muligheden for infektion og udvikling af inflammatoriske og infektiøse processer i det urogenitale system.\nEn sygeplejerske kan installere et rør af bløde materialer, mens kun en læge kan komme ind i en stiv enhed. Blærens kateteriseringsteknik indebærer en klar overholdelse af reglerne for septisk og antiseptisk medicin, hvilket skyldes en multipel stigning i risikoen for at vedhæfte en sekundær urogenital infektion. Denne form for konsekvenser er meget farlig for en kvinde under bæringen af et barn.\nEpicistostomi hos mænd og kvinder er den samme. Samtidig har algoritmen til blærekateterisering hos patienter af forskellige køn stadig sine egne egenskaber. Forskelle observeres kun i rørindsættelsesteknikken. Generelt betragtes kvindelig epicystostomi som en enklere variant af manipulation. Placeringen af et urinekateter hos mænd er lavet med et langt rør og kræver lidt tålmodighed fra patienten. Ikke desto mindre medfører proceduren ikke nogen udtalt ubehag for patienten med streng overholdelse af aktionsalgoritmen.\nNogle af kompleksiteten af metoden til at udføre epicystostomi i det stærkere køn skyldes den lange urinrør og fysiologiske begrænsninger, der forhindrer indførelsen af røret. Catheterisering af blæren hos mænd med en stiv anordning udføres kun, hvis der er særlige indikationer (adenom, stenose). Det er vigtigt at sige, at for at slappe af glatte muskler og for at sikre yderligere fremskridt af instrumentet, anbefaler lægerne ofte patienterne at tage et par dybe vejrtræk under proceduren.\nRepræsentanter for det stærkere køn er iboende i nogle træk af urinrørets struktur. Af denne grund når længden af urinkateteret for mænd 25-40 cm. Desuden vælges buede rør for proceduren, der gentager de fysiologiske egenskaber i patientens urinrør. Derudover skelnes manuel urinkateteret af et lumenrør med lille diameter. Det er vigtigt at bemærke, at for en enkelt indsprøjtning af urin, brugte brugte engangsapparater type.\nFør proceduren gennemfører lægen en lille samtale med patienten, hvor han forklarer patientens træk ved manipulationen. Som regel lægger et kateter i blære på en mand, som at fjerne det, ikke med smerter. Ikke desto mindre bør eksperten advare om muligheden for sådanne fornemmelser. Desuden er patienten kortfattet forklaret algoritmen for mandlig kateterisering, hvilket er som følger:\nProceduren for repræsentanter for det svagere køn udføres ved hjælp af en kort (op til 15 cm) direkte anordning og en sprøjte, hvorigennem lægen spilder udskillelsesorganet. I dette tilfælde er urinekateteret for kvinder bredere i diameter. Faktisk bestemmes typen af epicystostomi, såvel som beskaffenhedens art, under hensyntagen til patientens alder og dermed forbundne sygdomme. Hvis en læge ignorerer individuelle karakteristika, kan der opstå forskellige komplikationer: fra nyresygdom til brud på urinrøret med efterfølgende infektion i blodet.\nFør proceduren udføres en kort briefing, hvor lægen fortæller patienten om hovedpunkterne i den kommende manipulation. Hvis patientens tilstand kræver, at lægen sætter røret i lang tid, er det desuden forklaret, hvordan man selv kan bruge kateteret. Til diagnostiske formål kan lægen også forbehandling patientens underliv (suprapubisk område). Installation af et kateter i blæren for en kvinde gentager næsten samme procedure hos mænd, med undtagelse af rørets type og dybde.\nBehovet for kateterisering sker, når:\nLaboratoriediagnostik ved hjælp af galdeblære.\nIndførelsen af stoffer ind i blæren.\nGennemfører kirurgi med anæstesi eller epidural anæstesi.\nSpyling af blæren.\nRøntgenundersøgelse (særlige stoffer injiceres i blæren).\nUmulighed af naturlig vandladning.\nForsinket (akut, kronisk) urin.\nTil kateterisering hos kvinder vil kræve:\n2 bløde sterile katetre;\n2 bomuldsbolde sterile;\n2 sterile gasbindservietter\nflydende paraffin eller glycerin;\nVærktøj til vask;\nsprøjter (til montering af stoffer).\nI urologisk praksis bruges lokale behandlingsmetoder ofte sammen med systemiske. Indstilling af blæren er en af de effektive behandlingsmetoder, da lægemidlet med denne metode leveres direkte til problemområdet. Hvad er kernen i proceduren, læs videre.\nOg her http://mkb2.ru/lechenie/kompyuternaya-tomografiya-pochek.html vil du finde ud af, for diagnosticering af hvilke sygdomme, nyrernes beregnede tomografi bruges. Kernen i proceduren, indikationer og kontraindikationer til adfærd.\nTeknik for udførelse og procedurealgoritme\nKvinders urinrør er kort, så proceduren er let. Blærekateterisering udføres under anvendelse af et sterilt kateter (gummi eller metal).\nEn sygeplejerske kan udføre en kateteriseringsprocedure, der kun bruger et blødt kateter.\nPlejerne forbereder proceduren (han vasker hånden grundigt, håndterer dem med et desinfektionsmiddel) og forbereder de nødvendige værktøjer (en bakke med sterile katetre, tænger, sterile servietter).\nUnder patientens bækken og lår sætter de en olieklud, de hjælper med at tage stilling (på ryggen med benene fra hinanden og benene bøjede på knæene). Put forberedt på urin kapacitet. Tidligere bør en kvinde undermineres eller sprøjtes for at forhindre vaginal udslip i at komme ind i urinrøret.\nSygeplejersken er væk fra patienten til højre, lægger et sterilt serviet på pubis, spredes labia for at afsløre den udvendige åbning af urinrøret.\nDen behandler patientens ydre kønsorganer og udfører bevægelser fra top til bund ved anvendelse af furatsilina-opløsning. Efter desinfektion af urinrøret bør sygeplejersken skifte gummihandsker.\nDen højre hånd graver kateteret med pincet og væger sin afrundede ende med glycerin eller flydende paraffin.\nIntroducerer kateteret med lette roterende bevægelser i urinrøret (4-5 cm), idet den frie ende af kateteret rettes ind i den forberedte urinal. Hvis der opstår vanskeligheder ved indføring af instrumentet, skal det erstattes af en anden (mindre).\nUdseendet af urin fra kateteret indikerer den korrekte introduktion og dens tilstedeværelse i blæren.\nKateteret skal fjernes fra blæren, før blæren er helt tømt (det er nødvendigt, at urinstrømmen skylles ud urinrøret efter kateteret er fjernet). Når urin udskillelse stopper, kan du forsigtigt skubbe blæren gennem mavemuren for at fjerne urinrest.\nHvis du har brug for at tage urin til såning, skal du fylde urinen med et sterilt rør og tæt dække det med en steril vatpind. Hvis du vil måle mængden af resterende urin, hældes den i en speciel beholder med påførte inddelinger. Ved udførelsen af proceduren med henblik på installation indføres lægemidlet i blæren, hvorefter kateteret fjernes. Hvis instrumentet blev indsat med henblik på blæredræning, injiceres en saltopløsning i ballonen i kateterets ende.\nFjernelse af kateteret udføres med roterende bevægelser, hvorefter den udvendige åbning af urinrøret behandles med en kugle dyppet i furatsilinopløsning, og resten af fugt fra perinealområdet fjernes med en serviet.\nStrikt overholdelse af asepsis og antisepsis er nødvendig for at forhindre udviklingen af stigende infektion.\nEfter proceduren skal patienten medvirke til at stå op, og de anvendte instrumenter skal placeres i en desinfektionsopløsning (kateteret anbringes i en opløsning af chloramin 3% i 1 time og derefter behandles i overensstemmelse med kravene).\nI nogle tilfælde er urinrøret beskadiget, og i mere alvorlige tilfælde er perforering til stede.\nFremgangsmåden udføres uden brug af anæstesi, således at patienten kan rapportere forekomsten af smerte.\nI tilfælde af en dyb indføring af kateteret vil dets spids hviler mod blærens væg.\nDet er muligt at beskadige blæren under indsætningen af kateteret, hvis den ikke er fyldt nok. For at forhindre en sådan situation skal før introduktionen udføres perkussion (tapping) af blæren i området over pubis.\nHyppig kateterisering hos kvinder kan forårsage urethralfeber, som udvikler sig som følge af mikrober, der kommer ind i blodbanen gennem områder af urinrøret, der er blevet beskadiget af medicinske instrumenter. Det er præget af feber, forgiftning af kroppen. For at forhindre en sådan komplikation er det nødvendigt at indføre en desinfektionsmiddelopløsning inde i blæren, inden kateteret fjernes fra urinrøret.\nKomplikationer, der kan opstå under kateterisering, på grund af flere årsager:\nbrug af kraft med indførelsen af kateteret;\nukorrekt installeret metal kateter;\nkrænkelse af reglerne for asepsis under manipulationen\ngennemføre en ufuldstændig undersøgelse.\nDe vigtigste mulige komplikationer er:\nskade på urinrørets vægge (inklusive dets fuldstændige brud)\ninfektion i urinrøret efterfulgt af progression af urethritis og senere cystitis og pyelonefritis.\nBlærekateterisering med et blødt kateter hos kvinder kan reducere sandsynligheden for komplikationer. Det er uacceptabelt at udføre kateterisering hos patienter, der lider af infektionssygdomme i urinvejen, med en beskadiget urinrør.\nEndoskopiske metoder er meget effektive til diagnosticering af sygdomme, da en læge kan vurdere et organs indre tilstand med egne øjne. Cystoskopi: kernen i metoden. indikationer, trin og mulige konsekvenser, læs omhyggeligt.\nHvad er mængden af hvide blodlegemer skal være resultatet af urinanalyse, du vil lære i denne blok. Samt årsagerne til afvigelser fra normen.\nUDDANNELSE AF KATETERISERING AF DEN URINÆRE BUBBEL MED EN MØD KATTHED PÅ KVINDER\nIndikationer: Foreskrevet af en læge.\n1. Skader på blæren.\n2. Akut betændelse i blæren.\n2.Sterile klud og bomuldskugler\n3.Sterile handsker (2 par)\n5. Opløsning af furatsillin (1: 5000) sterilt\n6. Kapacitet med des. affaldsmaterialeopløsning\n9. Kapacitet til opsamling af urin (fartøj)\n10.Stock er sterilt og ikke sterilt.\nAlgoritmen til udførelse af kateterisering af blæren med et blødt kateter hos kvinder:\n1. Introducér dig selv til patienten, forklar kursets og formålets formål.\n3. Vask dine hænder. Brug handsker.\n4. Giv patienten en behagelig halv-siddestilling med lårene skilt.\n5. Spred olieklud under patientens bækken, på hvilken du lægger bleen.\n6. Placer beholderen under patientens skinker.\n7. Vask patienten med servietter, fastspændt med tang, bevægelser fra pubis til anus. Bortskaf brugte servietter i karret.\n8. Behandl de ydre kønsorganer og åbningen af urinrøret med en antiseptisk opløsning, bevægelser fra pubis til anus fra top til bund.\n9. Skift handsker til steril.\n10. Åbn kateterpakken.\n11. Tag kateteret med højre og højre fingers første og anden fingre fra 3-4 cm, hold den frie ende med 4-5 fingre i samme hånd (pincet kan bruges).\n12. Hæld steril vaselin på den blinde ende af kateteret.\n13. Udsæt urethralåbningen.\n14. Indfør kateteret i hullet til en dybde på 3-4 cm. (Før urin udseende).\n15. Sænk kateterets frie ende i karret.\nFig.2 Kateterisering af en kvindes blære\n16. Efter at du har fjernet urinen, skub ned på pubis, fjern kateteret.\n17. Fjern urinbeholderen og andre genstande.\n18. læg patienten komfortabelt\n19. Behandle kateteret i overensstemmelse med kravene i ESS (klasse B-affald).\n20. Tag dine handsker ud, vask dine hænder.\n21. Lav en passende oversigt over resultaterne af præstationen i journalen.\nURINARY BUBBLE WASHING ALGORITHM.\nBlære vask algoritme.\nI. Forberedelse af proceduren\n1. Introducér dig selv til patienten, redegør for formålet og forløbet af den kommende procedure. Sørg for, at patienten har informeret samtykke til den kommende procedure.\n2. Sørg for, at proceduren er fortrolig.\n3. Sænk hovedgærden.\n4. For at hjælpe patienten med at tage stilling på ryggen med knæ bøjet og ben fra hinanden, idet han tidligere har placeret karret og den absorberende ble under patientens (patientens) balder.\n5. Behandl dine hænder hygiejnisk og tør dem.\nII. Udførelse af proceduren\n1. Vask patienten med varm (35 o) opløsning af furatsillina eller lyserød opløsning af kaliumpermanganat.\n3. Skift handsker til steril.\n4. Åbn pakken med kateteret.\n5. Tag kateteret med højre og højre fingers første og anden fingre fra 3-4 cm, hold den frie ende med 4-5 fingre i samme hånd (pincet kan bruges).\n6. Hæld steril petroleumgel på den blinde ende af kateteret.\n7. Udsæt urethralåbningen.\n8. Sæt kateteret i hullet i en dybde på 3-4 cm (indtil urinen kommer frem).\n9. Sænk kateterets frie ende i karret.\n10. Fjern ikke katetret efter fjernelse af urinen.\n11. Indtast 150-200 ml varm (37-38 o C) antiseptisk opløsning gennem kateteret ved hjælp af Janet's sprøjte.\n12. Afbryd Janet's sprøjte fra kateteret ved at sænke kateteret i karret.\n13. Væsken indført i blæren begynder at hælde ud.\n14. Gentag proceduren (s. 11,12,13), indtil den frigivne væske er ren.\n15. Fjern kateteret ur urinrøret ved at trække kateteret ved den frie ende.\n16. Fjern kateteret samtidig med tryk på pubis, så den resterende urin vaskes ud af urinrøret.\n17. Fjern en løg (olieklud med en ble) og fartøjet fra sengen\n18. Desinficér alt brugt materiale.\n19. Fjern handskerne, læg dem i desinfektionstanken.\n20. Behandl dine hænder hygiejnisk og tør dem.\n21. Lav en passende oversigt over proceduren i journalerne.\nSygdomme i urinsystemet er på andenpladsen for udvikling og forværring i perioden med at bære et barn efter kardiovaskulær sygdom. De kan "vågne op" mod graviditetens baggrund efter mange års søvnighed, eller de kan opstå for første gang netop på grund af den nye situation.


Udsigtstårn på Camp Adventure\nNyt om udsigtstårnet 2018\nVi forventer, at Tårnet er færdigt i efteråret 2018.\nNaturoplevelsesparken Camp Adventure er en ambitiøs udvidelse af Camp Adventure, som vil føje helt nye dimensioner til Danmarks største og bedste trætopbane.\nAttraktionen vil bestå af flere forskellige oplevelser, der på forskellig vis skaber nye unikke indtryk for alle uanset præferencer.\nGå på opdagelse herunder, og se mere om projektet.\nUnikt tårn i unikke omgivelser\nUdsigtstårnet bliver et højdepunkt for Camp Adventure – både billedligt og bogstaveligt talt. Tårnet er tegnet af EFFEKT og er formet til at maksimere oplevelsen af naturen for de besøgende. I stedet for en traditionel cylinderformet figur, er der udviklet en kurvet...\nFra skovbund til fugleperspektiv\nIndvendigt på tårnet vil en 600 m lang rampe gå fra skovens bund op langs trækronerne og kulminere med 360° udsigt over det unikke kuperede sydsjællandske landskab. Rampen har en konstant stigning, mens geometrien gør, at der i tårnets talje i midten vil være kort...\nCamp Adventure Udsigtstårn\nCamp Adventure er placeret i et kuperet og naturskønt landskab på Gisselfeld Klosters skove i Sydsjælland. Siden 2013 har Camp Adventure eksisteret som Danmarks største klatrepark og har i dag 10 trætopbaner. Camp Adventure har siden 2014 arbejdet med en ambitiøs...\nBoardwalk og udsigtstårn\nTrætopsoplevelsen med boardwalk og udsigtstårn er en ny og unik oplevelse i Danmark og vil på mange måder være Camp Adventure Parks højdepunkt. Besøgende vil gå på en 600 m lang boardwalk der kulminerer med et 45 m højt udsigtstårn. Det bliver en unik mulighed for at...


Peters Udsigt: 07/04/12\nJeg går igennem mine udklip fra den sidste måned, hvor jeg ikke har haft tid til nogenlunde kontinuert at skrive på bloggen her. Så nu skriver jeg med afsæt i ophobet frustration og mentale abstinenser.\nVi skal tilbage til søndag den 3. juni i Politikens nye søndagstillæg 'Spis og Bo'. Et interviewportræt med arkitekt og designer Henrik Bønnelycke.\nRubrikken: "Design skal tilføre nogen noget". Manchetten fortæller:\nGodt design handler først og fremmest om den sammenhæng, som designet skal fungere i, mener arkitekt Henrik Bønnelycke. På hans tegnestue designes næsten alt: møbler, huse og pladecovere.\nJeg husker hans navn fra forskellige møbler jeg så billeder af i en periode for 3-4 år siden, hvor jeg havde et Lauritz.com-flip. Det var nu ikke hans møbler jeg gik efter, men Charles og Ray Eames.\nBønnelycke fortæller om et smukt eksempel på kreativ vrede der går i symbiose med serendipitet:\nMin bedste idé nogensinde var ... en loungestol, vi lavede for nogle år siden. Ikke selve stolen som sådan, men en idé, jeg fik i arbejdsprocessen. Den var startet ud som en spisestuestol, og vi havde arbejdet længe på den, men den blev kun semigod. På et tidspunkt blev jeg så irriteret, at jeg bad ham, der arbejdede med den på computeren i 3D, om at tabe et kæmpestort lod ned i hovedet på den. Det gjorde han, og der var den - loungestolen! Det var min bedste idé: at give den stol en på hatten.\nSådan ser den ud - Bønnelyckes loungestol der er et resultat af at den fik et virtuelt lod 'i hovedet' og 'en på hatten' (noter lige de fysisk personificerende metaforer):\nHenrik Bønnelycke filosoferer også om værdien i det at dele ideer - som jo indebærer mulighederne for konceptuel blending:\nEn god designer er ikke bange for at ... dele ideer. Man skal ikke sidde med hånden hen over papiret eller være bange for at braldre ud med en idé. Ved at del får man altid meget mere igen. Ideer bringer os alle sammen videre. Frygten for, at nogen napper ens ide, er noget fis. En idé er bare en idé. Det er først når man gør sig umage i udviklingen af ideen, at den bliver til noget. Skulle ideen så vise sig at være unik på linie med tøjklemmen eller Post-it, må man bare flette næbbet og finde på noget, der er bedre.\nMan bemærker igen det meget fysiske og kroplige sprog hos designeren: "ikke sidde med hånden hen over papiret", "braldre ud", "napper ens ide". "flette næbbet".\nEt af de spor jeg har fulgt her på bloggen er ideen om det kropsliggjort sind og den legemliggjorte kognition (embodied mind, embodied cognition).\nTit virker det stimulerende på kreative processer at man bruger kroppen undervejs i processen: går en tur, tegner en tegning, danser en dans.\nVi ved jo at det kropsliggjorte sprog aktiverer spejlneuronerne som et led i forståelsesprocessen. Og at den årtusindgamle forestilling om at krop og sjæl/tænkning er noget som konceptuelt skal holdes adskilt, og noget som eksisterer uafhængigt af hinanden, at den forestilling er håbløst forældet.\nDerfor interesserer det mig hvordan kreative personligheder bruger sproget, og hvad for et sprog de bruger til at udtrykke deres tænkning gennem. Jeg har noteret mig at det næsten altid er erfaringsprog og 'basic level'-kategorier de bruger når de udtrykker sig.\nDerfor interesserer det mig også hvad de særligt kreative har foretaget sig da de var yngre, om de har lavet noget fysisk - noget med deres hænder?\nOg det har Henrik Bønnelycke: Han er uddannet værktøjsmager!\nJeg kunne godt finde på at lægge en søgeagent ind hos Lauritz.com på Henrik Bønnelyckes loungestol.\nDette som overgang til nogle personlige erindringer om mit forhold til designer-møbler.\nFaktisk da jeg var helt ung - og tegnede og malede en masse, tegnede jeg også nogle møbler. Blandt andet et sofabord med sort laminat som bordplade, et bord som blev produceret i et eksemplar og som i alle årene siden stod i mine forældres hjem. På det tidspunkt var laminat et helt nyt materiale, som man kun tænkte sig til køkkenborde. Men Piet Hein brød grænsen med sit superelipsebord som vi også har som spisebord. Hvid laminat.\nJeg tegnede også nogle stole af flettet metal, husker jeg. Og det var vel en del af de drømme jeg havde om at blive arkitekt, at jeg kunne komme til at tegne møbler.\nDen første "fine" arkitekttegnede stol jeg anskaffede mig, var denne - købt hos en marskendiser i en sidegade til Nørrebrogade hvor jeg boede som ung nygift studerende på 5. sal i en 20 kvm´s taglejlighed. For 500, - kr.\nJeg havde ingen anelse om hvem der havde tegnet den. Og det havde marskendiseren helller ikke. Wegner havde vel heller ikke der i midten af 60-erne samme ikoniske status som han siden har fået.\nMen jeg husker stadig min betagelse og fascination da jeg så 'flaglinestolen' i vinduet, hvor den jo fyldte godt. Hvordan vi fik den op på 5 sal og ind i lejligheden, husker jeg ikke. Det er en tung stol, så vi har nok været 3 mand om det. Og den kan godt komme gennem en relativt smal døråbning på grund af sin form.\nMen siden blev det Charles og Ray Eames og deres stole jeg blev betaget af. Og det var fruen som i kraft af sin uddannelse som kunsthåndværker var meget mere vidende om den slags sager og de gode navne, end jeg var, der gjorde mig opmærksom på de to amerikanske arkitekters stole - som vi kunne se inde hos Paustian på Vesterbrogade.\nJeg blev dybt forelsket! Både ved synet - og ved at sidde i dem!\nDa jeg i 1987 blev momsregistreret erhvervsdrivende og oprettede en-mands-konsulentfirmaet PHL-Kommunikation, skulle jeg jo 'investere', som min revisor sagde. Og min første investering til firmakontoret som gav fradrag på firmaregnskabet, var denne kontorstol:\nDa jeg nogle år senere blev direktør for TV 2 ØST, fik jeg en af samme slags til mit nye direktørkontor.\nSiden er det gået slag i slag. Her den næste Eames-anskaffelse:\nNeden for - den smukkest sofa jeg kender til, og én man sidder uovertruffent godt i - ligesom man gør i vipp-dreje-lænestolen oven for.\nNavnet på sofaen er 'Compact', og ægteparret Eames tegnede den oprindelig til deres eget hjem. Sofaen kommer sjældent - højst en gang om året - på auktion hos Lauritz.com. Og til alt held for mig, så vurderes den ekstremt lavt i forhold til hvad den koster fra ny af hos Paustian.\nDen er så relativt ukendt uden for en snæver kreds af Eames-aficionados at da jeg bød på den, var der kun få der fulgte med - uden den store entusiasme og ikke med mange bud. Og den var som ny da vi fik den hjem.\nArne Jacobsen var meget inspireret af Charles og Ray Eames, fortælles det.\nIndsendt af Peter Harms Larsen kl. 13.56 Ingen kommentarer:\nEtiketter: basic level-kategori, blending, Charles og Ray Eames, compact-sofa, designer møbler, erfaringssprog, flagline-stolen, Henrik Bønnelycke, kropsliggjort tænkning, metaforer, serendipitet, Wegner\nHenrik Bønnelyckes kreative vrede - historien om e...


Santana Houses i Rabo de Peixe til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nRua Santana, 12, Rabo de Peixe, Rabo de Peixe, Portugal, 9600-166 - Se på kort\n"Vi var en gruppe på 13 personer, der havde hele ejendommen,..."\nMere om Santana Houses\nMed en praktisk beliggenhed i Rabo de Peixe er Santana Houses et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nSantana Houses tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Vaskeri er blot nogle af de faciliteter der adskiller Santana Houses fra andre hoteller i byen.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda opvarmning, skrivebord, altan/terrasse, ventilator, fjernsyn, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Dette hotel tilbyder hele rækken af fritidsfaciliteter, blandt andet have. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Santana Houses til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Rabo de Peixe.\nAlle anmeldelser (44) Par (16) Rejsende alene (3) Familie med små børn (9) Familie med store børn (5) Gruppe (11)


DAB+Radio har indbygget batteri\nHar lige modtaget min nye DAB+Radio ZENZ, som åbenbart ikke virker. Har tilsluttet strømforsyningen. Alligevel sker der intet, når jeg trykker på tænd og sluk knappen. Fejl i radioen, eller kan det skyldes andet? Feks, at radioen skal oplades 100%? Syntes det virker underligt, at radioen ikke virker...\ninternet i kolonihave\nHej, jeg bor for øjeblikket i min kolonihave i haveforeningen Marienlyst ved Skejby Aarhus. Der er telefonstik i huset. Kan der køres internet gennem telefonstikket eller findes der en anden/bedre løsning? Jeg har i forvejen på min hjemme adresse, Bredbånd, Tv pakke og Mobil hos jer. Mvh Poul\nmobilopstarelse har 600kr til rådighed men siger at rabatkode er brugt\nHejJeg er igang med at købe en ny mobil da min gamle er gået i stykkerjeg har 600 kr i mobilopsparing men når jeg prøver at bruge rabatkoden siger den at den allerede er brugt. nogen der ved hvad det kan skyldes?\nHvornår bliver diverse DAB-Radioer signaler opdateret?\nI region sjælland, så der ike er forskel på hele danmarkskortet. Angående udsendelser på DAB-Radioen? Hermed tænker jeg på diverse signaler. DAB-Signalet, så bare den mindeste bevægelse forstyrrelse kan ødelægge selveste. lyd og forbindelse. Uanset hvordan jeg drejer antennen.\nHvordan og hvorledes virker AirPlay-skærm, så jeg ikke behøver tilslutte HDMI-Kabel på LG TV. Hermed tænker jeg på billede og lyd forsinkelser. Kræves der eventuelt at købe ekstra udstyr, eller dovnloade et program /software?\nEr i tvivl om produkter der skal bestilles, så det passer sammen. Hermed tænker jeg på HDMI og mus. PC'en har 2 USB-C. Hvorpå, at HP har den almindelige størelse, så gode råd vil være taknemligt, så jeg ikke køber det forkerte udstyr. Har også problemet med fabriksgendannelse. Selvom, at jeg starter...\nJeg har et CBB(Telenor) kort som desværre ikke virker i min ASUS AC68U router. CBB kortet virker fint i min S10 telefon. Et andet simkort Duka(Telia) virker fint i routeren og routeren har også før virket med et Oister(3) kort.CBB mener at det er ASUS’s problem og omvendt.Routeren er blevet fabriksr...\nHejsa.Min telefon dutter fejl selvom mit internet kører perfekt. Jeg har IP telefoni, fået ny router som er indstalleret og internettet virker på computeren.Routeren er nulstillet og slukket flere gange uden det har virket. Nogen ideer til hvad jeg kan gøre\nHej hvor længe er det acceptabelt at skulle vente på sit tilgodehavende? Den 31. December 2020 bestilte jeg en mobiltelefon, beløbet blev trukket men telefonen er aldrig kommet frem, jeg har måtte bestille en ny og betale en gang mere, mens der kørte en sag.er det kunden der hæfter for en pakke som ...\nkøb af apple watch og ikke oplyst om bindingsperiode.\nHar lige talt med kundeservice.jeg har i DEC købt et Apple watch, da yousee havde et tilbud på 3000krnu får jeg så regningen:fordi jeg havde købt en telefon tidligere (til min mand på hans tlf - familieabnonnement) så bliver mit abonnement opsagt og erstattet med et magen tildet blev jeg ikke oplyst...\nMail forsvinder i outlook 2019 Mac\nEfter at have læst en mail forsvinder den fra programmet, kan heller ikke arkiverer mails i mapper, de forsvinder. Anvender Mac os BIG Sur.Kan heller ikke sende gruppe mail på 73 adresse - får oplyst at max er 150 i timen. Lukker derefter for at modtage mails i ca 1. time eller mere.Forslag til at r...


Efter 28 år med Vorupør Lys valgte Edith og Poul Henning Poulsen at afhænde butikken og give stafetten videre til unge og friske kræfter. 1. januar overtog kæresteparret Belinda Hingeberg og Christian Holritz nøglerne til både butik og lejligheden på 1. sal. Ikke for at flytte ind i første omgang, men som de selv siger, så forventer de, at der vil komme dage, hvor det bliver så travlt og arbejdstiden bliver så lang, at det er rart, at man kan gå ovenpå og sove.\nBelinda fortæller, at det er lidt tilfældigt, at det blev Vorupør Lys, som skal være deres fremtid: ”Christian var på tur med nogle venner sidste sommer og benyttede dagene i Vorupør til at kigge rundt i butikkerne. Da han var inde i Vorupør Lys, spurgte Edith, om ikke det var noget for ham at overtage. Det kunne han dog hurtigt afvise, men han kendte én, som måske var interesseret.” I den forløbne periode var parret på besøg flere gange og drømmen om at drive butikken selv blev større og større. I forvejen havde Belinda en drøm om at starte som selvstændig med eget blomsterbutik og binderi. Nu bliver det så suppleret med de øvrige spændende varer i butikken.\nBlomster har været omdrejningspunktet i parrets liv indtil nu. Christian arbejder som salgschauffør, hvor han kører rundt til blomsterbutikker og leverer friske blomster. Et arbejde han i øvrigt fortsætter med, så indsatsen i Vorupør Lys og Blomster bliver koncentreret på de 3 dage om ugen, hvor han ikke møder ind i Århus og fylder lastbilen. Belinda er udlært blomsterdekoratør og har arbejdet i blomsterbutik i Struer i mange år. Så der er ingen tvivl om at Vorupør nu får yderst faglig betjening indenfor alt, hvad der har med blomster og planter at gøre.\nTil gengæld er kunsten at dyppe lys helt nye og uprøvede græsgange, men Belinda er i gode hænder, da Edith har lovet at lære hende op, så hun er helt i topform til den kommende sæson. Især de pædagogiske tilgange til kunder, der helt uøvet skal prøve at dyppe lys for første gang, glæder hun sig til at få inspiration til. Men der er ingen tvivl om at, hvad der mangler i rutine, det bliver rigeligt opvejet i entusiasme og det vindende smil.\nFor at få plads til de nye vareområder, dropper de salget af tøj. De er godt klar over at Vorupør Lys var kendte for den niche, Edith havde fundet; men da de begge brænder for blomster, så er pladsen givet bedre ud her. ”Og på den måde bliver det samlede udvalg af varer i byen da også endnu mere interessant”\nParret bliver boende i Hvidbjerg på Thyholm. Herfra vil Belinda køre mod Vorupør og Christian mod Århus de fleste dage, og så giver det vel også god mening, at de har lejet 1.salen, for der skal nok blive mange dage, hvor det ikke lige er køreturen hjem til Hvidbjerg, der står højt på ønskesedlen enter en travl dag i butikken.\nNår de valgte at overtage allerede på årets første dag, og ikke vente til den kommende sæson, så er det dels for at have god tid til at lære de tekniske finesser ved at lave håndlavede lys; men endnu mere for at få sat de helt personlige præg på butikken, som betyder meget for især Belinda. Allerede den første uge blev hele ekspeditionsdisken vendt rundt, så ingen kunder er i tvivl om, der sker noget nyt i butikken.\nOvertagelsen markeres med en reception den 27. februar. Denne dato er mest valgt fordi de til den tid er kommet helt på plads. (men også lidt fordi det er Belindas fødselsdag J)\nVi ønsker ”god vind” til Vorupør Lys og Blomster.