UD AF BOKSEN - Street art med papskulpturer - Heerup Museum\nUD AF BOKSEN – Street art med papskulpturer\nI forbindelse med udstillingen ”Behncke – Heerup – Hildebrandt” tilbyder Heerup Museum et kreativt værkstedsforløb, hvor klassen arbejder eksperimenterende med at bygge tredimensionelle skulpturer i pap og bliver introduceret til interventionskunst som kunstnerisk praksis. Forløbet er sat til tre timer, hvilket giver mulighed for fordybelse både i forhold til at opleve, producere og analysere billeder. Der vil være indlagt små pauser undervejs i forløbet, som består af følgende fire dele:\nDel 1: omvisning i udstillingen “Behncke – Heerup – Hildebrandt”\nDel 2: præsentation af rammer for intervention – et idébaseret værk\nDel 3: konstruktion og dekoration af papskulptur\nDel 4: intervention, dokumentation og fælles afslutning\nVærkstedsforløbet UD AF BOKSEN! starter med en dialogbaseret omvisning med fokus på Henry Heerup, Kristian Hildebrandt og Søren Behnckes genbrugsunivers, hvor gamle genstande og hverdagsmaterialer som træ, plastik og pap får nyt liv som udtryksfulde kunstværker. De tre kunstnere er alle kendt for at arbejde frit og eksperimenterende med genbrugsmaterialer på tværs af billedgenrer. Vi skal i den sammenhæng snakke om skulpturbegrebet før og nu samt undersøge, hvilke ideer der ligger bag brugen af skrald i kunsten. Sammen med en erfaren kunstformidler går klassen på opdagelse i udstillingen, og vi skal især finde inspiration i samtidskunstner Søren Behncke, hvis værker i pap kan gøre os klogere på, hvordan man konstruerer en rumlig form, og hvordan man inddrager ting og motiver fra hverdagen på en humoristisk og tankevækkende måde.\nUnder pseudonymerne Papfar og Posemanden har han i en årrække placeret værker i henholdsvis pap og plastik på nøje udvalgte steder i det offentlige rum ud fra tanker om dialog, deltagelse og social forandring. Behncke går ofte i aktivistisk dialog med allerede eksisterende kunstværker, som han giver nyt liv og nye betydninger ved hjælp af sine opfindsomme papskulpturer. Disse handlinger kan man også kalde for kunstneriske interventioner, idet de momentant griber ind i virkeligheden via kunsten – men uden at have fået lov. Papfars mest berømte intervention fandt sted på kunstmuseet ARoS i 2004, hvor han smuglede en enorm pap-slangebøsse ind på museet som en kommentar til Boy, den berømte skulptur af Ron Mueck.\nLige som Papfar skal eleverne nu lave en intervention, hvor de tænker ud af boksen! De skal konstruere en tredimensionel skulptur ud af pap, som skal føjes til en allerede eksisterende skulptur i det offentlige rum, i dette tilfælde bronzeskulpturen “Drengs Drøm – Mands Dåd” (1939), som er opstillet foran Rødovre Skole. Efter besøget i udstillingen går vi sammen over til skolen, hvor kunstformidleren kort fortæller om skulpturen, der viser komponisten Carl Nielsen som barn og er lavet af hans hustru gennem 40 år, billedhuggeren Anne Marie Carl-Nielsen, efter hans død. Skulpturen er letforståelig i sit udtryk og kan åbne for mange emner og temaer som f.eks. “fra barn til voksen”, “skoleliv”, “drømme om berømmelse”, “i musikkens tjeneste”, “kvindelige kunstnere”, “kærlighed på godt og ondt”, “I Danmark er jeg født” eller “liv og død”.\nEleverne skal nu vælge, hvad de vil udtrykke med deres intervention og hvordan. I grupper af to skal de reflektere over mulige emner og motiver for deres papskulptur – hvad for et hverdagsobjekt vil de bygge og hvorfor? Vil de belyse en problematik, kommunikere en følelse eller digte videre på skulpturens fortælling? Måske mangler den unge Carl Nielsen et par sko eller en skoletaske? Måske ville han hellere have spillet violin eller været tømrer? Den enkelte elev har stor kunstnerisk frihed i forhold til, hvad der bliver skabt, og det er derfor også vigtigt, at de kan begrunde de valg, de træffer undervejs. De skal i særlig grad være opmærksomme på, hvad deres intervention i pap gør ved Anne Marie Carl-Nielsens skulptur men også, hvordan den påvirker de forbipasserende i det offentlige rum. Intervenerende kunst forholder sig nemlig også til andre mennesker, som velvidende eller ej bliver en del af kunstværket.\nNu hvor eleverne har valgt, hvilken papskulptur de vil bygge, skal hver gruppe finde limpistol, saks, hobbykniv, blyant, lineal og vinkelmåler frem. Ikke alle hverdagsting er lige nemme at bygge, og da den tredimensionelle skulptur laves ud af indsamlet papemballage i forskellige teksturer og størrelser, er det vigtigt at tænke form og konstruktion igennem, og måske endda lave en skitse, inden byggeprocessen går i gang. Hvilke typer pap er f.eks. bedst at bruge, hvilke former skal skulpturen opbygges af, og hvilke størrelser skal de forskellige papdele have, inden de sammensættes med limpistol eller malertape? Sammen vil vi tale om pappets muligheder og begrænsninger, hvordan vi bedst bearbejder materialet til bløde kurver eller forstærkning af overflader samt betydningen af geometriske begreber som sidelængder og vinkler, måling og spejlingssymmetri i selve konstruktionen af en rumlig figur. Når skulpturerne er færdige, tegnes op og dekoreres med Posca-tuscher, så de får det helt rette personlige udtryk, inden interventionerne skal udføres ved skulpturen foran Rødovre Skole.\nPapskulpturerne er færdige, og nu skal hver gruppe på skift placere deres skulptur på eller i nærheden af “Drengs Drøm – Mands Dåd”. Det gentages, hvad en intervention går ud på, og sammen taler vi om forskellen på kunst og hærværk, så vi er sikre på, at ingen gør bronzeskulpturen fortræd, når de placerer deres papskulptur. Interaktionen mellem kunstværket og det sted, det bliver sat op, er afgørende for værkets effekt, og det er derfor vigtigt, at elevernes skulpturer placeres det helt rigtige sted! Hver gruppe får fem minutter til denne opgave samt til at dokumentere interventionen med egne smartphones, imens de resterende grupper forbereder sig på, at det bliver deres tur. En intervention varer ikke for evigt, den har snarere en midlertidig karakter, som kan gøre eleverne opmærksomme på kunstens magiske øjeblikke. Papskulpturerne pakkes ned og tages med tilbage til skolen, og så ligner pladsen/verden sig selv igen, eller gør den?\nTil slut diskuterer vi i fællesskab, hvordan det har været at arbejde med kunst som intervention og idé. En af gadekunstens strategier er at gribe aktivt ind i det offentlige rum, hvor vi alle færdes, for at synliggøre eller måske endda forandre noget ude i virkeligheden. Har vores interventioner gjort os i stand til at se vores omgivelser på nye og overraskende måder? Har de måske ændret noget inde i os selv?\nEfter besøget på Heerup Museum kan eleverne eventuelt lave en fælles udstilling enten af selve skulpturerne eller de digitale billeder. De kan også modificere de flotte papskulpturer eller placere dem i nye kontekster og derved give dem ny opmærksomhed og nye betydninger. Fotos af skulpturer eller interventioner kan deles med Heerup Museum og alle andre på sociale medier med hashtagget #udafboksen2020.\nEleven kan anvende forskellige tegneteknikker og materialer, eleven har viden om assemblage, eleven har viden om farvers formelle og symbolske betydning i en kulturel kontekst, eleven kan arbejde eksperimenterende med rumlig form, eleven har viden om forskellige metoder til udvikling af rumlig form, eleven har viden om stilarter og formsprog, eleven har viden om billeders kommunikative funktion, eleven kan inddrage omgivelserne i billedfremstilling, eleven har viden om stedsspecifik installationskunst, eleven kan analysere billeders funktion i en given kontekst, eleven har viden om blikpositioner, eleven kan formidle viden med billeder i kunst- og kulturprojekter\nForløbet opfylder følgende færdigheds- og vidensmål for valgfaget billedkunst efter 7.-8. kl:\nEleven kan fremstille billeder med forskellige udtryksformer samt teknikker herunder digitale teknologier, eleven kan på baggrund af afprøvninger og eksperimenter træffe begrundede valg i billedfremstillingen, eleven har viden om eksperimenterende arbejdsprocesser, eleven har viden om stil og genretræk fra forskellige tidsperioder og kulturer, eleven har viden om, hvilke funktioner og formål et billede kan have, eleven kan planlægge og formidle et budskab med forståelse for afsender og modtagerforhold, eleven kan reflektere over egne billedprocesser og iscenesætte formidlingen af et multimodalt projekt, eleven har viden om betydningen af billedmæssige valg og viden om faglige begreber


Læse e-mail offline\nLæse e‑mail-meddelelser offline\nWindows Mail kan hente e‑mail-meddelelser til computeren, hvilket giver dig mulighed for at læse og besvare dem, mens du er offline. Du kan ønske at arbejde offline, hvis:\nDu vil reducere den mængde tid, du tilbringer online, enten fordi din internetudbyder opkræver betaling pr. time, eller fordi du kun har én telefonlinje, og du ikke anvender en bredbåndsforbindelse.\nDu bruger en bærbar computer til at læse meddelelser på rejser og i andre situationer, hvor du ikke kan oprette forbindelse til internettet.\nSådan konfigureres Windows Mail, så du kan læse e‑mail-meddelelser offline\nUnder Hvis der ikke er oprettet forbindelse på dette tidspunkt på fanen Generelt skal du klikke på Skal der kun oprettes forbindelse, når jeg arbejder online og derefter klikke på OK.\nHvis din e‑mail-server anvender IMAP, skal du klikke på servernavnet på mappelisten (i den venstre rude iWindows Mail), markere afkrydsningsfelterne ud for de emner, som du vil have vist offline, og derefter klikke på Synkroniser konto.\nHvis du vil finde ud af, hvilken type e‑mail-server du anvender, skal du klikke på menuen Funktioner, klikke på Konti, vælge din e‑mail-konto på listen og derefter klikke på Egenskaber. Kontotypen vises under fanen Avanceret.\nKlik på menuen Filer, og klik derefter på Arbejd offline.\nNu kan du læse og besvare meddelelser, mens du er offline. Næste gang du går online og klikker på knappen Send/modtag vil alle meddelelser, som du oprettede, mens du var offline, blive sendt, og alle andre handlinger, som du påbegyndte, mens du var offline, vil blive udført.\nSe ogsåReducere forbindelsestiden, når du henter e‑mail


ZIMT-rådgivende råd - ZIMT - Europa-Universität Flensburg\nDet af senatet bemyndigede ZIMT-rådgivende råd (se vedtægt §3) er ZIMTs kritiske, konstruktivt reflekterende ledsager. ZIMT-rådgivende rådet er for så vidt ikke noget beslutningstagende råd, men meget mere et konsensualt anbefalende gremium, hvor der gives anbefalinger både til ZIMT, men også i budgetspørgsmål til ZHP og i givet fald også til præsidiet.\nSom strategisk (CIO-)gremium er (videre-)udviklingen af en roadmap til ZIMTs mellem- og langfristet planlægning med et perspektiv på op til fem år en vigtig opgave for rådgivende rådet. Her følger rådet den strategiske planlægning og forbereder beslutninger fra beslutningsgremier, men tjener samtidig synkroniseringen af planlægningen med universitetets beslutninger og mål.\nAnalysen af budgetforslaget og den intensive rådgivning med henblik på plausibiliseringen af budgettet - med hensyn til roadmappen og med et blik på de samlede til rådighed for universitetet stående midler - er endnu en kerneopgave for rådgivende rådet.\nRådgivende rådet arbejder - sammen med ZIMT-ledelsen - på definitionen og afgrænsningen af ZIMTs opgavespektrum. Sådanne overvejelser er altid forbundet med analysen af ressourcerne og deres styring ved ZIMTs ledelse.\nEn vigtig funktion af rådet er kommunikationen af udviklinger såvel fra universitet til ZIMT, men også - en gennemsigtighedsdannende kommunikation - fra ZIMT til universitetet.\nZIMT-rådgivende rådet 2012-2014\nTil rådet hører:\net præsidiemedlem i henhold til forretningsfordelingsplan\nBaseret på valg ved senatet:\ntre medlemmer fra professorernes medlemsgruppe;\net medlem den videnskabelige tjenestes medlemsgruppe;\net medlem fra den ikke-videnskabelige tjenestes medlemsgruppe;\net medlem fra de studerendes medlemsgruppe.\nRådet vælger en forkvinde eller formand blandt sine medlemmer.\nEmbedstiden for de valgte medlemmer er to år, for studentermedlemmer et år.\nMedarbejdere: juni 2018 - juni 2020 (2 år)\nStuderende: september 2019 - september 2020 (1 år)\nBeretninger til senatet\nZIMT-rådets aktivitetsberetninger (april 2014) 26-05-2014 110 KB (PDF)\nKundetilfredshed & forbedringsforslag:\nZIMT bestræber sig på at holde service-niveauet så højt som muligt inden for rammerne af de til rådighed stående midler/ressourcer, at løse opstående problemer hurtigt og at tilfredsstille jer - vores kunder.\nSkulle du ikke være tilfreds med ZIMTs service eller hvis du har ideer/forslag til forbedringer, henvend dig venligst først til ZIMT-kundetilfredshed.\nKontaktinformationerne for ZIMT-rådets medlemmer finder du under fanebladet "Medlemmer" på denne webside.


Opholdssted NELTON ApS - PDF\nDownload "Opholdssted NELTON ApS"\n1 Opholdssted NELTON ApS Tel: Afdeling Vestergårdsvej: Vi har eksisteret siden 2008 og har specialiseret os i arbejdet med unge med store udfordringer i livet. Vi har stor erfaring i at få de unge udredt både psykologisk og psykiatrisk, samt efterfølgende få lavet en behandlingsplan for den enkelte unge. Vi har et rigtig godt samarbejde med lokalområdets erhvervsdrivende og dette har resulteret i flere praktikforløb og lærepladser. I forhold til de unge fokuserer vi på, ikke at virke som et opholdssted, men at fungere som et trygt hjem, med stabile forældre.\n2 Målgruppe: NELTON Vestergårdsvej er godkendt til at modtage 6 børn og unge i alderen år. Det er børn og unge, der er kendetegnet ved, at de har psykiske, sociale og adfærdsmæssige problemer. Herunder også udadreagerende adfærd. De unge som anbringes hos os, er ofte unge der har mange anbringelser bag sig og/eller ikke længere kan håndteres i hjemmet pga. voldelig eller kriminel adfærd. Her ud over er det ofte unge der enten har eller vil få, konstateret en psykisk diagnose. Nytænkning Vi ser på hvad den unge kan, frem for at se på hvad den unge ikke kan og ud fra det, arbejder vi med at styrke den unges selvværd. Engagement Dette går begge veje. Vi engagerer os i den unge og dennes fremtid og gennem vores engagement, arbejder vi med at få den unge til at engagere sig i sin egen fremtid. Læring Læring er ikke bare skolekundskaber men også livets almindelige spilleregler. Hvordan man indgår i interaktioner med andre mennesker og hvordan samfundet er indrettet, hvad man må og ikke må. Tolerance For at kunne acceptere andre er det nødvendigt at den unge kan acceptere sig selv. Derfor anerkender vi den unge og derved lærer den unge at anerkende andre. Vi lærer f.eks. den unge at han/hun ikke altid kommer i første række men at andre også kan have behov.\n3 Oplevelser Vi arbejder med et højt aktivitetsniveau, da vi mener at vi med et fælles tredje, som for os er at være sammen med den unge, skaber vi grobund for at danne relationer. Nærvær Det er i nærværet og aktiviteterne, vi vil arbejde med at ændre den unges adfærdsmønstre. I nærværet skabes relationerne og vi vil gennem relationerne og anerkendelsen af den unge, skabe et rum for udvikling. Menneskesyn Vi arbejder ud fra et humanistisk menneskesyn, hvor alle mennesker er unikke og de unge der kommer på NELTON, har ret til et individuelt tilrettelagt behandlingsforløb. Værdigrundlag Vi er et veletableret pædagogisk opholdssted, der kan tilbyde unge mennesker med særlige vanskeligheder, et lærerigt og personligt udviklende ophold. Vores overordnede pædagogiske værdigrundlag, bygger på en anerkendende tilgang til den enkelte unge, ud fra en forståelse af, at alle mennesker har behov for at føle sig værdsat og holdt af. Vi mener, det er vigtigt at møde den unge med respekt og forståelse i et gensidigt forpligtende samvær. Vi tilbyder den unge en stabil og tryg hverdag i samvær med engagerede, nærværende og omsorgsfulde voksne. Vi er meget bevidste om at omsorg, tryghed og tilpassede udfordringer er det fundament, hvorfra den unge kan udvikle en stærk selvfølelse og tro på sig selv.\n4 Vi tilskriver humor en stor værdi i dagligdagen, da vi mener, humor kan skabe glæde, energi og overskud til at klare hverdagens mange gøremål og udfordringer. Endelig lægger vi stor vægt på et tæt og frugtbart samarbejde med forældre eller andre nære omsorgspersoner, da det har meget stor betydning for den unges udbytte af opholdet hos os. Pædagogik Vi tager udgangspunkt i den unge, og hans/hendes kompetencer. I stedet for at se på den unges begrænsninger, ser vi på den unges muligheder. Det er vores erfaring, at vi igennem forskellige typer af oplevelser og kravstilpassede udfordringer, opbygger et solidt fælles tredje en frugtbar og forpligtende fællesskabsfølelse både de unge imellem og imellem ung og voksen. Det fælles tredje er en autentisk måde at være sammen på. Den positive stemning og glæde der opstår, når vi i fællesskab løser en konkret problemstilling, har stor indflydelse på kvaliteten af samværet, en kvalitet vi kan bringe med hjem i huset og bygge videre på der. For at fremme den unges sociale kompetence og evne til at indgå i nære og forpligtende relationer, skifter vi bevidst mellem hjemmerummet og uderummet, da vi har erfaring med, at de forskellige rum kalder på forskellige kompetencer, roller og færdigheder hos den unge. Vi mener, det er meget betydningsfuldt for den unge selv og for samspillet i gruppen, at de ser forskellige sider af hinanden og ser hinanden i forskellige roller. De kan derigennem udvikle en større tolerance og forståelse for hinandens forskelligheder. Det betyder meget i forhold til at styrke den unges selvværd og selvfølelse at opleve at han eller hun på forskellig vis kan bidrage positivt til fællesskabet, og at den enkelte som person har betydning for de andre.\n5 For at styrke den unges selvtillid og lyst til at lære, vil vi tilbyde den unge en række muligheder for at udvikle nye færdigheder gennem nye tilpassede udfordringer. Vi er bevidste om at, ny læring tager tid og derfor bygger vores overordnede pædagogiske strategi på en forståelse af at skabe tid og ro omkring den enkelte. Der skal være tid til fordybelse, tid til opmærksomhed og tid til nærvær. Evne til opmærksomhed og koncentration er en væsentlig kompetence at udvikle, da vi mener, det har stor betydning for den unges videre udvikling og læring. Vi vil derfor skabe de nødvendige forudsætninger for dette, både indenfor husets daglige rammer og gennem et aktivt ude liv. Vi vil støtte den unge i at opstille klare, konkrete og realistiske mål for fremtiden, og vi mener, at vi kan understøtte den unges mål ved at stille den unge relevante og tilpassede udfordringer og ved at være opmærksomme og anerkendende, men også ved at fastholde den unge i de mål der er aftalt. Tel: Skole. Vi har intern skole på NELTON. Kontakt Opholdsstedet NELTON ApS


De indiske udfordrere - Computerworld\ntruslen fra øst: De tre største indiske it-virksomheder vil bruge den succesfulde indiske model i konkurrerencen med vestlige konsulentfirmaer. Men trods lavere priser kræver et gennembrud i Danmark, at en række kulturelle barrierer overvindes.\nDe er dygtige, seriøse og billige. Og de danske kunder følger dem med stor interesse. Tre af Indiens største it-selskaber udfordrer nu de anerkendte konsulenthuse.\n- Vi har god erfaring med at arbejde sammen med vores indiske it-leverandør. Efter vi har testet samarbejdet, er vi parate til at gå et skridt videre og anvende indiske konsulenter til større system-implementeringer, fortæller Kenneth Egelund Schmidt, Danfoss' it-direktør.\nDanfoss og Jyske Bank er blandt de danske virksomheder, der i de senere år har anvendt indiske it-virksomheder. De to virksomheder er enige om, at kvaliteten hos de indiske virksomheder er på niveau med vestlige konsulentvirksomheder. Der er dog sproglige og kulturelle barrierer, der skal overvindes i samarbejdet. Men hvis prisen er konkurrencedygtig, kommer de indiske virksomheder i betragtning.\nEfter at have kæmpet hårdt for at slå igennem hos de vestlige virksomheder med programmerings- og call center-opgaver, vil de indiske virksomheder ind på det attraktive konsulentmarked. De vil ikke længere kun arbejde offshore, hvor opgaverne løses i Indien væk fra klientens faciliteter.\nDe vil ind i konsulentopgaver, hvor dele udføres hos kunden, som eksempelvis ERP- og e-procurement-løsninger eller it-strategier. Indiens tre største it-virksomheder, Tata Consultancy Services (TCS), Wipro og Infosys, har alle valgt at bevæge sig op ad it-værdikurven.\nAlle tre har styrket deres konsulentdel med opkøb i USA. Wipro opkøbte sidste år et mindre amerikansk selskab, NerveWire Inc.. I foråret fulgte TCS og Infosys efter med opkøb af mindre konsulentvirksomheder. Infosys valgte, i tråd med dets to konkurrenter, at ansætte amerikanske eks-konsulenter til at lede den amerikanske konsulentdel. Infosys har ansat eks-topcher fra Deloitte Consulting, Accenture og Capgemini. Konsulentdelen udgør i dag fire procent af Infosys' samlede omsætning.\nDen skandinaviske tilstedeværelse for de tre it-selskaber er endnu begrænset. TCS har dansk kontor, mens Wipro og Infosys betjener det skandinaviske marked fra Stockholm.\nAnalysebureauet IDC konkluderer i en ny rapport, der bliver offentliggjort i disse dage, at de indiske it-virksomheder har vundet en række mindre konsulentopgaver i Danmark. IDC mener, at de indiske selskaber har en markedsandel på knap 0,5 procent af det samlede konsulentmarked, og at markedsandelen vil stige væsentligt, når de først får et gennembrud.\n- De indiske it-virksomheder har brug for at vinde nogle store kontrakter. Den første store opgave er klart den sværeste. Selvom TCS har vundet mindre opgaver hos danske kunder som Sonofon, Arla Foods og Grundfos, så mangler de stadig at kunne præsentere nogle større succeshistorier, siger IDC's senioranalytiker Mette Søeborg Ahorlu.\nGennembruddet på det danske marked skal komme via lavere priser. De indiske it-virksomheder vil kun udføre de mest kritiske dele af projektet hos kunden, resten vil blive udført til en væsentlig lavere pris i Indien. Infosys' europæiske chef for konsulentområdet, Arindom Basu, mener ikke, den indiske model er slået rigtig igennem endnu i konsulentbranchen:\n- I dag har vi cirka 70 procent lokale konsulenter og 30 procent offshore indiske konsulenter på vores europæiske projekter. Vi har valgt at starte med en stærk lokal tilstedeværelse, hvilket vi også vil gøre, når vi etablerer os i Danmark. Men det er vores klare mål at ændre dette i fremtiden. På vores traditionelle it-opgaver er 30 procent af konsulenterne hos kunden og 70 procent i Indien, men det er for ambitiøst for konsulentopgaverne. Jeg forventer, at vi vil kunne gennemføre projekter i fremtiden, hvor 50 procent er lokale konsulenter og 50 procent off-shore indiske konsulenter, siger han.\nArindom Basu vurderer, at Infosys' priser i dag ligger 20-30 procent under de vestlige konkurrenters. Han mener, at Infosys i fremtiden vil kunne tilbyde løsninger til endnu lavere priser.\nIndiske it-virksomheder vurderer selv, at de har en fordel gennem deres lange erfaring med at løse opgaver for vestlige kunder i lavomkostningsområder. Nordisk chef hos Wipro Prashanth Bhaskaran mener, at de tydeligt kan mærke fordelene, når de konkurrerer om de enkelte projekter.\n- Vi har brugt 15 år på at udvikle erfaringer inden for offshore. Det kan vores vestlige konkurrenter ikke bare gå ind og kopiere fra den ene dag til den anden. På kort sigt har vi helt klart en fordel, idet vi kan tilbyde en lavere omkostningsstruktur, end de kan, fortæller Prashanth Bhaskaran.\nInfosys' europæiske konsulentchef mener endvidere, at offshore-fordelen vil komme til at ændre resten af branchen.\n- Vi mener, at vi gennem vores offshore-erfaring kan tilbyde mere effektive og bedre forretningsmodeller, der leverer høj værdi til attraktive priser. Vores globale konkur-\nrenter bliver nødt til at ændre forretnings-\nsystemerne i deres virksomheder og efterligne os, vurderer Arindom Basu fra Infosys.\nEn anden fordel for de indiske it-virksomheder er, at de er vant til at styre samarbejdet mellem ansatte hos kunden og ansatte i Indien.\n- Vi har gennem mange års erfaring opbygget en mere effektiv måde at få kunde og offshore-teams til at samarbejde. Vi kan derfor tilbyde mere homogene konsulentteams og dermed give kunderne mere værdi for pengene, siger Arindom Basu.\nTimingen for de indiske virksomheder har været god. Det danske konsulentmarked er de senere år stagneret, og ifølge IDC's analyser forventes udviklingen at fortsætte de næste par år. Det eneste konsulentsegment, der forventes at stige, er outsourcing. Den begrænsede markedsvækst har betydet, at der er kommet hård priskonkurrence inden for outsourcing. Partner Philip Wiig fra Accenture vurderer, at det vil fortsætte.\n- Konkurrencen på outsourcing og udviklingsopgaver er blevet hård. It-udvikling og support vil derfor fortsat blive udført i lavomkostningsområder. Vi vil fremover se, at programmering og vedligeholdelsesopgaver i mindre grad bliver udført i Danmark. Derfor har vi hos Accenture foretaget investeringer i både Indien og de baltiske lande, fortæller Philip Wiig.\nTre af de store konkurrenter, IBM, EDS og Accenture, er enige om, at der er sket et skift i markedet, idet det er blevet nødvendigt at producere i lavomkostningsområder. IBM og EDS har derfor ligesom Accenture etableret sig i blandt andet Indien. Både IBM og Accenture vurderes at have flere end 10.000 ansatte i Indien, hvorimod EDS kun har cirka det halve.\nDe tre vestlige it-selskaber mener, at de står stærkere end de nye konkurrenter. Philip Wiig, partner hos Accenture, vurderer, at de vestlige selskaber er langt fremme med investeringer i lavomkostningsområder og samtidig kan skabe mere værdi hos kunderne:\n- Vi har bevæget os mere op ad it-kurven og fokuserer mere på værdiskabende opgaver. De indiske it-virksomheder vil få svært ved at slå igennem på områder som strategi og processer. Det er dyrt at købe medarbejdere, og de indiske virksomheder vil derfor have svært ved at gøre det billigere end de vestlige selskaber, mener han.\nHan mener også, at i mange af de store it-opgaver er det kun en mindre del, der ikke behøver blive udført hos kunden.\n- I de store it-opgaver er der kun 20-30 procent programmering. Yderligere 20-30 procent er design af processer, og resten er change management. Disse opgaver kræver, at vi er tilstede hos kunden samt god forståelse for processer og strategi, forklarer Philip Wiig.\nIBM's kommunikationschef, Anders Lund Rendtorff, mener ikke, de konkurrerer direkte med de indiske it-virksomheder:\n- Den internationale konkurrencesituation er skærpet i de senere år. Vi har derfor valgt at differentiere os og skabe mere værdi for kunderne. Det er ikke i vores interesse at være prisledende, siger han.\nSelvom selskaberne ikke vurderer de nye konkurrenter som en stor trussel, møder de indiske it-selskaber aggressive modtræk fra de vestlige konsulenthuse.\n- Vi oplever, at konkurrenterne forsøger at fastholde kunderne ved eksempelvis at tilbyde dem gratis evalueringsopgaver og en kraftig markedsføring af outsourcing til Indien, siger Arindom Basu fra Infosys.\nDe vestlige konkurrenters største kritik af de nye konkurrenter er, at de har en række udfordringer, som de må overvinde på markedet. Konsulentydelser er kendetegnet ved at være relationsbaserede, og det er derfor vigtigt med tillid mellem kunde og konsulent. EDS' administrerende direktør i Danmark, Bent Laursen, mener, at de kulturelle barrierer er svære at bryde for de indiske virksomheder.\n- Der er ofte en række sprogbarrierer mellem kunden og de indiske medarbejdere. Det gør arbejdet i hverdagen sværere, og der kan opstå misforståelser og fejl, siger Bent Laursen fra EDS.\nArindom Basu fra Infosys erkender, at det er vigtigt at uddanne konsulenterne i den lokale kultur.\n- Konsulenterne skal forstå kunde-interaktionen og den lokale forretningsmetode. Vi arbejder derfor meget på at uddanne dem gennem træningsprogrammer og udenlandsophold. Vi uddanner især konsulenter, der skal arbejde i ikke-amerikanske markeder, forklarer Arindom Basu.\nMette Søeborg Ahorlu fra IDC er enig i, at et gennembrud kræver, at både kunderne og de indiske it-virksomheder tilpasser sig.\n- Danske kunder har en barriere over for indiske it-virksomheder. Kunderne ved godt, at de er lige så dygtige, men de er ikke vant til at anvende ikke-vestlige leverandører og er derfor ofte tilbageholdende med det. Det er som regel sproglige og kulturelle barrierer, som skal brydes ned. Om disse barrierer for alvor bliver brudt i de næste par år, vil tiden vise, vurderer Mette Søeborg Ahorlu.\nWipro blev stiftet i 1945. Oprindeligt var deres forretningsområder inden for teknologi, belysning og sundhed, men i 1980 valgte de at øge fokus på it. Wipro startede med at fokusere internationalt i 1992. I 2000 blev selskabet noteret på den amerikanske børs, New York Stock Exchange. Wipro har en omsætning på 1,3 milliarder dollars og flere end 30 kontorer internationalt. Der er over 28.500 ansatte, hvoraf flere end 2.000 er lokale konsulenter.\nI Europa har Wipro ti salgskontorer og tre udviklingsafdelinger i Tyskland, Sverige og England.\nDa Bill Gates, Microsofts grundlægger, gæstede København d. 16. november, spurgte Computerworld Consultant, hvordan han vurderer de store vestlige it-spilleres fremtidige konkurrenceposition.\n- Man skal ikke frygte, at de store vestlige it-selskaber får monopolitiske tilstande. Lige nu kommer nye indiske virksomheder ind i den internationale konkurrence og konkurrerer på nye måder. Det er ikke kun i forhold til prisen, at de er ledende. De har nogle meget konkurrencedygtige forretningsmodeller. Konkurrencen i markedet vil derfor være hyper-competition, hvor det hele tiden handler om at nytænke forretningssystemerne, forklarer Bill Gates.\nInfosys blev etableret i 1981 og har siden begyndelse fokuseret på it. Selskabet har i dag knap 33.000 ansatte. Det første internationale kontor blev etableret i 1987 i USA. Infosys blev i 1992 et aktieselskab i Indien, og i 1999 blev de noteret på Nasdaq. I Europa har Infosys otte kontorer. Infosys' administrende direktør er Nandau M. Nilekani.\nInfosys har 32 salgskontorer i 17 lande og 31 udviklingscentre. I Europa har Infosys ni salgskontorer og to udviklingscentre.\nInvestorernes tillid til vækst i indiske it-selskaber\nInvestorerne tror på de indiske virksomheder. De tre selskaber, Wipro, TCS og Infosys, har i de seneste par år præsenteret positive resultater og høj vækst. Deres omsætningsvækst lå mellem 31 og 52 pct. i det sidste år, hvorimod de tre store vestlige spillere, EDS, IBM og Accenture, har haft en vækst på mellem 0,5 og 10 pct. De gode resultater har bevirket, at aktierne bliver handlet til mellem fem og otte gange omsætningen, hvorimod de vestlige selskaber bliver handlet til mellem 0,4 og 2,1 gange omsætningen.\nI\tnfosys\tWipro\tTCS\tEDS\tAccenture\tIBM\nOmsætning (mio. dollars) 2003/04\t1.063\t1.293\t2.000\t21.359\t11.818\t81.186\nVækst 2002/03-2003/04)\t31 pct.\t43 pct.\t52 pct.\t0,5 pct.\t2,0 pct.\t9,8 pct.\nMarket capitalization 2003/04\t7.241\t10.400\t10.800\t9.380\t24.200\t157.047\nAntal konsulenter 2003/04\t23.377\t28.502\t24.000\t-\t83.000\t319.273\nMarket cap./omsætning\t7\t8\t5,4\t0,4\t2,1\t1,9\nKilder: Virksomhedernes årsrapporter og hjemmesider\nTata Consultancy Services (TCS) blev etableret i 1968. TCS er et datterselskab i Tata-gruppen, der har så forskellige forretningsområder som jern, tekstiler, ure, the og hoteller. Gruppens samlede omsætning i 2003 var på 14,3 milliarder dollars.\nDatterselskabet TCS har 24.000 ansatte og en\nomsætning på to milliarder dollars. TCS er Asiens største software- og servicevirksomhed med konsulenter i 53 lande og mere end 100 kontorer. TCS har omkring 15 udviklingscentre i Indien.\nTCS har i Danmark arbejdet for blandt andre PBS, BRFKredit, BG Bank, Codan, Nordea, Jyske Bank, Danfoss, Velux, Ecco, IBM, Aller, AT&T, Post Danmark, SAS Cargo, Mærsk Sealand, Dako, Container Centralen, TDC, Sonofon, GE Capital, Ericsson,\nNokia, Telenor, Wilh. Wilhelmsen og GE Energy.


Nær og Fjern. Nr. 357, den 4. Maj 1879. Side 5-7\nMaaske savne vi endnu bestandig, som i Journalens Dage, en Linqvitz?\nRahbeks "Dramaturgiske Samlinger".\nI året 1623 kom Enken efter den ældre Karel van Mander til Danmark for at hæve en betydelig Sum Penge, som Christian den Fjerde skyldte hendes afdøde Mand i Betaling for de Tapeter, han i Holland havde vævet til Rosenborg og Frederiksborg. Enken medbragte sine to Børn, Sønnen Karel, der var født omtrent 1610, og en Datter, som senere blev gift med den ansete Maler Abraham Wuchter. Kongen tog sig af den trettenaarige Dreng, lod ham gaa i Lære hos dygtige Kunstnere i Holland og udnævnte ham senere til sin Hofmaler. Og Karel van Mander den Yngre blev som bekjendt ikke alene en stor Kunstner, men tillige en rig Mand. Foruden en Ejendom ved Gammel Strand ejede han saaledes den bekjendte Gaard paa Østergade, nuværende Nummer 15, hvor han holdt et Slags Herberg for fornemme Udlændinge, mest Gesandter, og hvor han efter Traditionen ofte modtog Besøg af sin kongelige Beskytter. Ved sin Død i 1672 efterlod han sig et Par Sønner. Den ældste, der kaldes "Billedsnider", drev det ikke til noget Stort i Kunsten, og den yngste, Karel eller Carl, slog ind paa en anden Vej og blev en anseet mathematisk Instrumentmager her i Byen. Denne Carl havde flere Børn, af hvilke dog kun den ene Datter har efterladt sig et Navn i Kunstens Historie.\nUtilia van Mander var født 1710 i Kjøbenhavn. Om det var trange Kaar, eller om det var det nedarbede Kunstnerblod, der drev hende til at betræde Brødderne, det lader sig ikke afgjøre, thi det er kun faa biografiske Detailler, der kunne indsamles om hende. Nok er det, at hun i 1747 — da hun altsaa allerede var i en Alder af syv og tredive Aar — lod sig engagere af von Quoten og spillede paa hans Theater i Store Kongensgade i Vinteren 1747-48. Hos von Quoten blev der spillet baade paa Dansk og Tydsk, og rimeligt nok er det, at Jomfru van Mander har ageret paa begge Sprog. Forestillingernes Række aabnedes med et heroisk Skuespil "Phistophile oder die träumende Liebe", forfattet af Adam Lenkiewitz. Det var en Polak af Fødsel, som, uvist naar, var indvandret til Danmark fra Tydskland, hvor han uden Tvivl tidligere havde hørt til en af de mange omvandrende Skuespiller-Bander, og som nu var ansat ved von Quotens Trop. Han var en smuk Mand med et ualmindelig fint og intelligent Ansigt, der navnlig udmærkede sig ved et Par spillende og kløgtige Øjne, saaledes som det fremgaaer af hans af Pilo malede Portrait, der den Dag idag findes i han Sønnesøns Eje.\nDen anden Forestillingsaften, den 22. November 1747 opførtes "Jacob von Thybo", og heri har Jomfru van Mander sikkert spillet Leonores Rolle, thi hun synes strax at være gaaet ind i det ældre kvindelige Rollefag, hvori hun senere høstede saa store Triumfer. Gaa viud fra denne Antagelse, for hvilken saa Meget taler, kunne vi blandt hendes Roller paa Theatret i Store Kongensgade fremhæve: Frosine i "Jens Gnier eller Pengepuger" (Den Gjerrige), Magdelone i "Den Stundesløse", Nille i "Jeppe paa Bjerget", Magdelone i "Kilderejsen", Madam Peternelle i "Tartuffe" og Magdelone i "Jean de France."\nI Maj Maaned 1748 lukkede von Quoten sit Theater, efter den 17. s. M. at have givet sin sidste Forestilling. Det var jo et haardt Stød for de fleste af Akteurerne og Aktricerne, men Jomfru van Mander gik dog ikke længe ledig paa Torvet. Spindesiden var det svageste Punkt blandt de "danske Akteurers" Personale, og hun havde under sin kortvarige Virksomhed i Store Kongensgade allerede erhvervet sig saa stort et Navn som komisk Skuespillerinde, at de danske Akteurer først og fremmest søgte at sikre sig en saa værdifuld Akkvisition. Hun var den, der anbefalde sin Medspillende Hortulan og Clementin til Engagement ved den danske Scene, og hun opnaaede tillige, at Adam Lenkiewitz, der var bleven brødløs, fik Ansættelse ved Theatret paa Kongens Nytorv som Overkontrolleur og Kasserer. Jomfru van Mander var nemlig bleven forlovet med den smukke Polak, der efter Udseendet at dømme har været en Del Aar yngre end hun, og det synes at være et ikke ringe Bevis paa hendes Betydning som dramatisk Kunstnerinde, at hun kunde udvirke, at de danske Akteurer engagerede Lenkiewitz, der dog hverken som Digter eller som Skuespiller kunde være deres Theater til nogen Nytte, hvorimod han rigtignok viste sig at være en flink og paalidelig Funtionair. Han havde altsaa faaet sig et lille Levebrød, og da hun var bleven engageret blandt Kunstnerne af anden Klasse med 4 Rdlr. om Ugen, kunde de saaledes godt holde Bryllup, hvorfor hun ogsaa kom til at debutere paa Kongens Nytorvs Theater som Madam Lenkiewitz.\nSaavel i Schwarz' "Lommebog for Skuespilyndere" som i Als' Rollefortegnelse og i Overskous Theaterhistorie skrives hendes Navn bestandig Linkwitz eller Linkewitz, og den samme Skrivemaade benyttes af J.C. Tode, der var hendes Huslæge, hvorimod Werlauff i sine "Antegnelser" kalder hende Lenkewitz. Naar der nu her i denne Biografi er brugt Skrivemaaden Lenkiewitz, da er det, fordi den maa ansees for at være den ene rigtige, og fordi der ikke er Grund til ikke at rette, hvad der i Fortiden er fremkommet ved Skjødesløshed eller Ligegyldighed. I Ægteparrets endnu existerende reciproke Testamente staaer der nemlig bestandig Adam og Utilia Lenkiewitz, Breve til ham havde bestandig den samme Skrivemaade af Navnet, paa Overhofmarskalk Schacks Plakater angaaende Theatrets Maskerader anmærkes, at Rangspersoner faae Billetter hos "Casseerer Lenkiewitz", og — for at nævne det bedste Bevis tilsidst — Madam Lenkiewitz skriver sig selv saaledes, hvilket kan sees af et af hende den 28. April 1753 til Theatret udstedt og underskreven Kvittering, som findes i Abrahams' Haandskriftsamling paa det store kongelige Bibliothek. I Tidernes Løb har rigtignok Familien ændret sit Navn til Lenkewitz, men derfor er det jo ingen Grund til ikke at skrive Stammoderens Navn, som hun selv skrev det.\nNu var altsaa Madam Lenkiewitz bleven Medlem af det danske Skuespillerskab, og der blev strax lagt Beslag paa hendes Kræfter. Allerede ved Aabningsforestillingen den 18. December 1748 medvirkede hun i begge Aftenens Stykker, nemlig som Grevinden i Regnards Komedie "Dobleren" og som Polidors Kone i Lafonds "De tre Rivaler", og hele det ældre Rollefag tilfaldt hende, ikke alene paa Grund af hendes fremragende Talent, men tillige af Nødvendighed, eftersom man ingen Anden havde dertil. Det var nemlig Holberg og Molière, der dannede hendes rige komiske Repertoire. Nerine i "Scapins Skalkestykker", Beline i "Den indbildte Syge", Madam Jourdain i "Den adelsgale Borger", Martine i "Doktoren mod sin Villie", Fru Daarebye i "Arme Jørgen" (Georges Dandin), Kiersten i "Fruentimmerskolen" og Magdelone i "Den indbildte Hanrey", hørte til det Molièreske Repertoire, og foruden de tidligere omtalte holbergske Rolle spillede hun Magdelonerne i "Maskeraden", "Pernilles korte Frøkenstand", "Henrik og Pernille", "Det lykkelige Skibbrud", "Julestuen" og "Den honette Ambition", fremdeles Geske i "Den politiske Kandestøber", Lucretia i "Hexeri eller blind Allarm", Nille i "Erasmus Montanus", Drengens Moder i "Den pantsatte Bondedreng", Donna Olympia i "Don Ranudo", Madam Polidor i "Det arabiske Pulver", Fruen i "Didrik Menschenskræk", Republiken i "Republiken" samt Dorothea i "Melampe". Mangelen paa Personale var i hin Theaters Børneaar saa følelilg, at Madam Lenkiewitz paa en og samme Aften spillede saavel Arianke Bogtrykkers som Konen i fjerde Akt, Gunild og Fruen i "Barselstuen, og i "Ulysses von Ithacia" paa een Aften maatte fremstille saavel Rosimunda som Dido og Juno.\nOm hendes Spil foreligger der saa godt som ingen andre Efterretninger, end hvad der kan øses af Overskous Theaterhistorie. Hun var allerede afgaaet ved Døden, da Rosenstand-Goiske begyndte paa sin Journal, og kun af ganske enkelte løst henkastede Ytringer hos de senere Forfattere kan man se, hvilken Betydning hun har havt for sin Samtid. Holberg selv satte hende overordenlig højt og skaffede hende i sin diste Aar en Gratifikation "for udviist Flid og vigilance", men skal der iøvrigt givess en nærmere Karakteristik af hende, er der intet Andet at gjøre end at citere, hvad Overskou skriver om hende: "Blandt det kvindelige Personale havde Komedien, saavel efter Publikums som Kjenderes Dom, sin stærkeste Støtte i Mad. Linchwitz, en Kone, der var særdeles anseet for Smag og Dannelse, og altid udenfor Scenen viste megen Anstand og Værdighed. Med et ualmindeligt Talent til at give sine Roller gjennemgaaende Forskjellighed forenede hun en sjelden Dygtighed til under Udførelsen at fastholde en Karakter i alle dens Nuancer, og stor Styrke i at give baade Mine og Ord et slaaende comisk Udtryk, som aldrig gik til Overdrivelse. Alle gamle Fruentimmer, fra virkelig fornemme Standsdamer ned til Sladderkærlinger og Bønderkoner, havde i hende en fuldendt Fremstillerinde, der, hvor yppigt hun end lod sit Lune spille, aldrig svigtede sit Valgsprog: "Det er Naturen, som skal komme Folk til at le", men under Tilskuernes stærkeste Latter bevarede den dybe Alvor, hvorved hun især opnaaede stor komisk Virkning. Endnu i Schwarz' Tid talte de ældre Skuespillere med Beundring om den Urokkelighed, hvormed hun holdt sig i sin Rolle fra det Øieblik, hun betraadte Scenen, og indtil hun var kommen langt ind i Koulissen, og om hvorledes hun bestandig havde sine udtryksfulde Øjne paa de Spillende under deres Repliker, saa at hun, som Hortulan sagde, aldrig havde seet Publikum, men derfor desto tiere hørt det."\nEfter denne Karakteristik, som hovedsagelig støtter sig paa Meddelelser fra Frederik Schwarz, vil man kunne forstaa, hvilket Tab det var for den danske Skueplads, da Madam Lenkiewitz bortreves ved Døden. Saisonen 1769-70 sluttede den 30. April med en Forestilling til Indtægt for Akteurerne, og ved denne Forestilling, som bestod af tre Smaastykker, medvirkede Mad. Lenkiewitz i de to første, nemlig som Flaminia i Desportes' "Den kokette Enke" og som Doraminte i Legrands "Hver Mands Ven". Hun spillede denne Aften med hele sit Lunes rige Fylde, og Ingen anede, at denne Optræden skulde blive hendes sidste. I Sommerens Løb begyndte hun at skrante, og den 23. September 1770 døde hun i en Alder af tresindstyve Aar, forinden Theatret havde kunnet paabegynde sin tre og tyvende Saison. For Theatret og Skuespilkunsten var det et stort og i Øjeblikket uerstatteligt Tab. Saa stor var Trangen paa komiske Aktricer, at man maatte overlade hele hendes rige Repertoire til en saa underordnet Kunstnerindividualitet som Mad. Hallesen, og der forløb adskillige Aar, før man fandt en Skuespillerinde, der blot nogenlunde kunde hæve Arven efte den højt begavede Afdøde.\nDet foranstaaende Træsnit er en Kopi efter hendes Portrait, som nu findes ophængt i det kgl. Theaters Foyer. Det er i Rækken det næstældste af de Billeder, Theatret ejer, og Pilo angives som Maleren. Det har været Pendant til Mandens Portrait, der, som tidligere omtalt, endnu findes i Familiens Besiddelse, og kom i Aaret 1844 i Theatrets Besiddelse. Hermed gik det saaledes til. Mad. Lenkiewitz døde barnløs, og efter hendes Død indgik Manden et nyt Ægteskab, hvoraf Frugten var en Søn, som i henved halvhundrede Aar var Kontrolleur ved den kongelige Loge i Theatret. Da denne Søn døde, søgte hans efterlevende Enke om en lille Pension af Theatrets Kasse og skjænkede i den Anledning det interessante Portrait til Foyeren. Andragendet blev allernaadigst afslaaet af den højkongelige Theaterdirektion, men som en Gratifikation blev der tilstillet hende en Sum engang for alle af — 40 Rigsdaler, en i Sandhed ikke daarlig Forretning for Theatret.\nURL for denne side er: http://uforbederlig.dk/collin/foyer357.htm


DET TALTE ORD GÆLDER. FOU samrådsspørgsmål N vedrørende forsvarschefens udtalelser og offentligt ansattes ytringsfrihed - PDF\nDownload "DET TALTE ORD GÆLDER. FOU samrådsspørgsmål N vedrørende forsvarschefens udtalelser og offentligt ansattes ytringsfrihed"\n1 Forsvarsudvalget FOU Alm.del endeligt svar på spørgsmål 181 Offentligt DET TALTE ORD GÆLDER FOU samrådsspørgsmål N vedrørende forsvarschefens udtalelser og offentligt ansattes ytringsfrihed Torsdag den 12. maj 2016 Besvarelse af samrådsspørgsmål N Indledning Tak for ordet. Spørgsmål N, som er stillet efter ønske af Eva Flyvholm (EL), lyder: Vil ministeren bekræfte, at offentlig ansatte, også i forsvaret, har ytringsfrihed og ret til at kritisere ledelsen, og vil ministeren i den forbindelse kommentere på, om det er acceptabelt, at forsvarschefen har truet medarbejdere med fyringer, hvis de rejser kritik eller, ifølge forsvarschefen, opfører sig illoyalt, jf. artiklen på dr.dk den 18. marts 2016: Ballade i Forsvaret: Ansatte føler sig truet af forsvarschefen. Første del af spørgsmålet lyder, om jeg vil bekræfte, at offentlig ansatte, også i Forsvaret, har ytringsfrihed og ret til at kritisere ledelsen. Det korte svar er: Ja. Demokrati og åbenhed er grundlæggende værdier i den offentlige sektor, og det er derfor både naturligt og nyttigt, at offentligt ansat-\n2 te gør brug af deres ytringsfrihed og deltager i den offentlige debat med både viden og synspunkter. Derfor er mit svar til spørgerens første spørgsmål, at Forsvarets ansatte - ligesom andre offentligt ansatte er beskyttet af grundlovens bestemmelse om ytringsfrihed og kan på egne vegne deltage i den offentlige debat og fremsætte personlige meninger og synspunkter. Dette gælder også emner, der vedrører ens eget arbejdsområde. Derfor må Forsvarets ansatte gerne kritisere ledelsen, og det er vigtigt at lytte til Forsvarets ansatte, når de gør opmærksom på forhold, som de finder kritisable. Beskyttelsen af offentligt ansattes ytringsfrihed gælder kun, når man som offentligt ansat ytrer sig på egne vegne. Ledelsen kan således fastsætte regler for, hvem der må udtale sig på myndighedens vegne og give nærmere retningslinjer for indholdet af sådanne udtalelser. Udtalelser på myndighedens vegne falder uden for dette samråd. Dernæst ønsker spørgeren, at jeg kommenterer, om det er acceptabelt, at forsvarschefen har truet ansatte med fyringer, hvis de rejser kritik eller ifølge forsvarschefen, opfører sig illoyalt. Som jeg tidligere har udtalt, er det min generelle holdning, at man ikke skal true med at fyre folk. 2\n3 Som bekendt har Folketingets Ombudsmand valgt af egen drift at tage sagen op. Ombudsmanden har bedt Forsvarsministeriet om en udtalelse i sagen, ligesom ombudsmanden har bedt ministeriet om at indhente en udtalelse fra Værnsfælles Forsvarskommando. Forsvarsministeriet har i den henseende modtaget en udtalelse fra forsvarschefen, som jeg her vil læse op i uddrag:. Som Forsvarschef ønsker jeg en åben og saglig debat i Forsvaret. Konstruktiv debat og dialog bidrager til at udvikle Forsvaret og fremme den gensidige forståelse mellem ledelse og medarbejdere. Af samme grund har Forsvaret styrket indsatsen på de sociale medier, og af samme grund gennemfører jeg i øjeblikket en omfattende rundrejse til Forsvarets myndigheder for at komme i dialog med så mange medarbejdere som muligt. Videre fremgår det af forsvarschefens udtalelse om debat-tonen på de sociale medier:. Årsagen til, at jeg har fundet anledning til at tage debattonen op som ét af emnerne på disse møder med medarbejderne er, at der bl.a. på sociale medier, herunder Forsvarets Facebook-sider, til tider har været en i mine øj- 3\n4 ne urimelig grov tone, samt at Forsvarets ansatte nogle gange har bidraget hertil... Videre fremgår det af forsvarschefens udtalelse: Et af mine ærinder på møderne var grundlæggende at skabe opmærksomhed og tydelighed om behovet for en ordentlig debattone. Det budskab står jeg ved. Samtidig vil jeg dog gerne slå fast, at jeg ikke skulle have knyttet behovet for en ordentlig debattone sammen med illoyalitet, ligesom jeg ikke skulle have nævnt fyring i den forbindelse. Det beklager jeg. Jeg vil afslutningsvist gerne slå fast, at medarbejdere i Forsvaret ligesom andre offentligt ansatte har en udstrakt ytringsfrihed, og at der kun er få begrænsninger, Og så afslutter forsvarschefen også med: Medarbejdere i Forsvaret er således meget velkomne til at bidrage med deres holdninger, også hvis de er kritiske eller uenige med ledelsen i Forsvaret. Det har jeg også på møderne og ved andre lejligheder tilkendegivet. Jeg ønsker dog, at den debat foregår i en konstruktiv og sober tone.. 4\n5 Jeg kan fuldt ud tilslutte mig forsvarschefens synspunkter om en ordentlig debat-tone. I øvrigt er det min erfaring, at man kommer længere, hvis man har en sober og konstruktiv debat-tone. Jeg er enig med forsvarschefen i, at han ikke skulle have knyttet behovet for en ordentlig debat-tone sammen med illoyalitet eller have nævnt fyring i den forbindelse. Jeg har noteret mig, at forsvarschefen beklager. Det er en grundlovssikret ret at ytre sig også som offentligt ansat. Vi skal blot ikke glemme, at når vi som borgere udtrykker vores meninger uanset hvilket fora de fremsættes i så skal vi også lytte til andre, erkende at en sag kan have flere sider og have respekt for andre synspunkter. Dette afslutter min besvarelse af samrådsspørgsmål N


Naturtro og livagtige glasfiber dyr i fuld størrelse - nordiceventcompany.com\nNATURTRO & LIVAGTIGE GLASFIBER DYR\n- synligt blikfang i naturlig størrelse..\nNaturtro og livagtige glasfiber dyr i fuld størrelse\nLej eller køb et blikfang til din butik eller butiksvinduer som gør at kunderne ligger ekstra mærke til dig, eller opstil f.eks. en reklame ko, eller kalv ved din fabrik, eller på din næste messe - du bliver overrasket over hvor meget omtale og opmærksomhed vil få.\nVi samarbejder med flere af verdens bedste skulptører og producenter af glasfiber, og tilbyder både udlejning og salg af glasfiber dyr, og som udgangspunkt klarer vi her enhver opgave, lille, som stor.\nVi udvikler og producere alle former for glasfiber dyr, som med eller uden logo giver et genkendende og synligt blikfang, og som med garanti gør, at folk de husker dig, dit brand og firma. Og har du et speciel ønske i glasfiber, så tøv ikke og kontakt os, da vi kan producere næsten alt.\nDyrene du ser her på siden, har vi på lager til udlejning, og tilbyder både levering, opstilling og dekoration til alle former for udstillinger, messer, event og butiks udstilling m.m.\nSkal du bruge et enkelt dyr, sender vi med fragtmand, og skal du bruge flere levere og opstiller vi gerne på din adresse m.m.\nHer et lille udvalg af nogle af de dyr vi producere\n- er dyret du søger ikke her, så kontakte os - vi kan lave alle dyr..\nDanske bondegårds dyr\nVilde Danske Dyr


Bøger af Salman Rushdie\nForfatter fødeår: 1947-06-19\nQuichotte (Bog, Hæftet, Dansk)\nIsmail Smile (aka Quichotte) er omrejsende sælger i sin fætters medicinalfirma og besat af TV – og så er han den mislykkede spionforfatter Sam DuChamps kreation. I mr. Smiles... Læs mere\nQuichotte (Lydbog, Zip_mp3, Dansk)\nQuichotte er en stort anlagt, episk fortælling om længslen efter kærlighed og familieliv. Det er en satirisk pastiche over Miguel de Cervantes klassiker, Don Quixote, og samtidig et... Læs mere\nQuichotte (Ebog, Epub, Dansk)\nQuichotte (Bog, Paperback, Engelsk)\nShortlisted for the Booker Prize 2019! In a tour-de-force that is both an homage to an immortal work of literature and a modern masterpiece about the quest for love and family,... Læs mere\nMidnatsbørn (Bog, Paperback, Dansk)\nPå et magisk tidspunkt, præcis på slaget tolv den 15. august 1947, bliver Saleem Sinai født. I samme sekund frigør Indien sig fra Englands herredømme. I den første time efter... Læs mere\nDet gyldne hus (Ebog, Epub, Dansk)\nFortællingen om ejendomsmatadoren Nero Golden og hans familie, der under mystiske omstændigheder ankommer til USA fra Indien umiddelbart inden Barack Obamas indsættelse. Golden... Læs mere\nDet gyldne hus (Bog, Hæftet, Dansk)\nFortællingen om ejendomsmatadoren Nero Golden og hans familie, der under mystiske omstændigheder ankommer til USA fra Indien umiddelbart inden Barack Obamas indsættelse.... Læs mere\nRaseri (Bog, Paperback, Dansk)\nSalman Rushdies RASERI handler om idehistorikeren Malik Solanka, som er stukket af fra kone og barn hjemme i London og har slået sig ned i New York. Han lider af pludselige,... Læs mere\nDe sataniske vers (Bog, Paperback, Dansk)\nMaurerens sidste suk (Bog, Paperback, Dansk)\nVi er i Bombay, en storby hvor øst og vest mødes, og hvor alt kan lade sig gøre, hvor mennesker mødes og sød musik opstår, hvor slægter fortsætter med alt hvad... Læs mere\nTo år, otte måneder og otteogtyve nætter (Ebog, Epub, Dansk)\nEn storm rammer New York, og kort tid efter begynder mærkværdige hændelser at ske. En jordbunden gartner opdager, at hans fødder ikke længere rører... Læs mere\nFortryllersken fra Firenze (Bog, Hardback, Dansk)\nMed sin tiende roman er Rushdie tilbage ved udgangspunktet, dér hvor fortælleglæden folder sig ud i hele sin pragt. FORTRYLLERSKEN FRA FIRENZE er ganske... Læs mere\nSkam (Bog, Paperback, Dansk)\nSalman Rushdies bog om tre søstre, som slutter en hemmelig pagt om til stedse at forblive en treenighed. Da en af dem bliver gravid, tager de alle tre på i vægt, og bagefter aner... Læs mere\n"Jeg var i Nicaragua i tre uger i juli. Det følgende er derfor et portræt af et øjeblik, og ikke mere, i dette smukke vulkanske lands liv. Jeg tog ikke... Læs mere


Coco & Co: maj 2010\n21. kage - Bryllupskage med chokolade\nJeg fik desværre ikke taget så gode billeder af de bryllupskager jeg lavede her i weekenden til mandens søsters bryllup. Brudeparret havde ønsket simple kager uden få meget tingel tangel, men i hjertform og ikke i etager. Derfor lavede jeg 3 hjerteformede kager, som jeg desværre må sige ikke var mine bedste kager. Jeg syntes de var pæne nok, men jeg var ikke så begejstret for smagen - syntes de var lidt tørre :o(\n2 lag chokolade-mousse\nsmurt op med chokolade-mousse\npyntet med hjemmelavede blomster\nIndsendt af Camilla kl. 15.57 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: blomster, bryllupskage, chokolade-fondant, fondant, kage\n19. & 20. kage - konfirmationskager\nDe her 2 kager er lavet til en tidligere god kollegas datters konfirmation. Jeg har sløret lidt af navnet, bare sådan for privathedens skyld, men i hvert fald mente Celines mor at hun skulle have en salmebog, og da jeg ikke kunne lave den stor nok blev det også til en kedelig ekstra kage.\nIndsendt af Camilla kl. 21.51 10 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: bogkage, fondant, guld, kage, konfirmation, salmebog\n18. kage - Book Arts kage\nEndnu en bog kage - denne gang til Book Arts Festival i Thy, hvor min svigermor er en af folkene bag. Jeg har endelig fået noget ordentligt guld, (på opfordring fra den dygtige Sif ) som jeg er VILDT glad for - jeg er bare ked af at jeg ikke havde det til salmebogen\nIndsendt af Camilla kl. 09.06 2 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: bogkage, fondant, guld, kage\n1 pk (200 g) Philadelphia (ost)\n3,75 dl sukker (ca. 335 g)\n5½ dl hvedemel (ca. 330 g)\n1½ dl hakket mørk chokolade (ca. 130 g)\n1 dl hakket hvid chokolade (ca. 60 g)\n- Pisk smørret luftigt\n- Tilsæt Philadelphia og pisk luftigt\n- Tilsæt sukker og pisk luftigt\n- Pisk creme fraichen med\n- Tilsæt æggene et ad gangen – pisk godt mellem hvert æg\n- Bland/sigt mel, bagepulver, vanillesukker og salt\n- Bland de tørre ting i dejen (kan godt piskes ind i dejen)\n- Vend forsigtigt chokoladestykkerne i dejen\n- Hæld dejen i en smurt form m. bagepapir\n- Bag på nederste rille i ovnen ved 175 grader i 60-70 min. alt efter størrelsen på formen\nDenne bund smager vildt godt, men kan godt være lidt tung i det. Jeg har fået opskriften fra Bryllupsklar - Majas bryllupskage\nIndsendt af Camilla kl. 09.07 3 kommentarer: Links til dette indlæg\n17. kage AaB-kage\nFødselsdagskage til min venindes far. Den blev på ingen måde perfekt, men jeg var alligevel ret stolt af den - nok en af mine bedste indtil videre :o) Jeg har tit set 'Funky Letters' andre steder, og måske syntes de har været en smule overvurderede, men jeg tror nu nok jeg skal blive rigtigt glade for dem, for de giver altså en god effekt!\nHvid chokolade-mousse med friske jordbær\nIndsendt af Camilla kl. 19.44 6 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: fondant, fødselsdag, kage\nJeg bagte også muffins med Maltesers i til mine tidligere kolleger - og pyntede med toblerone-creme og en enkelt blomst dusted med grønt\nIndsendt af Camilla kl. 15.28 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: blomster, cupcakes, kage, muffins\n16. kage - gavekage\nJeg fik mine tidligere kolleger på besøg i går aftes. Det var vildt hyggeligt, og selvfølgelig skulle vi have lidt kage\nIndsendt af Camilla kl. 15.25 2 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: fondant, gave, kage, modellering\n15. kage - Konfirmationskage\nSeneste kage er en konfirmationskage til min mands nevø. Han har før givet udtryk for at han godt kan lide mine kager, så derfor skulle han selvfølgelig have en kage til sin konfirmation. Vi blev enige om at den skulle forestille en salmebog, for at den ikke skulle blive for tøset i det.\nJeg havde dog noget bøvl med at få bogstaverne guld, pga. manglende levering fra en leverandør, derfor blev de ikke helt som jeg gerne ville have, men ak. De store bogstaver er lavet med udstikker og de små er RI, som jeg bestemt ikke er helt skarp til!\nMen kagen fik stor ros, både for udseende og smag\nFondant / RI\nIndsendt af Camilla kl. 12.01 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: bogkage, fondant, kage, konfirmation, salmebog


Fladskærms TV - Køb billige fladskærm TV online - utti.mandflot.com Ved at fortsætte hvid sitet accepterer du brugen af cookies. Læs mere fladskærm cookies her også hvordan du sletter dem og læs mere on vores persondatapolitik hvid. Køkkenerne er danskproducerede, dansk designet og fåes i hele 14 forskellige design. Du kan få dit nye fladskærm allerede 10 dage efter bestilling — det synes vi er hurtigt.\nFLADSKÆRM HVID - rejsevejr. fladskærm hvid\nFladskærm hvid, lus hvad gør man Lokale butikker\nHvid kan godt lide kager, når de skal spises - men her på sitet bruger vi cookies til at tilpasse indhold og budskaber, hvid også til statistik og målrettet fladskærm fra os selv samt fra 3. Ved at fortsætte på fladskærm accepterer du brugen af cookies. lån 15000 Få besked når der er nye annoncer, der matcher din søgning. Selvbyg, selvbygget, Intel Core i5 3.\nKøb og salg af Fladskærm Hvid i TV på DBA. aug, kr. LCD, Bang & Olufsen, Beovision 8, 32", High Definition, God, Pænt TV i hvid. Med HDMI. Elgiganten har et stort udvalg af forskellige fladskærms-TV - til en skarp pris. Køb din nye fladskærm hos Elgiganten i dag. Køb Fladskærms TV hos utti.mandflot.com Danmarks største udvalg af TV, PC, Mobil og meget mere. Stort udvalg af Fladskærms TV. Altid gratis fragt og ekspres. Ny LED fladskærm? Vi har stort udvalg med mærker som Samsung, Sony, Philips etc. Lave priser – Bestil i dag. Når du skal købe et nyt TV, kan det være en jungle at finde den rigtige fladskærm fra nogle af de mange producenter som Samsung, Philips, LG, Sony og. Hos PriceRunner kan du sammenligne priser på fladskærms TV. Find dit nye LG, Sony, Philips, Panasonic eller Samsung TV her.\nFLADSKÆRM HVID - tinnitus behandling. fladskærm hvid\nKøb billig Samsung 32" Fladskærms TV TV UE32H - LED - p - Hvid 32", 4 Series LED TV, Smart TV, p, hvid fra til tilbudspris Samsung. Vi har de bedste tilbud på din næste fladskærm. Fysisk butik - Tilbud. Philips 24" Fladskærms TV 24PFT - LED - p - Hvid · Ultratyndt Full HD LED-TV. kender i til nogle hvide fladskærme som ikke koster mere end laver et par stykker i de små størrelser og Philips har vist een i hvid (22"), men.\nhvid fladskærm Kabler giddens aftraditionalisering\nSammenlign priser og læs anmeldelser af hvid fladskærm Kabler. Klik her og find den bedste pris nu!. kødproduktion\nElgiganten har et stort udvalg af forskellige fladskærms-TV - til en skarp pris. Køb din nye fladskærm hos Elgiganten i dag. Køb Fladskærms TV hos utti.mandflot.com Danmarks største udvalg af TV, PC, Mobil og meget mere. Stort udvalg af Fladskærms TV. Altid gratis fragt og ekspres. Ny LED fladskærm? Vi har stort udvalg med mærker som Samsung, Sony, Philips etc. Lave priser – Bestil i dag. Vi har TV at vælge imellem i alle størrelser – fra det lille TV på under 30 tommer til den store fladskærm på over 60 tommer. Uanset dine behov kan du derfor finde dit nye TV her og købe TV online fra vores udvalg.\nFladskærm hvid, barbara bickmore bøger Lokale butikker\nFlatpanelsDK følger i disse dage Tilmeld dig også vores Nyhedsbrev eller RSS feeds. deltidsjob vordingborg For at fjerne sÃ¸gning skal du Ã¥bne denne menu hvid trykke pÃ¥ det lille kryds til hÃ¸jre for sÃ¸geknappen. Alle nyhederne IFA Airplay 2 - få overblik Airplay 2 fladskærm få overblik.\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Fladskærm hvid utti.mandflot.com


Sådan sikrer du dig mod næste krise - Finanshuset i Fredensborg\nKrisestemningen blandt forbrugere er nu næsten væk, men er krisen ovre? Nogle taler om begyndende opsving, men holder det? Hvordan sikrer du dig mod næste krise?\nVi kan tale meget og længe om konjunkturer, stigende ejendomspriser, makroøkonomi og prognoser for væksten. Når det kommer til stykket, så er det forbrugerne, der bestemmer, om vi får varig vækst i dansk økonomi. Tager danskerne ikke pengene op af pungen, men lægger dem på hylden til bedre tider, så forbliver det tom snak.\nVil du derfor personligt bruge den spirende forbrugertillid til noget varigt positivt, så skal du fjerne gearingen fra din økonomi. Fokuser fremover på at betale af på gælden, når du sparer op. Så sænker du gearingen i din privatøkonomi, og sikrer dig bedre mod fremtidige kriser.\njun 04th, 2014 | Tags: formue, gearing, gæld, Krise, risiko


Hvis 2016 er året du skal booste dit lederskab - og vil spare lidt penge....\nspecial opgaver rabat frontmatec I love my job Michele Gundstrup Consulting facebook Topsøe discount Tid til tanke tanker refleksion\nTraditionen tro kører vi en 'early bird' kampagne, så de der er lidt proaktive kan få fordel af det.\nDu er måske afdelingsleder og trænger til at få kigget dit lederskab efter i sømmene, og fokusere på hvilken retning du og din afdeling bevæger jer i. Det kan også være du er projektleder og er igang med en kompleks opgave, der kræver at du får sat dig selv i spil og får dit team med dig. Måske er du specialisten der har en hulens masse interessenter at tage hensyn til, og hvor du skal finde ud af hvordan du smartest navigerer og booster dit personlige lederskab. Eller du har måske været på stifinderuddannelsen for en del år siden, og trænger til at få ånden derfra genopfrisket samtidig med at du bliver meget konkret på hvordan du bruger alt det du lærte i praksis og i din dagligdag.\nI 2016 er der kun kalendersat ét BPL kursus med deltagere fra forskellige firmaer - det ligger p.t. i juni 2016 men flyttes formentlig til august/september. For Novozymes er der yderligere muligheden på kurset i maj, der kun er for medarbejdere i Novozymes.\nDe specifikke datoer og andet praktisk info finder du altid i Kalender.\nPrisen for de 4 dage med mere end 48 timers undervisning er i 2016 DKK 26.000 + moms incl ophold og forplejning. Det er en stigning på 1.000 DKK + moms ifht de seneste mange år, hvilket skyldes at vores udgifter er steget tilsvarende.\nMEN; tilmelder du dig et af 2016 kurserne inden udgangen af februar 2016, ja så får du det til 2015 prisen og sparer altså 1.000 DKK + moms.\nEr I minimum 2 fra samme firma der inden udgangen af februar 2016 tilmelder jer samme hold i 2016, så får begge deltagere i stedet 10% rabat på 2016 prisen - dvs I sparer 2.600 DKK + moms pr deltager.\nTilmelding foregår under Kalender og Tilmeld mig - skriv i kommentar feltet hvis I er 2 der hører sammen, så vi kan koble tilmeldingerne og give jer den rigtige rabat.\nOBS: Hvis du ved at du har nogle medarbejdere du gerne vil have afsted i 2016, så kan du også reservere 'unavngivne pladser' i dit/din afdelings navn så du er sikret rabatten. Skriv til Michèle inden 29. februar 2016, hvis du vil lave en aftale om det.


Indslusning i Styrkeprøven sker i et 3 mdrs. forløb hvor vi skaber afklaring i forhold til kursisten, koordinering i forhold til forvaltningen, og på baggrund heraf, peger på det videre forløb.\nAfklaring sker ud fra iagttagelser, samhandlinger og kommunikation med kursisten, og munder ud i en af kursisten accepteret og godkendt kategorisering i "indsatsklar" og "ikke indsatsklar".\nKoordinering med forvaltningen sker løbende og med mindst 1 indrapportering pr. måned\nIkke indsatsklar, her fortsættes forløbet i Styrkeprøven.\nIndsatsklar, 1, uddannelse på ½ tid, Styrkeprøven på ½ tid i en overgangsperiode. Dette er en model vi har rigtig gode erfaringer med.\n2, uddannelse eller job på fuld tid, hvor vi tilbyder at følge op med mentorstøtte.\n2 De indsatsklare\nDe indsatsklare er definerede ved at kunne møde dagligt og deltage i fællesskabet og i aktiviteterne.\nOpgaven handler her om at skabe stabilitet i livsførelse, om at afdække interesseområder og på den baggrund skabe motivation til at gå i gang med en uddannelse.\n3 De ikke indsatsklare\nDe ikke indsatsklare er definerede ved ikke at kunne møde dagligt og deltage i fællesskabet og i aktiviteterne.\nOpgaven handler også her om at skabe stabilitet i livsførelsen, men her skal skabes motivation til at stå op, møde op, og om at skabe interesse for og ønsker for eget liv og fremtid.\nEn del af arbejdet består i at møde og afhente de unge i eget hjem, eller i at mødes et sted i byen, for med samtale og nærvær at skabe en bæredygtig relation.\n4 Mentorordning/ støtte under uddannelse\nStyrkeprøven tilbyder fleksible mentorordninger af kortere eller længere perioder. Her er fokus på først og fremmest uddannelse og jobmuligheder, men også boligsituation og personlige forhold indgår som væsentlige temaer.\nVores mål er at tilvejebringe nye handlemuligheder og give et skub i den rigtige retning. Vi søger at få de unge i gang med uddannelse og aktiviteter, da det er vores erfaring, at det kan være begyndelsen til en positiv udvikling samt give de unge et nyt perspektiv i tilværelsen.\nUdformningen og behovene kan være meget forskelligartede. Der kan være behov for mere eller mindre intensiv støtte under uddannelse, og/eller behov for efterværn og bostøtteordninger, hvor den unge har brug for støtte til at etablere en tilværelse i eget hjem og indgå i aktiviteter i nærområdet, eller der kan være behov for støtte til socialt udsatte børn/unge.\nOpsigelsesvarsel 1 mdr.\n6 Lektiehjælp / lektiecafe\nStyrkeprøven tilbyder lektiehjælp til unge der er i gang med uddannelse, og som måtte have brug for støtte til lektielæsning og strukturering af dagligdag og studie.\nSted: et egnet lokale stillet til rådighed af kommunen.


Er du ægspert eller novice?\n7 korrekte svar: LE-GEN-DARY! Du er en hårdkogt ægspert i pensionsspørgsmål.\n5-6 korrekte svar: Bob bob bob… Det’ ikke så ringe endda!\n3-4 korrekte svar: Nogen ta’r det tungt. Du tarteletter…\n1-2 korrekte svar: Hvis du var en ludobrik, ville du nok være slået hjem nu…\n0 korrekte svar: Did you even quiz bro?


Ravn Design: juni 2013\nNår vejret nu ikke arter sig, så kan man da bruge weekenden på at være kreativ! :)\nJeg har leget lidt i min art journal, som er en gammel bog.\nPigen er lavet efter et mønster, som Gabrielle har lavet efter inspiration fra Julie Nutting.\nDet er længe siden jeg startede på pigen, det var et fælles projekt i tirsdagsklubben, at lave hende, men jeg kom lidt fra det igen. Men nu kom hun da i min journal...... ikke helt perfekt, for jeg fik klisteret hovedet på lidt for langt nede, så jeg måtte presse hende lidt sammen for at benene kunne være der! hihi, jeg lærer det måske engang!?\nJeg har købt Julies bog og mit næste projekt må være at lave et mønster til en "påklædningsdukke" selv.......\nJeg har brugt gamle stickers, rub-ons og papirrester. Distress ink, gesso og goosebumps texture spray til baggrunden.\nGod regnvejrs søndag og tak fordi du kom forbi :)\nIndsendt af Charlotte Ravn kl. 15.28.00 9 kommentarer\nSparebøsse - DT Panduro Hobbys Scrapbooking\nDet har være et par skønne og udfordrende år og vi har bestemt ikke manglet materialer at lege med.\nDu kan se hvilke maerialer jeg har brugt på Panduro Hobbys Scrapbooking Blog hvor du også kan se hvad de andre piger har fundet på.\nHusk også at deltage i vores sidste konkurrence.\nDet er vist ikke lige bloggen, der har min første prioritet for tiden og jeg får da slet ikke kigget på alle de blogge, som jeg ellers følger! :( Men jeg får da lavet lidt kreativt ind i mellem havearbejdet og alt det andet der trækker i mig lige for tiden! :) Jeg har bla. lavet 45 indbydelser til en 70-års fødselsdag.\nDet søde billede er af fødselaren som lille. :)\nHav en dejlig dag og tak fordi du kom forbi :)\nIndsendt af Charlotte Ravn kl. 10.26.00 8 kommentarer\nTema børn - DT Panduro Hobbys Scrapbooking\nDenne gang er temaet BØRN på Panduro Hobbys Scrapbooking BLOG\nDu kan se hvilke materialer jeg har brugt på Panduro Hobbys Scrapbooking blog, hvor du også kan se hvad de andre designere har fundet på til dette tema. Husk at deltage i vores konkurrence om et gavekort på 200 kr. til Panduro Hobby.


En ny stærk magthaver satte ind mod skovbrandene i Brasilien: Den globale offentlighed | Information\nDen brasilianske præsident, Jair Bolsonaro, har sat militæret ind som brandmænd og forbudt skovafbrænding i 60 dage for at stoppe skovbrandene i Amazonas.\nDet virkede for en uge siden håbløst. Billeder af uoverskuelige skovbrande i Amazonas cirkulerede over hele verden som konkrete symboler på, at verden brænder, og at dem, som skal slukke branden, hverken kan eller vil.\nDet forstærkede den velkendte fornemmelse af håbløshed og afmagt, man ikke kan fortrænge, når man tænker på behovet for global klimahandling og bagefter ser på de autoritære mænd, som leder verdens største økonomier.\nDen brasilianske præsident, Jair Bolsonaro, er stolt klimaskeptiker og annoncerede under valgkampen, at han inspireret af Trump ville forlade Parisaftalen. Brasilien har faktisk i det 21. århundrede været et grønt foregangsland, men klimaindsatsen var ifølge Bolsonaro med til at kvæle den brasilianske økonomi.\nHan har udtalt, at Amazonas er som en jomfru, der skal erobres af virksomheder og økonomisk vækst. Og hans holdning er, at Brasilien er en suveræn stat, som ikke lader sig påtvinge noget globalt ansvar for at drage omsorg for sine skove af de rige lande i nord.\nVerden var i brand, vi kunne ikke selv slukke den, og ham, der skulle have været brandmand, var i stedet pyroman. Og vi må erkende, at vi ikke har nogen formel global autoritet, som kan afkræve suveræne stater klimahandling.\nMen som den amerikanske forfatter David Wallace-Wells skrev forleden i New York Magazine:\n»Jeg vidste ikke, at politik kunne forandre sig så hurtigt. Det er dårligt nok en uge siden, verden vågnede op til rapporter om de ildebrande, som hærgede regnskovene i Amazonas, og allerede nu er en ny slags global rød linje blevet etableret – den første, vi har set omkring klimapolitik«.\nDet startede med, at den franske præsident Emmanuel Macron, der taler som om, Frankrig stadig er en lysende stormagt, krævede, at brandene blev slukket. Umiddelbart reagerede Bolsonaro med hånlig afvisning af den slags kolonialisme og hævdede som et brasiliansk ekko af Trump, at venstreorienterede ngo’er stod bag skovbrandene. Men så fulgte diplomatisk pres, trusler om økonomiske sanktioner og om, at vestlige firmaer ville trække sig ud af Brasilien, hvis Bolsonaro ikke gjorde, hvad han kunne, for at slukke skovbrandene.\nPludselig ændrede den brasilianske præsident holdning. Satte militæret ind som brandmænd og forbød skovafbrænding i 60 dage.\n»Vi bekæmper skovbrandene med stor succes,« udtalte han:\n»Brasilien er og vil altid være et internationalt forbillede for bæredygtig udvikling. Denne fake news-kampagne mod vores selvstændighed vil ikke virke«.\nBolsonaros forbud og indsats var i høj grad symbolsk. Sådan set var skovafbrændingerne allerede ulovlige. Og i øvrigt er skovbrandene ikke den enkeltstående katastrofe, som de ligner på de billeder, der er gået verden rundt.\nMen netop det symbolske spil er interessant.\nBolsonaros regering blev ifølge Financial Times presset af brasilianske virksomheder, der frygtede for at miste omsætning, hvis vestlige forbrugere boykottede deres produkter. Og de vestlige virksomheder frygtede at blive boykottet af deres forbrugere, hvis de blev opfattet som onde kapitalister, der lavede forretning på naturødelæggelserne i Brasilien.\nDen stærke mand i Brasilien, det brasilianske erhvervsliv og de vestlige virksomheder reagerede, fordi de blev presset af en ny magtfaktor: Den globale offentlighed. Det var den lysende stormagt, Macron appellerede til, og den autoritet, som både den autoritære leder og de store virksomheder måtte bøje sig for.\nVi har med andre ord set begyndelsen på en grøn global verdensorden: Ligesom verdens autoritære ledere var for bange for verdenssamfundet i 1990’erne til at slå brutalt ned på deres egne befolkninger, bliver de i fremtiden for bange for verdensoffentligheden til at smadre deres egen natur.\nSituationen er således ikke håbløs, og verdens tilskuere er ikke afmægtige. Men vi skal lære at udnytte den globale offentlighed originalt og pædagogisk til at trække nye røde streger for klimaødelæggelsen.\nVi skal fremstille de komplicerede klimaproblemer så enkelt som en skov, der brænder, og vi skal udpege de ansvarlige så tydeligt som præsident Bolsonaro blev udstillet som den passive brandmand.\nHvis vi formår det, har vi faktisk fået en uformel global autoritet, som lederne frygter og kapitalen følger.\nDet er nu EU, der sætter ild til verdens lunger!\nSåkalt ‘frihandel mellem EU og Brasilien EU-Mercosur-aftalen er den ‘nye drivkraft’, der starter flammerne i Amazonas.\nFlammerne i Amazonas er startet for, at gøre plads til ‘nye’ landbrugsvarer, som soya og oksekød til EU, ikke mindst soya til Danmark, hvor vores svineproduktion årligt kræver et landbrugsområde i Sydamerika, på størrelse med Sjælland til foder.\nDet er dette nu voldsomt udvidede samarbejde mellem EU’s ledelse, den økonomiske magtelite og Brasiliens præsident Jair Bolsonar, der er ansvarlig for den voksende afbrænding af regnskoven i Brasilien.\nBrasiliens præsident, Jair Bolsonaro, skriver på Twitter, at EU-Mercosur-aftalen er historisk en af de vigtigste aftaler nogensinde for hans land.\nSvineproduktionen i Danmark bygger foruden forbrydelser i Brasilien, på shipping, denne shipping, der årligt udleder 800 millioner tons CO2 og tallet er ikke engang medregnet i de 1,5 graders målet i Parisaftalen, det er et mørketal.\nDet er meget vigtigt samtidig at huske på, at der er et meget gammelt mønster, for den økonomiske og politiske magtelite, i mange af EU’s medlemslande.\nJens Brandt Kruhøffer Kruhøffer, Ole Svendsen, Estermarie Mandelquist, Torben Skov og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n01. september, 2019 - 14:45\nDet er desværre ikke kun Amazonas regnskove der står for fald.\nDet er også alle andre.\nPå grund af vores vestlige interesser i bøffer, soyaprotein, kaffe, te etc.\nJens Brandt Kruhøffer Kruhøffer, Estermarie Mandelquist, Torben Skov og Søs Jensen anbefalede denne kommentar\n01. september, 2019 - 14:47\nVi i vesten bliver nødt til at give lande en chance for bæredygtighed.\nEstermarie Mandelquist, Torben Skov og Søs Jensen anbefalede denne kommentar


juli | 2007 | Den lange rejse hjem\nEn hyggelig aften i CP\nPosted in Cykeltur i Australien 2007 on tirsdag 31 juli 2007| 2 Comments »\nAustralierne er ikke kendt for deres punktlighed. Saa da John sagde at vi skulle en tur i byen, og gaa ved seks-syvtiden, kunne det godt blive senere. Og det blev det saa. Men kun en halv time. Da John kom hjem var jeg ved at vaere klar til at gaa paa bar alene 🙂\nMen afsted kom vi, John, Wally, og mig sagde hunden. Foerste stop var en fin bar under jorden. Meget fint sted, der ogsaa var hotel. Vi spillede lidt pool, og drak et par oel. Baade Wally og John fortalte en masse hvordan disse huler var lavet. Og jeg fik selvfoelgelig en masse gode historier om minedrift, og alt det er der sker/er sket i Coober Pedy de seneste 20 aar. Og det var ikke smaating 🙂 De indfoedte var ogsaa oppe og vende, men denne blog er ikke det rette sted at videregive deres betragtninger – lad mig bare sige at der er store spaendinger imellem de to befolkningsgrupper…\nLidt senere koerte vi hjem til Wally, saa jeg ogsaa kunne se et rigtigt hjem under jorden “a dug out”. Vi hentede en pizza paa vejen.\nWally bor ude af en masse jordveje sydoest for byen. Da vi koerte ind paa hans grund, var det eneste man kunne se et halvtag, samt en doer og et vindue i siden paa en klippeside.. Indenfor havde han en dejlig stor hule med stor stue/koekken, bad og toilet, 4 store sovevaerelser, og et par lagerrum!!. Der var masser af plads. Om sommeren har han 22 grader indendoers. Om vinteren 18 grader!. Der er dog ret stoevet, men det kan selvfoelgelig vaere fordi han bor alene 🙂 Vi spiste pizza og drak whisky til… Lidt senere skulle vi ogsaa smage noget 100% rom han havde 🙂 Han koerte os hjem omkring kl. 23, og John og jeg fik os saa en god sludder over en kop kaffe med kringle til 🙂\nDet var en rigtig hyggelig aften, og jeg er rigtig glad for at jeg inlogerede mig her 🙂\nIdag staar den paa turistting. Mere om det senere…\nPS: Ingen toemmermaend.\nOg saa begyndte det sgu at regne!\nPosted in Cykeltur i Australien 2007 on søndag 29 juli 2007| Leave a Comment »\nLige da solen var ved at gaa ned begyndte det at regne!. Himlen har godt nok vaeret moerk og truende hele dagen, men regn!!!…\nDer kom nogle fine byger i loebet af aftenen. Og det maa ogsaa have regnet i nat, fordi da jeg vaagnede var teltet vaadt!.\nJeg har dummet mig lidt. Jeg bor i en kaempe roed sandkasse. Det er IKKE et godt sted at pakke lejeren sammen naar det har regnet!. Enhver der har camperet paa en strand, og skal pakke sammen naeste morgen med dug over det hele ved hvad jeg snakker om 🙂 Jeg valgte at baere baade cykel og tasker ud til vejen – heldigvis var der kun 100 meter 🙂\nMen himlen er blaa denne morgen, og vigtigst af alt; vinden kommer fra sydvest 🙂 saa den staar paa medvind idag – jubii!!!.\nJeg kommer ganske hurtigt fremad, og beslutter tidligt at soelle 140 km til Coober Pedy da ikke er noget saerligt….\nPaa mit vand pitstop laver jeg en varm pastaret – dejligt, og god energi at koere videre paa. Jeg fortsaetter med 7 liter vand for det tilfaelde at jeg bliver noed til at stoppe foer Coober.\nNaturen blive mere og mere bar. Til sidst er der kun ganske smaa buske samt lidt graes tilbage. Jeg er sikker paa at her er rigtigt varmt om sommeren!. Men idag er her koeligt i den kraftige vind.\nJeg har stort set hovedvejen for mig selv. Der kan gaa baade 10 og 20 minutter imellem bilerne 🙂\nOpalminefeltet som Coober Pedy er kendt for, begynder ca 30 km syd for byen. Det ser naermest ud som om en stor mulvarp har vaeret igang!.\nJeg kommer frem til byen lidt over klokken 16. Jeg er traet og ganske oem i baade roev, foedder, og haender 🙂\nDet foerste sted jeg forhoerer mig om et billigt vaerelse har ikke nogen, men jeg kan da leje et af vaerelserne i hans egen lejlighed 🙂 Saa der bor jeg nu for 25$ pr nat.\nLige nu sidder jeg og sutter det sidste ud af en XXXX Gold, ogsaa kaldet four exes!. En god pizza har fundet vej til min mave, saa jeg er godt tilfreds med livet. Nu vil jeg gaa en lille aftenstur, og se om jeg ken finde mig en stor og ulaekker isvaffel. Og saa er det vist tid til lidt maveslaaning paa koejen 🙂\nIngen modvind :-)\nSted: Midt ude i det hele\nPos: 30 38.46s, 135 24.18e\nDet blev koldt i loebet af natten. Jeg var oppe og slaa en streg ved totiden, og der var det stjerneklart. Maanen lyste godt op, og man kunne se meget af omgivelserne. Det var rigtigt flot – og koldt…\nUd paa morgenen laa jeg og vendte og drejede mig. Jeg laa ikke behageligt. Til sidst vagnede jeg, og kunne maerke at min luftmadras naesten var tom for luft. Foerst troede jeg at den var punkteret!. 5 lungefulde luft hjalp paa det hele, og jeg sov videre til kl syv.\nJeg nyder disse morgener ude i naturen. Fuglene begynder at synge ret tidligt, og hele naturen vaagner til endnu en dag. Og saa kan jeg goere mit toilette hvor jeg vil 🙂 Jeg har en lille orange skovl til at grave de noedvendige huller med!.\nVel ude paa vejen igen saa jeg en truende blygraa vaeg parallelt med vejen et par km vaek. Jeg taenkte paa alt fra regn til stoevstorm, til taage. Og det var heldigvis bare det sidste 🙂\nJeg kan godt li’ at cykle i taage. Hele ens verden bliver meget lille, og man skal bruge oererne meget mere. Heldigvis hoerer man godt i taage pga al fugtigheden i luften.\nJeg koerte med hovedet paa skraa, saa jeg havde et oere bagud. Med den ringe sigt er det vigtigt for mig at vide hvornaar de store roadtrain kommer!. Og der kom en af de rigtig store!. 4 haengere trak han!. Saadan et tog er omkring 54 meter langt, og kraever masser af plads hvis han skal koere udenom mig. Saa jeg valgte at koere af vejen for ham, og der kom et par glade dyt retur fra baestet 🙂 Taagen varede 20 km, og det var en lettere koelig og fugtig oplevelse…\nKl 11 kom jeg til mit foerste rigtige roadhouse, som er en kombination af tankstation, butik, bar, hotel, motel, garage, og campingplads. Det er et helt lille samfund der yder service til dem der kommer forbi. De har eget kraftvaerk og vandborring.\nJeg fik mig en burger “with the lot”, som her bestaar af en burger med bacon, ost, stegte loeg, spegleaeg, salat, og roedbeder!. en god portion kartoffelbaade bestilte jeg ogsaa… Jeg kunne daarligt vrikke med oererne bagefter 🙂\nOg saa har jeg koebt vand for foerste gang. 2$ literen… Borrevandet er gratis, men er MEGET salt, og egner sig ikke som drikkevand!. De samler regnvand fra alle tage, som loeber ned i store tanke der staar paa jorden.\nJeg brugte en hel time paa frokosten, foer jeg cyklede videre. Jeg har haft enten vindstille eller en svag medvind hele dagen – dejligt.\nEfter taagen blev det flot solskin, men det var foerst varmt nok til at smide den tynde fleesetroeje efter frokost…\nMin plan for eftermiddagen var at cykle indtil kl 16, saa jeg imorgen ikke har saa mange km til naeste rasteplads med vandtank. Men lidt over kl 15 kunne jeg se at det omraade med traeer jeg koerte igennem ville stoppe et par km oppe ad vejen. Jeg besluttede at stoppe for idag, saa jeg kunne komme i skygge under et trae, og samtidigt gemme mig lidt vaek. Jeg har koert ca 90 km idag, og har kun 28 km op til naeste vandtank, saa jeg kan tillade mig at fraadse med vandet i aften – en fest 🙂\nDen australske rumby Woomera\nPosted in Cykeltur i Australien 2007 on onsdag 25 juli 2007| Leave a Comment »\nSaa fandt jeg ud af det!. Siden igaar har jeg spekuleret paa hvad det dog var for et sted jeg var kommet til. Alt er saa paent og velfriseret!.\nWoomera blev bygget i 1947 som hjemsted for engelske og australske rumforsoeg med raketter og den slags. Byen var et lukket forsvarsomraade indtil 1981. Det forklarer alle de baraklignende bygninger over det hele. Her er nu ikke grimt. Der er fine villakvarterer ogsaa… Nu overlever byen paa civil rumfart.\nDer er kun een butik hvor man kan koebe mad. Det er naesten ligesom i Groennedal 🙂 Jeg har koebt ind til 5 dage. Paa hylden med varer der naesten er blevet for gamle laa to pakker dejligt rugbroed – jeg fik naesten taare i oejnene 🙂 4$ for to pakker er et rent roeverkoeb!.\nUdover en raketpark og et lille museum er der absolut intet at se, eller foretage sig paa dette velfriserede sted. Jeg tror man skal vaere ansat for at bo i byen – igen ligesom i Groennedal 🙂\nDet har blaest en haard vind fra nord hele dagen. Jeg er glad for at jeg ikke skulle cykle op imod den!. Heldigvis skal jeg vestpaa de naeste to dage, saa hvis vinden holder bliver det max til en sidevind..\nMine nabo til begge sider arbejder paa jernbanen der forbinder Adelaide med Darwin. Vi fik en lille sludder her lige foer solen gik ned. De stod udenfor og snakkede, og jeg sad og ville skrive dagbog i havestolen derude. Vi snakkede lidt, og resten af tiden lyttede jeg bare til deres samtale om livet paa landet – hyggeligt 🙂\nDet satans lavtryk :-)\nPos: 31 12.02s, 136 49.04e\nDa foerst solen var gaaet ned i gaar aftes blev det vindstille. Det er da uretfaerdigt!!.\nJeg vaagnede kl fem om morgenen ved at det var koldt. Jeg kiggede lige ud, og det var helt stjerneklart – smukt…\nFuglene var allerede vaagne, men det lykkedes mig at faa lidt mere soevn vha mine fine oerepropper 🙂\nAt bo i telt i outback er lidt besvaerligt. Dette fine roedbrune sand kommer ind OVERALT, saa det er med at finde paa ting der kan holde det paa afstand. Jeg bruger altid en presenning under mit telt. Jeg saetter inderteltet paa den, saa halvdelen af presenningen er udenfor. Paa den maade har jeg et relativt rent omraade lige udenfor teltet til kogegrej, vandflasker, stoevler etc… Det virker rigtigt godt.\nJeg kom afsted lidt over otte, og havde 20 km op til naeste rasteplads hvor der skulle vaere en vandtank. Og det var der 🙂 Hanen paa disse tanke sidder helt nede ved jorden, saa jeg maatte bruge min sammenklappelige vaskebalje for at hente vand. Det er regnvand der er loebet af taget paa den overdaekning der staar ved siden af tanken, saa der er ingen garanti for at vandet er rent. Men jeg har jo mit nye vandfilter, saa det brugte jeg lidt tid paa idag.\nJeg har endnu ikke vaeret paa en rasteplads hvor der ikke er kommet nogen over og skulle snakke – ogsaa idag 🙂 De er nu hyggelige de Australiere!. Og loeber jeg en dag toer for vand, er det bare at vente paa at nogen kommer forbi rastepladsen – herude hjaelper man hinanden!.\nIdag er der kommet lidt bakker i landskabet. Et par af dem var rimelige seje at komme op ad. Nok mest fordi jeg har brugt saa mange krafter i modvinden…. Jeg havde vel omkring en time uden vind her til morgen. Resten af tiden har den vaeret stik imod, og vokset sig kraftigere og kraftigere som dagen gik!.\nDet er pga et lavtryk der ligger nede i den Australske bugt. Hoejtrykket der ellers ligger der er blevet skubbet over paa oestkysten. Jeg haaber at det snart faar vokset sig stort igen, og faar skubbet lavtrykket vaek!.\nAt cykle en hel dag i kraftig modvind er ikke sjovt. Der er jo ikke meget herude til at stoppe vinden, saa det er fast arbejde hele tiden. Jeg har kun haft to smaa nedadbakker der var stejle nok til at jeg kunne frihjule, og faa et lille hvil. Resten af dagen har vaeret som at koere opadbakke hele tiden!. Saa gaelder det om at finde noget positivt at taenke paa, eller faa en del af hjernen til at nyde den flotte natur, samtidigt med at kroppen lider 🙂 Paa et tidspunkt ser jeg bevaegelse ude til hoejre. Der loeber en flok Emuer 🙂 En kaempe stor fugl!!. Saa er jeg klar til endnu en en bakke!.\nKigger man paa et landkort ser det ud som om der er mange soeer i omraadet. Men det er kun “soeer” naar det har regnet rigtigt laenge, og floder og vandloeb har fyldt dem op med et lille lag vand. Resten af tiden er de store saltsletter. Jeg koerte forbi et par af dem idag. De bliver til soeer ca hver tiende aar, saa det er ikke noget der sker ofte!.\n7 km fra Woomera hvor jeg bor nu, ligger der et Roadhouse med det hele. Jeg var MEGET fristet til at stoppe derude for natten. Jeg skulle virklig grave dybt for at finde motivationen til at koere det sidste stykke – jeg var sgu brugt!!!. Men det var selvfoelgelig det rette at goere. Nu er jeg der hvor butikkerne er, og min plan er at holde fri her imorgen, og klargoere til turen op til Cooper Pedy, som er naeste maal paa turen. Der er 365 km derop, og 4 steder hvor jeg skulle kunne faa vand.. Jeg skriver det saadan fordi drikkevand er ingen selvfoelge hernede!!. Jeg regner med at bruge lidt over fire dage paa turen. Der skal lidt mere planlaegning til end jeg er vant til….\nJeg bor paa campingpladsens motel. De har baade dyre og billige rum. Jeg bor paa et af de billige til 40$.\nLille Kim traengte til lidt luksus ovenpaa al den modvind 🙂\nBack to theoutback – imorgen\nPosted in Cykeltur i Australien 2007 on mandag 23 juli 2007| 1 Comment »\nJeg har koebt mad til tre dage. Regner kun med at bruge to dage til naeste by, men det er altid rart med lidt i overskud 🙂\nJeg har koert rundt og kigget paa byen i et par timer. Der er ikke noget specielt ved den…\nJeg har vasket toej, haft det haengt op paa toerresnor – indendoers…\nVejret har vaeret paent. Dog har det igen idag blaest ganske kraftigt fra nord – daarlig vindretning!!.\nJeg kommer foerst i naerheden af en telefon om en 2-3 dage, saa i faar fred for mig saa laenge 🙂\nHjulene paa bussen drejer rundt rundt rundt……\nPosted in Cykeltur i Australien 2007 on fredag 20 juli 2007| Leave a Comment »\nPos: 34 55.42s, 138 35.42e\nJeg var klar ved busstoppestedet i god tid. Al grejet er pakket i poelsetasken, og Rudolf har faaet taget forhjulet af. Bussen kom, og der var fin plads til baade grej og cykel.\nSelve koereturen er som saadan nogen er flest – lang og kedelig. Vi holdt to pauser undervejs. Vejret var flot, og naturen meget groen og bakket. Og taet paa Adelaide var bakkerne MEGET store. Jeg er glad for at jeg ikke skulle over dem!.\nLige ved busstationen ligger et hostel, og der bor jeg nu. jeg undgik paa den maade at skulle samle cyklen helt, og sadle op med alle taskerne. Nu kunne jeg noejes med at saette forhjulet paa, og traekke bastet de 200 meter hen til hostlet… Den er nu laast fast oppe paa altanen.\nJeg fandt uden problemer frem til et fint vandfilter. Katadyn Mini hedder det… Lige ved siden af laa en cykelhandler, saa jeg var lige inde og se om han havde gummi til mine bremsegreb – not….. Saa nu har jeg koebt et par nye Shimanogreb!!.\nImorgen tidlig tager jeg bussen videre til Port Augusta. Den gaar kl. 0830, og jeg har allerede koebt billet…\nSidder nu i baren med en enkelt pint og skriver dette.\nJeg bor sammen med een anden paa et 4 sengs rum, saa det er ikke saa galt…\nPosted in Cykeltur i Australien 2007 on torsdag 19 juli 2007| 1 Comment »\nSted: Stadigvaek Beachport\nFra morgenstunden brugte jeg lidt tid paa Rudolf. Han er nu paen og ren igen, og har faaet lidt nyt olie paa kaeden…\nJeg har gaaet rundt og leget turist et par timer. Sandt at sige saa har der ikke vaeret meget at kigge paa, men det er altid rart bare gaa rundt og nyde roen i disse smaa samfund.\nJeg brugte ogsaa et par timer paa internettet. Jeg har besluttet at jeg behoever et vandfilter, saa jeg selv kan lave rent drikkevand. Havde jeg bare taget den beslutning i USA, kunne jeg have faaet det samme filter til det halve!!\nJeg fik en god snak med koebmanden – bla om vejret oppe nordpaa. Han anbefalede at jeg fik fingeren ud og ser at komme nordpaa foer det bliver for varmt deroppe!!. Et godt raad som jeg vil foelge, saa imorgen tager jeg bussen til Adelaide!. Cyklen skal have forhjulet af, og kaeden daekket til. Jeg har gjort det lidt bedre.. Gear og kaede er taget af og Pedalerne er vendt. Det foreste begagebaere er ogsaa taget af. Det pakker jeg sammen med alle taskerne i den store poelsetaske..\nDet eneste jeg skal i Adelaide er at koebe mit vandfilter. Jeg har allerede fundet en forhandler der har det hjemme – ringede til butikken idag, og har fundet adressen paa bykortet 🙂\nJeg koerer herfra 0919, og er fremme i Adelaide 1430. Det ville passe mig fint om jeg kunne naa et tog til Port Augusta lidt senere paa eftermiddagen. Deroppe kan jeg goere de sidste forberedelser – bla sende “madpakker” med posten til mig selv 🙂 Vigtigheden af disse madpakker har jeg allerede maerket her i Beachport. De ved godt nok hvad de vil ha’ for alting i butikkerne 🙂\nVejret har vaeret skyet og koeligt hele dagen. Men det har ikke regnet og blaest. De naeste 4 dage skulle blive solrige..\nJeg moedte en af mine gode venner paa MSN idag. “Jeg har altsaa ikke skrevet til dig, fordi du har jo ikke skrevet til mig” – hmmm. Jeg skriver TIL ALLE HVER ENESTE DAG paa bloggen.\nAlle der skriver til mig faar svar. Der er kun ganske faa personer jeg skriver personligt til jaevnligt, og det er dem der klarer hjemmefronten for mig.\nEfter en lang dag paa cyklen, og EFTER jeg har skrevet mit daglige indlaeg til bloggen, er der simpelthen ikke meget mere krudt i min kreative skrivehjerne 🙂 Saa skulle der vaere flere derude der foeler sig forbigaaet mht personlige emails, da laes ovenstaaende een gang til 🙂\nOg til alle jer der har skrevet: tusind tak. Det betyder meget for mig at hoere fra jer. Det kan goere en traet, udkoert, og oem i bagdelen Kim, til en glad een af slagsen 🙂\nPosted in Cykeltur i Australien 2007 on mandag 16 juli 2007| Leave a Comment »\nPos: 38 02.50s, 141 00.27e\nJeg fik lidt selskab paa hotellet i gaar aftes. Et par unge gutter der skulle paa en uges kursus i soemandsskab. Specielt den ene var interessant at snakke med. Han havde proevet uroligt meget i sit unge liv. Bla rejst hele vejen rundt om Australien, hvor han arbejdede naar han manglede penge!. Jeg har vaeret mange af de samme steder, saa vi havde masser at snakke om.\nSolen skinnede her til morgen, og vinden staar i nordvest… Lige den vej jeg skal i dag 🙂 Og det blev haardt!. Jeg havde baade vind og bakker at slaas med. Bakkerne var ikke store, men de var der hele tiden. Og modvinden gjorde at jeg for det meste ogsaa maatte traede i pedalerne paa nedadbakkerne…\nFor foerste gang har jeg set plantager med fyrretrae hernede. Store omraader er beplantet.\nOg saa har jeg vel set mindst 50 doede kaengeruer idag. Det er soergeligt at se alle disse doede dyr. Problemet er at de saetter sig ud paa vejen om natten, fordi vejbanen er varmere end jorden… Og hernede laver man ikke undvigelsesmanoevre naar der er dyr paa vejen – det er simpelthen for farigt!!. De fleste biler der jaevnigt koerer om natten, har et stort kaengerugitter foran paa bilen.\nVejen har vaeret fin idag. Der har vaeret en god rabat at koere paa hele dagen. Jeg forventede ellers det modsatte da vejen er klasse C – den daarligste kvalitet, naar vi snakker asfalterede veje…\nUdover modvinden har det vaeret rimeligt koeligt i dag. Omkring 10-12 grader. Allerede tidligt paa formiddagen blev det ogsaa overskyet, saa det var ikke megen glaede jeg fik af solen.\nImorgen lover de rigtigt koldt og vaadt vejr. Fronten skulle komme ind over kysten ved frokosttid, saa jeg naar sikkert ikke laengere end til Mt Gambier, som ligger ca 40 km herfra.\nJeg bor paa motel i Nelson. Sjovt nok har jeg overnattet i byen een gang foer. Det fandt jeg ud af da jeg gik en tur igennem byen (den er lille). Jeg kunne genkende flere bygninger og den campingplads jeg boede paa dengang for 3 aar siden!.\nSøndag i Portland\nPosted in Cykeltur i Australien 2007 on søndag 15 juli 2007| 1 Comment »\nSted: Portland – sjovt nok 🙂\nJeg holder soendag her i Portland, og faar ordnet lidt toejvask og sightseeing.\nJeg har saadan set ikke noget vildt at fortaelle. Det har vaeret skyet, men opholdsvejr hele dagen. Jeg har cyklet en tur rundt i byen og kigget, og har saa ellers brugt resten af tiden med en god bog og kaffe 🙂\nImorgen staar den paa 108 km til Mt. Gambier i Sydaustralien – stat nummer to for mig i denne omgang…\nEn perfekt cykeldag\nPosted in Cykeltur i Australien 2007 on søndag 15 juli 2007| Leave a Comment »\nPos: 38 20.58s, 141 36.20e\nSolen skinnede, og jeg havde medvind fra start til slut i dag. Ruten er gaaet igennem mere bakket og groent terraen. Smaa bakker over det hele, men de er lette at komme over – selv i de hoeje gear.\nFoerste stop var i Port Fairy, det der tidligere hed Belfast… En gammel by efter australsk maalestok. Og man kan ogsaa se det paa husene. Jeg koerte en tur rundt, og besoegte turistinfo for en snak. Der er et hostel i byen, men det var alt for tidligt at stoppe paa saadan en fin dag. Jeg havde kun koert 30 km.. Saa jeg besluttede mig for at koere til Portland, som ligger 70 km laengere oppe ad kysten. Jeg foelger en stor bugt rundt det meste af vejen.\nDet er en af disse helt klare vinterdage, hvor man foeler at man kan se klart helt ud til horisonten – flot flot..\nI dag skal jeg ringe hjem. Det er en anden grund til at jeg valgte Portland… De spoerger jo altid hvor jeg er, saa det nyttede ikke noget at stoppe i en af de tidligere landsbyer jeg koerte igennem. De hedder noget saa let som: Yambuk, Tyrendarra, Narrawong, og Allestree…. Portland er altsaa lettere at udtale og stave til 🙂\nI Portland ligger der to Hostels. Den ene i et gammelt hotel, hvor der nu er spillemaskiner, og den anden ovenpaa en bar… Der er ogsaa en campingplads. De ville ha’ 21,50$ for en teltplads. Jeg betalte saa gerne 30$ incl morgenmad paa Hotel Gordon, hvor jeg bor nu. Der er tre senge i rummet, og man faar endda et haandklaede og et stykke saebe med i prisen. Jeg har dog enevaerelse – der kom ingen andre…\nDer er flot udsigt over havnen og bugten fra hotellets altan. Man foeler sig lidt royal naar man staar der og kigger ned paa poeblen 🙂\nDe diskede op med live musik om aftenen, men jeg var alt for traet til det. Efter 100 km kraever kroppen rigelig med hvile, saa det var go’ nat foer kl. 21!!. Der er ingen varme i rummet, saa det er under dynerne det foregaar naar man ligger og slapper af med en bog!.\nMan har naaet forskelligt…\nPosted in Cykeltur i Australien 2007 on fredag 13 juli 2007| Leave a Comment »\nSted: Stadigvaek Warrnambool\nJeg har vaeret en rigtig praktisk gris, og naaet mange ting idag.\nI bunden af en af bagtaskerne har mit USA kort ligget i snart et par uger, og ventet paa at jeg sendte det hjem til min far. Det gjorde jeg saa idag!. Jeg har tegnet min rute ind paa kortet med en stor tusch..\nPaa posthuset fandt jeg samtidigt ud af hvordan jeg sender ting til mig selv, naar jeg for alvor koerer ud i den store outback. Det er lige ud ad landevejen. Jeg koeber en speciel kuvert i kraftig plast der maa indeholde 3 kg. Den kan jeg sende til en fast pris i hele Australien. Og posthuset holder den i 30 dage. Jeg sender den som “poste restante”.\nPaa den maade kan jeg sende madpakker frem til byer hvor udvalget er lille, og priserne hoeje.\nJeg har fundet en liste over hvor jeg kan finde vand og camping fra Port Augusta til Darwin. Jeg har sendt den som email til mig selv, og har den nu i min pocketmaildims 🙂\nCyklen er blevet pudset, efterspaendt og smurt. Jeg har pirket smaasten ud af daekkene med min leatherman, saa de ikke senere faar arbejdet sig ind til slangen..\nOg saa har jeg vaeret ude og cykle et par dejlige ture rundt i omraadet ogsaa. Saa alt i alt en dejlig dag i det australske.