ABC og TDABC MAY 26, GRUPPE 36 Kristian Albrecht Rask, Saman Amir Solimani Pour, Maria Sherzaman og René Hans Herup Nygaard - PDF\nABC og TDABC MAY 26, GRUPPE 36 Kristian Albrecht Rask, Saman Amir Solimani Pour, Maria Sherzaman og René Hans Herup Nygaard\nDownload "ABC og TDABC MAY 26, 2014. GRUPPE 36 Kristian Albrecht Rask, Saman Amir Solimani Pour, Maria Sherzaman og René Hans Herup Nygaard"\n1 ABC og TDABC MAY 26, 2014 GRUPPE 36 Kristian Albrecht Rask, Saman Amir Solimani Pour, Maria Sherzaman og René Hans Herup Nygaard\n2 Titelblad Uddannelse: Almen erhvervsøkonomi, HA, 6. semester Uddannelsessted: Aalborg Universitet Gruppe: 36 Navne: Kristian Albrecht Rask, Saman Amir Solimani Pour, Maria Sherzaman og René Hans Herup Nygaard Tema: 6. semesters Bachelor projekt ABC og TDABC Problemformulering: I hvilken udstrækning har TDABC afhjulpet de tidligere ABCmodellers problemstillinger omkring implementering, opdateringer, kapacitet, variabilitet og reversibilitet? Vejleder: Thomas Borup Kristensen Afleveringsdato: 26. maj 2014 Eksamensdato: 19. juni 2014 Antal anslag: Kristian Albrecht Rask Saman Amir Solimani Pour Maria Sherzaman René Hans Herup Nygaard II\n3 Abstract This Bachelor project's focus consists of making a comparative analysis between Activity-Based Costing (ABC) and Time-Driven Activity-Based Costing (TDABC). TDABC is a newer version of ABC, Robert S. Kaplan and Steven Anderson claims that much of the main critic of ABC would be acknowledged in TDABC, and that TDABC is a better theory than ABC. Thus it is interesting to analyze to which degree TDABC has met the critics from ABC, and if TDABC is a better theory than ABC, and is some abilities lost going from ABC to TDABC, which makes ABC a better theory. From the main criticism, six elements are chosen to be analysed. On the basis of these six elements, the two models are compared. The first element is implementation of the model, which stems from the fact that ABC is often criticized for being too complex to implement in a company, such as gathering the data to construct the model for the company, finding how the activities are divided, and how to communicate and implement the ABC-model throughout the organisation. The second element follows the same path, as it assumes focus on the data gathering for the models. This is interesting because the two models use different types of data gathering. ABC gets its data from interviews, in which data is obtained by asking how much time each employee spends on each activity in percentage. TDABC gathers data by averaging time spent during each transaction. It is interesting to study which method is simpler for the organisation to adapt to. The third element is precision and errors contained within the different types of data, which of course stems from the different types of data gathering. The fourth element is updating. The reason why this element is interesting, is because ABC has been criticized for being too costly for the companies to maintain. The two models are using different distribution mechanisms, and there are therefore different aspects in updating the models to maintaining them. The fifth element is how the two models handles capacity, ABC estimates capacity from the activity level, where TDABC estimates capacity from resource level, and it is therefore valid to evaluate which is best. The sixth and final element is reversibility and variability. These aspects are interesting to analyse, since transaction variations are handled through the activity catalogue in ABC, whereas TDABC does not have activities and use time equations to incorporate variations, so it is valid to analyse which problems and advantages is there for using the two techniques, relative to variability and reversibility. From the report, it is concluded that the two models are the same on many factors. TDABC is calculatory easier to implement, and easier to update in some cases, such as transactions variations. Precision in aggregating the costs varies in both models. TDABC is more accurate on capacity. There is a bigger detail level for each activity in ABC, which has its advantages III\n4 Indholdsfortegnelse 1. Indledning Problemstilling Problemformulering Afgrænsning Videnskabsteori og metode Videnskabsteori Grundlæggende antagelser Paradigme Beskrivelse af genstandsfeltet Ontologi Epistemologi Opsummering af videnskabsteori Metodesyn Metodesyn - Systemsynet Metodologi Metodik Projektdesign Teoridelen Activity-based costing Formål med en ABC-model Implementering af ABC-modellen Karakteristika ved ABC Fastlæggelse af aktiviteter Aktivitetshierarkiet Activity-based management Variabilitet og reversibilitet Opdatering af ABC Præcision og fejlkilder Kritik af ABC Opsummering af ABC Time Driven Activity-Based Costing Implementering af TDABC-model IV\n5 4.2.2 Karakteristika ved Time-driven activity-based costing Fastlæggelse af cost-driver Estimering af kapacitetenheder pr. udførelse af aktivitet Uudnyttet kapacitet Opdatering Opsummering af TDABC Analysen Varighedsdrivere og tidsenheder Implementering Dataindsamling Præcision og Fejlkilder Opdatering Kapacitet Variabilitet og reversibilitet Konklusion Figurliste Litteraturliste Artikler Bøger Internet Forelæsninger V\n6 1. Indledning For at virksomheder kan danne sig det bedst mulige grundlag for at træffe beslutninger, kan det være vigtigt for virksomheder at have indsigt i, hvordan deres omkostninger medgår til henholdsvist produkter, kunder og serviceydelser. Derfor er der gennem tiden opstillet en række forskellige omkostningsmodeller, der beskæftiger sig med dette. Målet med disse modeller er ofte, at skabe en så præcis model som muligt, for at give det bedst mulige beslutningsgrundlag. I 1980 ernes USA begyndte de traditionelle amerikanske omkostningssystemer at blive kraftig kritiseret for, at de ikke gav virksomheders ledelser et fyldestgørende billede til at planlægge, styre samt træffe fremadrettede beslutninger for virksomheden. Dette fordi de tidligere omkostningsmodeller ikke var i stand til at fordele indirekte omkostninger, på en retvisende måde. Under denne kritik forsøgte Robert S. Kaplan og Robin Cooper at finde løsninger, ved at bidrage med alternative omkostningsstyringsværktøjer. Dette i form af et aktivitetsbaseret regnskabssystem, nemlig Activity-based costing (ABC), der blev introduceret i slutningen af 1980 erne (Bukh & Israelsen, 2003 A, s. 1). Dermed opstod ABC blandt andet for at imødekomme de svagheder, der var forbundet ved brugen af de traditionelle amerikanske omkostningsmodeller henholdsvis Joborder costing, process costing, og så videre (Kaplan Financial) Mange af de traditionelle amerikanske costing systemer tager alle virksomhedens estimerede indirekte omkostninger og fordeler dem, via volumenproportionale fordelingsnøgler, ud på omkostningsobjekterne. Ved job order costing bliver virksomhedens indirekte omkostninger opgjort for hvert individuelle job. omkostningerne i proces-costing opgøres for hvert individuelle procestrin (HA 3. semester, 2012, forelæsning 5). Før i tiden bestod virksomhedens samlede omkostninger i højere grad af direkte omkostninger. Men på grund af nye forudsætninger for salg af virksomhedernes produkter, begyndte de indirekte omkostninger at udgøre en større andel af de samlede omkostninger (Bukh & Israelsen, 2003 B, s. 19). Derfor betød det, før i tiden, ikke så meget for virksomhedens omkostningsobjekter at blive belastet med de indirekte omkostninger, som omkostningsobjektet ikke nødvendigvis trak på, da disse ikke var af lige så væsentlig en størrelse. Men eftersom de indirekte omkostninger er forholdsmæssig steget, er det i dag vigtigere at have et præcist skøn over, hvor meget de enkelte omkostningsobjekter trækker på omkostningerne. Dette for at få et præcist overblik over, hvilke af virksomhedens omkostningsobjekter, der er profitable (Kaplan Financial). Ved at bruge de traditionelle omkostningsmodeller blev der ikke taget højde for, hvor meget hvert enkelt produkt trak på virksomhedens aktiviteter. Derfor kunne det, ved at benytte sig af en volumen proportional fordelingsnøgle, give et misvisende billede af Side 1 af 61\n7 fordelingen af indirekte omkostninger. Virksomheder kan være i en situation, hvor det synes at et af deres produkter er rentable, men hvor dette produkt i virkeligheden er det produkt, der trækker mest på de indirekte omkostninger, hvilket gør at produktet i virkeligheden ikke er profitabelt. Dette vil medføre, at virksomhedens ledelse ikke får den rette information til at planlægge og beslutte, da de ikke har et overblik over, hvor meget de forskellige omkostningsobjekter trækker på virksomhedens aktiviteter. ABC fordeler først virksomhedens indirekte omkostninger på virksomhedens aktiviteter og derefter på omkostningsobjekterne. Det giver den forskel, at virksomheden efterfølgende har et billede af, i hvor høj grad virksomhedens omkostningsobjekter trækker på virksomhedens aktiviteter og dermed også omkostningerne. I teorien vil der ikke i lige så høj grad ske fejlallokeringer af virksomhedens omkostninger, og virksomheden vil samtidig kunne danne sig et billede af hvilke produkter eller kunder der er profitable (Den store danske). Siden 1993 er implementeringen af ABC gået stærkt, og er i dag blevet udbredt især i USA og England. I Danmark er der ikke et egentlig overblik over hvor udbredt ABC er, men der findes eksempler på danske virksomheder såsom Danske Bank, Post Danmark samt DSB, som har implementeret det (Bukh & Israelsen, 2003 B, s.11). Årsagen til at ABC måske ikke er så udbredt i Danmark som eksempelvis i England og USA, kan eventuelt skyldes, at metoden er et brud med den ellers udbredte dækningsbidragstankegang. En anden årsag til den manglende udbredelse i Danmark kan skyldes, at der kræves relativt mange ressourcer at indsamle de data, der er nødvendige for at få Activity Based Costing implementeret, og til at få modellen til at fungere mest optimalt. Erfaringer fra virksomheder viser, at Activity Based Costing bland andet kan udvikle sig til at blive nogle meget komplekse modeller, der er svære at opdatere og vedligeholde (Bukh, 2005, s. 13). Disse elementer medførte blandt andet at ABC teorien blev udsat for kritik på disse forskellige områder. Kritikken af ABC har blandt andet medført, at Kaplan, gennem tiden, har udgivet en række opdateringer af ABC-teorien, hvor der medtages forskellige nye problemstillinger, som eksempelvis problematikker omkring ledig kapacitet og variabilitet (Israelsen & Kristensen, 2014). Netop også på baggrund af kritikken omkring ABC-teorierne, og rationel videreudvikling af modellen, blev Time-Driven Activity-Based Costing introduceret af R. Kaplan og S. Anderson. Kaplan og Anderson mener, at TDABC-modellen kan afhjælpe nogle af de problemstillinger, der er ved de tidligere ABC-modeller. Dette kommer blandt andet til udtryk i deres bog Time-driven Activity-based costing fra 2008 (Kaplan & Anderson, 2008) Side 2 af 61\n8 2. Problemstilling På trods af at der findes grundige teoretiske redegørelser for både ABC og TDABC, vil det være interessant at undersøge om TDABC-teorien kan afhjælpe nogle af de føromtalte problemstillinger ved ABC. Derfor vil der i dette projekt laves en teoretisk sammenligning af hvorledes ABC og TD-ABC håndterer de førnævnte problemstillinger, som er implementering, kapacitet, variabilitet, reversibilitet og opdateringer. Disse områder søges at afdækkes og vurderes gennem en komparativ analyse, hvorefter forfatterne af nærværende projekt vil give en vurdering af om netop TDABC bedre håndterer de problemstillinger, der er fundet ved ABC. 2.1 Problemformulering I hvilken udstrækning har TDABC afhjulpet de tidligere ABC-modellers problemstillinger omkring implementering, opdateringer, kapacitet, variabilitet og reversibilitet? 2.2 Afgrænsning I dette projekt er der valgt at afgrænse fra inddragelse af de traditionelle regnskabsmodeller. Dette er gjort til trods for, at flere af de begreber der vil indgå i projektets analyse, stammer fra tidligere omkostningsmodeller. Dette er begreber som eksempelvis variabilitet og reversibilitet. Disse begreber vil udelukkende blive belyst i forbindelse med ABC- og TDABC-teorien. Det viser sig gennem læsning af teori omkring henholdsvis ABC og TDABC, at disse teorier er forholdsvist omfattende. Derfor vil en eventuel beskrivelse af hvad der afgrænses fra, kunne blive forholdsvist omfattende. Derfor vil der fokuseres på de elementer af teorien og kritikken, som er relevant for besvarelse af problemstillingen. Vi har desuden, ved ABC teoriens aktivitetshierarki, afgrænset os fra kundeperspektiv og fokuseret mere på produktperspektivet. Ydermere vil der ikke blive fokuseret på, hvordan ledelsen bedst muligt reagerer på de data som fremkommer ved brug af modellene. Derimod vil der blive fokuseret på en teoretisk sammenligning, hvor der diskuteres hvordan de udvalgte elementer ved modellerne, sætter virksomheden i stand til at implementere og opdatere modellerne. Samtidig belyses hvordan modellernes karakteristika giver virksomheden mulighed for at arbejde med ledig kapacitet og variabilitet og reversibilitet. Side 3 af 61\n9 3. Videnskabsteori og metode I dette afsnit vil der blive redegjort for vores videnskabsteoretisk standpunkt og efterfølgende metodiske fremgangsmåde. Som metodisk grundlag for undersøgelsen i dette projekt, vil der gøres brug af Arbnor og Bjerkes bog Methodology for creating business knowledge fra Dette fordi, deres arbejde ifølge forfatterne af nærværende artikel, giver et tilfredsstillende grundlag for hvorledes viden kan skabes ud fra de metodetilgange, som er beskrevet i bogen. Som det ses på nedenstående figur 1, bruges videnskabsteorien til at skabe et link mellem forfatterens grundlæggende antagelser og metodiske tilgange ved hjælp af paradigmer. Derefter beskrives, hvordan det operative paradigme er med til at fastlægge undersøgelsesmetoder for forskningsfeltet. Figur 1: Theory of science and methodology (Abnor & Bjerke, 2009, s. 15). Ifølge Arbnor og Bjerke (2009) består de grundlæggende antagelser Ultimate presumptions af videnskaberens forudindtagede holdninger og hypoteser, som han bevidst og ubevidst tager med ind i undersøgelsen. Methodological view beskriver den metodiske tilgang, der antages til behandling af problemstillinger. For at kunne beskrive og diskutere et genstandsfelt er videnskaberen nødt til at anlægge en rammestruktur (Fuglsang & Olsen, 2009, s.7), der beskriver, hvilke forhold undersøgelsen vil foregå under. Dette kaldes et paradigme (Arbnor og Bjerke, 2009, s. 12). Dermed vil tilrettelæggelsen af projektet og udførelsen af dette, afhænge af vores, som forfatteres, grundlæggende antagelser og formålet med projektet. Side 4 af 61\n10 3.1 Videnskabsteori Der vil i dette afsnit redegøres for det videnskabsteoretiske standpunkt for forfatterne af dette projekt Grundlæggende antagelser Grundlæggende antagelser er forudindtagede antagelser og hypoteser, som forfatteren har under udførelsen af det videnskabelige arbejde. Forfatterne af nærværende projekt anskuer verden som værende en objektiv realitet, som kan studeres objektivt. Dermed menes der, at der kan opnås viden om genstandsfelter ved at studere dem indgående. Samtidig er forfatterne af den opfattelse, at genstandsfelter ikke står alene men at de også skal ses i sammenhæng med de omgivelser som de er i og interagerer med. Disse antagelser benyttes til at danne grundlag for fastlæggelsen af et paradigme Paradigme Paradigmet er den rammestruktur, der skabes viden indenfor, og bruges til at beskrive den opfattelse af videnskaben og virkeligheden, som videnskaberen antager. En definition af paradigme lyder således A paradigm is the basic conceptions of a science of what its subject is. On this basis it is defined, what is to be studied, which questions are to be raised, how they shall be raised and which rules shall be observed when interpreting the obtained answers. (HA 2. Semester 2012, forelæsning 1, slide 9 ) Som det fremgår af overstående citat, skal der foretages nogle overvejelser om, hvad der skal studeres, også kaldet ontologi, og hvordan det skal studeres, epistemologi. Ifølge Arbnor og Bjerke findes der grundlæggende to videnskabsteoretiske paradigmer, henholdsvis det funktionalistiske paradigme og livsverdensparadigmet. I projektet vil der blive arbejdet ud fra det Funktionalistiske paradigme Beskrivelse af genstandsfeltet Ontologi Ontologi handler om, hvordan videnskaberen anskuer verden og genstandsfeltet på. Side 5 af 61\n11 Inden for ontologi, er der grundlæggende to måder, hvorpå genstandsfeltet samt verden kan anskues, henholdsvis objektivt eller subjektivt. Dette afhænger af, om der arbejdes inden for det funktionaltiske pardigme, som i høj grad søger at være objektivt, eller livsverden paradigmet, der arbejder mere subjektivt. Genstandsfeltet inden for det funktionalistiske paradigme anskues således objektivt, og jo dybere genstandsfeltet bliver undersøgt, jo mere rigtig en sandhed opnås (HA 2. semester, 2012, forelæsning 1, slide 14 ). Inden for livsverdens paradigmet anses genstandsfeltet som værende noget aktørerne skaber, og jo mere der kigges jo flere perspektiver og forståelser opnås (HA 2. semester, 2012, forelæsning 1, slide 18). Som det blev beskrevet i afsnittet grundlæggende antagelser, anskuer forfatterne af projektet verden for at være en objektiv realitet, som kan studeres objektivt. Forfatterne af nærværende projekt anser ABC og TDABC for at være økonomiske værkstøjer, der har til henblik at fordele omkostninger ud på forskellige omkostningsobjekter. I forhold til forfatternes syn på verden og genstandsfeltet, vil det betyde, at ABC og TDABC vil blive betragtet som objektive begreber. Dog er forfatterne opmærkesomme på, at den praktiske anvendelse og konstruktion af disse omkostningsmodeller er påvirket af subjektive fortolkninger og skøn, som er styret af omgivelserne Epistemologi Epistemologi handler om, hvordan genstandsfeltet kan studeres. Måden hvorpå genstandsfeltet kan studeres, afhænger igen af, hvilket paradigme der arbejdes ud fra. Inden for Funktionalismen menes verden at bestå af forskellige strukturer, der forstås gennem teorier, analyser og empirisk data. Disse data vil ofte være kvantitative frem for kvalitative (HA 2. semester, 2012, forelæsning 1, slide 14 ). I livsverdenen skabes virkeligheden og forståelsen gennem aktørerne, og skal studeres gennem deres handlinger og forståelse. Verden studeres blandt andet gennem kvalitative metoder og dialog (HA. 2. semester, 2012, forelæsning 1, slide 18). Forfatterne af nærværende projekt mener, at alle systemer skal ses i forbindelse med den sammenhæng som de indgår i, selvom konteksten er i konstant forandring. Derfor er det vigtigt at have in mente, at den sandhed, der findes frem til, ikke nødvendigvis vil være fuldt gældende fremover. I projektet vil vi stræbe efter, at finde så objektive og kvantitative data som muligt. Vores viden omkring styrker og svagheder vedrørende henholdsvis TDABC og ABC vil vi søge igennem eksisterende teorier og empirisk data. Samtidig skal der tages hensyn til, at diverse forfattere kan have incitament i at promovere diverse modeller. Derfor er det vigtigt at stille sig kritisk i forhold til objektivitet af kilder og dette projekts konklusioner. Side 6 af 61\n12 3.1.5 Opsummering af videnskabsteori Som nævnt tidligere er vores videnskabsteoretiske synspunkt det funktionalistiske paradigme. Dette fordi, den måde hvorpå vi, som videnskabere, anskuer verden på, stemmer overens med den måde, hvorpå det funktionalistiske paradigme anskuer genstandsfeltet og virkeligheden på. 3.2 Metodesyn Der vil i dette afsnit redegøres for de metodiske overvejelser i forbindelse med dette projekt. Vores paradigme valg har nogle konsekvenser for analysens metodiske tilgang, da denne skal være i overensstemmelse med vores videnskabsteoretiske standpunkt. Arbnor og Bjerke beretter om tre ofte benyttede metodiske tilgange i erhvervsøkonomisk sammenhæng. Dette er henholdsvis det analytiske syn, systemsynet og aktørsynet. I dette projekt vil vi benytte os af systemsynet, da systemsynet er inden for det funktionalistiske paradigme, samt at systemtankegangen stemmer overens med vores grundlæggende antagelser om, at verden ses som systemer der interagerer med hinanden Metodesyn - Systemsynet Abnor og Bjarke skelner mellem tre videnskabsteorietiske metodesyn, som er henholdsvis den analytiske syn, aktørsyn samt systemsynet. Systemsynet, som er det operative paradigme, der arbejdes ud fra, antager, at virkeligheden er objektiv og uafhængig af os som videnskabere. Virkeligheden er ikke summativ, altså kan videnskaberen indenfor systemsynet ikke lægge de forskellige subsystemer sammen og få en helhedsforståelse af systemet, da systemet påvirkes af synergieffekter mellem de forskellige subsystemerne. Det er derfor vigtigt, at der inden for systemsynet ikke kun fokuseres på de enkelte subsystemer, men at der også kigges på deres relationer til hinanden. Dette fordi, at subsystemerne, som følge af den måde hvorpå de enkelte subsystemer interagerer på, kan påvirke hinanden enten positivt eller negativt (Arbnor & Bjerke, 2009, s. 63). Dette vil samtidig have en effekt på projektets afgrænsning, da systemsynet beretter om, at der ikke umiddelbart kan fjernes komponenter fra et system, uden at miste systemets sandhed. Da forfatterne af dette projekt ønsker at foretage en afgrænsning, i forhold til hvilke elementer af ABC der skal undersøges. Forfatterne vil, med dette in mente, være vidende om, at der er flere elementer, der stadig spiller en rolle for blandt andet kapacitet og opdateringer af modellerne. Side 7 af 61\n13 Systemsynet forudsætter, at der søges efter finale sammenhænge mellem det, som Arbnor og Bjerke beskriver som værende et producent produkt forhold (Arbnor og Bjerke, 2009, s. 67). Det er disse sammenhænge, der forklarer og skaber forståelse af genstandsfeltet, da der tages højde for eventuelle variable, der kan have en effekt for produktet (Arbnor & Bjerke, 2009, s. 64). Undersøgelser giver et bedre billede af virkeligheden, og vil kunne bruges til bedre, at beskrive og forklare forskellige systemers adfærd (Arbnor & Bjerke, 2009, s. 67). Fremgangsmåden bliver derfor i systemsynet, at videnskaberen først kigger på helheden og dernæst de enkelte dele og deres relationer til hinanden Metodologi Arbnor og Bjerke beskriver, at en typisk måde for at sikre, at undersøgelsens teknikker er valide er at reflektere over genstandsfeltet fra mange forskellige synspunkter. For at opnå dette, vil videnskaberen undersøge genstandsfeltet ud fra både primære- og sekundære-kilder (Arbnor & bjerke, 2009, s. 188). Ved at benytte sekundære kilder, er det vigtigt for forfatteren at være opmærksom på, at disse kilder ofte vil være præget af personlige holdninger og interesser. Dette kan blandt andet imødekommes ved at være kritisk reflekterende over det læste. Dette vil kræve, at der vurderes på de forskellige kilders brugbarhed, troværdighed og hvorfra de har deres oprindelse (Arbnor & Bjerke, 2009, s. 193). Forfatterne af nærværende projekt vil derfor søge at afdække genstandsfeltet ved at studere flere kilder om samme emne, og vil samtidig være reflekterende omkring kildernes objektivitet i forhold til kildernes budskaber. Samtidig anses det for værende vigtigt at vurdere projektets resultater objektivt. Dette for at søge at skabe konklusioner, der kan være objektivt verificerbare, og som kan generaliseres så vidt muligt inden for projektets afgrænsning. Samtidig vil forfatterne af dette projekt ikke samle empirisk data, ved at undersøge praktiske eksempler på egen hånd. Dette er valgt af flere årsager, blandt andet fordi at der i dette projekt behandles flere problemstillinger, og da genstandsfeltet er omkostningsmodellerne og ikke selve virksomheden. Det vil være skadeligt for objektiviteten af projektet, hvis der foretages et casestudie, da det vil være forkert at konkludere om teorien på baggrund af én case-virksomhed. Endvidere vil det være omfattende at finde et statistisk repræsentativt udsnit af virksomheder, der enten har benyttet sig af ABC- eller TDABC-modellen, og samtidig har behandlet de forskellige problemstillinger. Derfor vil der i projektet fokuseres på en teoretisk sammenligning, med enkelte Side 8 af 61\n14 inddragelser af cases, lokaliseret i den sekundære litteratur. Derfor er det vigtigt for forfatterne, at være kritiske over for de cases, som der inddrages Metodik Metodik er den måde hvorpå videnskaberen tænker og agerer på, når der skabes viden. Systemsynet benytter sig ikke af hypoteser for at finde kausale relationer. Systemsynet benytter sig af en række af ideer til, hvordan et system kan karakteriseres, og hvordan adfærden er inden for systemet, og det er ikke før genstandsfeltet er blevet undersøgt grundigt, at studiet af de finale relationer kan blive studeret (Arbnor & Bjerke, 2009, s. 238). Derfor vil forfatterne af nærværende projekt, beskrive ABC og TDABC som teorier, for at klarlægge hvordan disse er. For på denne måde, at danne sig så bredt muligt teoretisk fundament til den analytiske behandling Projektdesign På nedenstående figur ses designet af projektet. Dette viser projektets opbygning og struktur. Indledning Problemstilling, Problemformulering og Afgrænsning Videnskabsteori ABC Teori TDABC Teori Analyse Konklusion Figur 2: Projektdesign Side 9 af 61\n15 4. Teoridelen I denne del vil der blive redegjort for de benyttede teorier, som er henholdsvis ABC og TDABC. 4.1 Activity-based costing I dette afsnit vil der blive beskrevet, hvilke elementer i ABC-teorien, der benyttes i projektet. Dette gøres ved først at give en kort gennemgang af, hvordan ABC-teorien blev udviklet, samt nogle formål ABC kan benyttes til. Dernæst beskrives implementering af modellen, fastlæggelse af aktiviteter og cost-drivere, hvordan teorien håndterer variabilitet, reversibilitet og opdatering af modellen. Som afslutning på ABC-teorien vil der beskrives nogle af de elementer, som teorien er blevet kritiseret for. Som tidligere nævnt opstod ABC i slutningen af 1980 erne på baggrund af en kraftig kritik af de traditionelle regnskabssystemer. De blev blandt andet kritiseret for ikke at give fyldestgørende information for ledelsen af virksomheder til at kunne planlægge, styre og træffe beslutninger (Bukh & Israelsen, 2003 A, s. 1). Under denne kritik har Robert S. Kaplan og Robin Cooper forsøgt at finde løsninger ved at bidrage med alternative økonomistyringsværktøjer. Dette i form af et aktivitetsbaseret regnskabssystem (Bukh & Israelsen, 2003 A, s. 1). Problemstillingen ved de traditionelle systemer bestod i, at de ikke gav et retvisende billede af de indirekte udgifter og omkostninger, der medgår til omkostningsobjekterne. I de traditionelle omkostningssystemer, er det relativt nemt at danne sig et overblik over de direkte variable omkostninger, men de kan ikke i lige så høj grad, som med de variable udgifter, allokere de indirekte udgifter. Disse udgifter var opstået som en konsekvens af et øget variantudbud, eller flere kundespecifikke serviceudbud (Bukh & Israelsen, 2003 A, s. 2). I en ABC-model tages der udgangspunkt i den grundtanke at hovedparten af de aktiviteter, der udføres i en virksomhed, har til formål at producere og sælge produkter. Derfor bør omkostninger til disse aktiviteter henføres til enten varer eller kunder, også kaldet omkostningsobjekter (Bukh & Israelsen, 2004, s 18). Dermed er målet med en ABC-model at skabe information om, hvor ressourcebelastende de enkelte omkostningsobjekter er for virksomheden, uden at der sker væsentlige fejlallokeringer af ressourcer, og at der derved skabes såkaldte forvridninger af ressourceallokeringer. Dette kan eksempelvis være at omkostninger bliver henført til produkter, som de ikke vedrører (Bukh & Israelsen, 2004, s. 18). Dermed bliver formålet med en ABC-model at fordele virksomhedens omkostninger mere præcist til de omkostningsobjekter, som de vedrører. Side 10 af 61\n16 4.1.1 Formål med en ABC-model Et af de spørgsmål som virksomheden er nødt til at stille sig selv, før implementeringen af en ABCmodel, er hvilket formål modellen skal tjene. Generelt er ABC i høj grad specificeret ud fra formålet, hvilket vil sige at det i høj grad er ABC-modellens formål, der har indflydelse på designet af modellen (Bukh & Israelsen, 2004, s. 41). Et udsnit af forskellige formål kan eksempelvis være Kapacitetsstyring, proces forbedringer, omkostningsallokering. Dette er nogle af de formål, som et ABC-system kan udføre Omkostningsallokering Det oprindelig formål med at udvikle ABC var at etablere information til prisefastsætte af produkter. Det vil sige produktkalkulation baseret på fuld omkostningsfordeling (Mejer, 2005, s. 144). Med stigende konkurrence og globalisering er lønsomhed af produkter et fokusområde for flere virksomheder, for at kunne overleve. Derfor blev ABC-modellen senere udviklet således, at den kunne bruges til flere formål. Identifikation af langsigtet produktlønsomhed kræver en fuld omkostningsallokering, hvor der kan vurderes hvorledes omkostningsobjekterne trækker på virksomhedens ressourceomkostninger i forhold til indtjening og andre omkostningsobjekter. På den måde undgås der fejlallokeringer og upræcise henføringer (Bukh & Israelsen, 2003 A, s. 5). Derved opnås information med det formål at vælge produkt afvikling, ændret produktstrategier eller valg af nye markeder og kunder (Bukh & Israelsen, 2003 A, s. 8) Kapacitetsstyring Et andet af ABC s formål er styring af kapacitet, hvor der tages højde for ledig kapacitet. Den første variant af ABC fastlægger cost-driver raterne således, at der sker en fuld fordeling af aktivitetsomkostningerne. Implementering af ABC i virksomhederne foregår oftest ved, at virksomheden inddrager medarbejderne i en spørgeundersøgelsesproces, hvor medarbejdere blev bedt om at estimere en procentvis fordeling af deres tidsforbrug på de forskellige aktiviteter, som virksomheden opererer med. ABC arbejder ud fra den tankegang, at alle virksomhedens ressourcer benyttes fuldt ud, hvilket har medført, at ABC blev kritiseret for at være teoretisk ukorrekt og ignorere ledig kapacitet (Kaplan & Anderson, 2008, s. 24). Som følge af kritikken af ABC som beslutningsmodel på grund af modellens manglende håndtering af ledig kapacitet medførte, at Kaplan og Cooper ændrede modellen til at tage højde for ledig Side 11 af 61\n17 kapacitet, ved at introducere den praktiske kapacitet, i stedet for den teoretiske kapacitet, til beregning af cost-driver raterne. Nedenstående formel viser, at forskellen mellem omkostninger for ressourcer til rådighed og omkostninger for forbrugte ressourcer, er den ledige kapacitet (Bukh & Israelsen, 2004, s. 58). Figur 3: Ledig kapacitet (Bukh & Israelsen, 2004, s. 58) Det er ikke altid nemt at komme frem til hvorhenne ledig kapacitet opstår. Når virksomheden har fået indsigt i deres ledige kapacitet, så kan den spore hvor ledig kapacitet opstår, og danne sig en idé om hvorledes den kan håndtere det. Virksomheden kan justere kapaciteten eller aktivitetsniveauet, så den ledige kapacitet bliver forbrugt. Hvis dette ikke er muligt, så kan afskaffelse af ledig kapacitet overvejes. Men nogle kapaciteter er omkostningsfulde eller umulige at afskaffe, derfor kan de kategoriseres som virksomhedsbevarende aktiviteter (Bukh & Israelsen, 2004, s. 59) Proces forbedring Som tidligere beskrevet, er konkurrencen blevet intensiveret for mange virksomheder, da der er kommet flere udbydere af homogene varer på markedet. Derfor vil forhøjelse af udbuddet ikke nødvendigvis føre til øget profit, men ekstra indtjening må hentes fra effektivisering af de processer, som udføres i virksomheden. En effektivisering vil være mulig, når lederen har klar indsigt i processerne og viden om hvilke af processer, der er værdiskabende og hvilke, der ikke er værdiskabende. Virksomheden har brug for denne information løbende, og derfor er det vigtigt at holde modellen opdateret, da forældet information kan være misvisende i forholdt til virksomhedens nuværende situation (Kaplan & Cooper, 1998, s.57). Med en ABC-model gives den påkrævede gennemsigtighed mellem ressourceomkostninger, aktiviteter, og omkostningsobjekter, hvilket kan gøres ved at gå baglæns fra de omkostninger der er forbundet med et givet omkostningsobjekt til de aktivitetsomkostninger, der indgår heri og derefter videre til, hvilke ressourceomkostninger de stammer fra (Bukh & Israelsen, 2003, s.187). Det er ikke kun ledelsen, som kan får gavn af gennemsigtighed. Medarbejderne kan ligeledes effektivisere processerne med de informationer, som de bliver forsynet med ved hjælp af en ABCmodel (Kaplan & Cooper, 1998, s. 17). Side 12 af 61\n18 4.1.2 Implementering af ABC-modellen Trin 1: Udvikle og definere begreberne i ABC-modellen For at implementere en ABC-model foreskriver Kaplan og Cooper (1998), at virksomheden først antager et nyt syn på økonomistyring. I stedet for at spørge, hvor virksomheden har omkostninger, skal der i stedet spørges, hvorfor virksomheden har omkostninger (Kaplan & Cooper, 1998, s. 85). For at udvikle modellen skal virksomheden først identificere og beskrive de største aktiviteter, der udføres for at producere produkter. Dette kan eksempelvis være at planlægge produktion, flytte materialer og så videre. Samtidig beskriver Kaplan og Cooper (1998), at det for nogle virksomheder kan være en god ide at designe modellen bottom-up, hvor ABC-projektteamet er i dialog med medarbejderne, for at fastsætte mængden af den tilførte ressource, der medgår til de forskellige aktiviteter. Dette har samtidig den effekt, at det engagerer hele virksomheden i projektet og derved skabes bred tilknytning og ejerskab af modellen (Kaplan & Cooper, 1998, s. 85). Antallet af de definerede aktiviteter varierer fra virksomhed til virksomhed, og udtrykker hvilket formål virksomheden har med ABC-modellen. Eksempelvis vil en virksomhed, der implementerer ABC med et ønske om at kende omkostninger forbundet med kunder og produkter, have færre definerede aktiviteter end virksomheder, der implementerer ABC for at procesforbedre (Kaplan & Cooper, 1998, s. 86) Trin 2: Fastslå hvor store omkostninger der er forbundet med aktiviteterne ABC-modellen bør nu have linket ressourceomkostninger til aktiviteter via ressource cost-drivere. Efterfølgende skal der fastslås, hvor store omkostningerne til hver aktivitet er. Dette gøres, for medarbejdere, ved at spørge, hvor meget tid de bruger på hver aktivitet. Omkostninger forbundet med maskiner afmåles enten direkte, eller henføres arbitrært, da målet med ABC er at få et nogenlunde korrekt billede af virksomhedens omkostninger (Kaplan & Cooper, 1998, s. 89) Trin 3: Identificere virksomhedens produkter services og kunder I dette trin fokuseres der på, hvorfor virksomheden udfører de aktiviteter, der er omtalt i de foregående trin. Svaret på dette er, at virksomheden har brug for at udføre aktiviteter for at designe, bygge og levere produkter og services. Dermed skal der i trin 3 identificeres alle virksomhedens omkostningsobjekter (Kaplan & Cooper, 1998, s. 94). Ifølge Kaplan og Cooper er dette trin yderst Side 13 af 61\n19 vigtigt. Hvis dette trin undlades, og ABC-modellen udelukkende er for at forbedre virksomhedens processer, vil virksomheden ikke kunne vurdere om virksomheden modtager passende betaling, for de aktiviteter de udfører (Kaplan & Cooper, 1998, s. 95) Trin 4: Udvælgelse af cost-drivere, der linker aktiviteter til omkostningsobjekter Linket mellem aktiviteter og omkostningsobjekter, består i brugen af aktivitets cost-drivere. Her er det vigtigt, at ABC-projektteamet er bevidste om, at det potentielle antal af aktivitets cost-drivere kan være relativt stort. Derfor kan det, af økonomiske årsager, være en god ide at begrænse antallet af cost-drivere, og lade alle aktiviteter der er forårsaget af samme årsag have den samme aktivitets cost-driver (Kaplan & Cooper, 1998, s. 95) Karakteristika ved ABC Designet af en ABC-model er først og fremmest med fokus på at fordele virksomhedens indirekte omkostninger ud på aktiviteter og derefter ud på omkostningsobjekterne på baggrund af deres træk på aktiviteterne. Dette gøres gennem to trin, som det fremgår af nedenstående figur. Omkostningsobjekterne vil ofte være enten kunder eller produkter, og bør vælges ud fra virksomhedens situation og analysens formål. Selvom der i praksis findes mange variationsmuligheder af ABC-modellen, så er de en nogenlunde fast stuktur som illustreret på figuren forneden (Bukh & Israelsen, 2004, s. 25). Figur 4: ABC-struktur (Bukh, 2005, s. 8) Ved det første trin i ABC-modellen fordeles de forskellige indirekte ressourceomkostninger fra ressourcepuljer ud på de aktiviteter, som virksomheden udfører. Fordelingen af disse ressourceomkostninger sker ved hjælp af ressource-cost-drivere. (Bukh & Israelsen, 2004, s.32). Den mest nøjagtige fordeling af indirekte ressourceomkostninger ud på aktiviteterne kan opnås ved, Side 14 af 61\n20 at virksomheden måler det faktiske forbrug. Dette kan gøres ved, at virksomheden registrerer personalets tidsforbrug i forhold til virksomhedens aktiviteter (Bukh & Israelsen, 2004, s. 49). Hvis virksomheden har en ressourceomkostning, der kan relatere sig direkte til én aktivitet, så kan virksomheden henføre ressourceomkostningen direkte til aktiviteten. Det andet trin i modellen beskriver hvorledes omkostninger kan påføres virksomhedens omkostningsobjekter, på baggrund af omkostningsobjekternes træk på aktiviteterne. Dette kan eksempelvis være hvor mange gange virksomheden skal håndtere en ordre fra en kunde, eller hvor mange gange maskiner skal omstilles i forbindelse med kunder eller produkter. Denne fordeling sker ved hjælp af aktivitets cost-drivere (Bukh & Israelsen, 2004, s.32). Der skelnes i ABC-teorien mellem minimum tre aktivitets-cost-drivere, som er henholdsvis transaktionsdrivere, varighedsdrivere og direkte henføring (Bukh, 2005, s. 11). Disse vil blive uddybet senere Fastlæggelse af aktiviteter En aktivitet er en virksomhedshandling, som medfører et træk på én eller flere ressourcer. Måden hvorpå en virksomhed kan finde frem til, hvilke aktiviteter der udføres, er ved enten en top-down proces, hvor ledelsen beslutter hvilke aktiviteter der skal indgå i ABC-modellen, eller en bottom-up proces, hvor medarbejderne i de forskellige afdelinger er med til at definere, hvilke aktiviteter de udfører og som skal indgå i ABC-modellen. Det er vigtigt, at de aktiviteter der fastlægges, er så ensartede som muligt, så de ressourcer der indgår i aktiviteten ikke varierer gang for gang. Derudover skal aktiviteten være uafhængig af hvilket omkostningsobjekt, aktiviteten udføres for. Hvis virksomheden har en aktivitet, der ikke er specielt ensartet, bør aktiviteten deles op i flere aktiviteter (Bukh & Israelsen, 2004, s. 43). Ydermere kan det være en fordel for virksomheden at opdele deres aktiviteter i primære og sekundære aktiviteter. Primære aktiviteter er aktiviteter, som omkostningsobjekterne trækker direkte på og sekundære aktiviteter er støtteaktiviteter. Kaplan og Cooper anbefaler, at der sker en fordeling af omkostningerne fra sekundære aktiviteter til de primære aktiviteter og derefter en videre fordeling ud på omkostningsobjekterne (Bukh og Israelsen, 2004, s. 44). Et andet vigtigt element, som Kaplan og Cooper nævner, er at der skal findes medarbejdere, der har ansvaret for udførelsen af hver aktivitet således, at hvis budgettet til aktiviteten, eller hvis de planlagte effektiviseringsforslag, ikke opfyldes, så kan den ansvarlige stilles til ansvar (Bukh & Israelsen, 2004, s. 45). Side 15 af 61\n21 4.1.5 Aktivitetshierarkiet Siden de første regneteknikker for ABC blev publiceret i 80 erne, er der kommet flere variationer af modellen. Som tidligere nævnt, er dette sket på baggrund af effektiviseringer af modellen, kritikker og videnskabelige afhandlinger. Derfor vil der nu blive redegjort for én af de større tillæg og forandring af modellen, nemlig i form af et aktivitetshierarki. Ideen bag hierarki-modellen er, at virksomhedens aktiviteter skal klassificeres efter hvilket niveau i hierarkiet, de befinder sig på. Kaplan og Cooper foreslog at virksomheder skulle identificere deres hovedaktiviteter og inddele dem på 4 niveauer, og tage virksomhedens ressourceomkostninger og fordele dem i en af de 4 aktivitetsniveauer, som er henholdsvis virksomhedsbevarende aktiviteter, produktrelaterede aktiviteter, produktserie relaterede aktiviteter og produktenhedsrelaterede aktiviteter. Aktivitetshierarkiets blev introduceret primært for at undgå fordeling af fællesomkostninger. Når en ressourceomkostning bliver fordelt ud på et givent hierarkisk niveau, så er den en fællesomkostning for alle underliggende niveauer, og derfor er det ikke korrekt at allokere den til underliggende niveauer (Bukh & Israelsen, 2004, s. 51). Det er også vigtigt at notere, at aktiviteterne på de forskellige niveauer har forskellige aktivitets cost-drivere. For eksempel kan omkostninger på produktenhedsniveau variere med antallet af producerede enheder, hvor omvendt, som det kan ses på figuren, så varierer de aktiviteter, der er længere oppe i aktivitetshierarkiet ikke med virksomhedens produktaktiviteter, og der bør derfor ikke ske en fordeling af omkostningerne ud på produkterne (Bukh & Israelsen, 2004, s. 52). Hierarchy of Factory Operation Expenses Facility Sustaining Activities Product Sustaining Activities Batch Level Activities Unit Level Activities Figur 5: Aktivitetshierarki (Kaplan & Cooper, 1991, s. 132) Plant Management Building and Grounds Heating and Lighting Process Engineering Product Specification Engineering Change Notices Product Enhancement Setups Material Movements Purchase orders Inspection Direct Labour Materials Machine Costs Energy Side 16 af 61\n22 Produktenhedsrelaterede aktiviteter udgøres i høj grad af de omkostninger, som bliver kaldt de direkte omkostninger, såsom direkte arbejdstimer, direkte materialer, strøm og så videre. Produktserie relaterede aktiviteter udgøres af de omkostninger, der kræves for at producere en serie af et produkt uanset antal producerede enheder. Som der fremgår af figuren, er det typisk udgifter til op- og om-stillinger af maskiner, indkøbsordre, inspektion og så videre. De produktrelaterede aktiviteter er omkostninger som eksempelvis udarbejdelse af styklister, procesdesigns, testrutiner og produktforbedringer. Dette er omkostninger, der gør det muligt at producere og sælge omkostningsobjekterne, men de er uafhængige af antallet af serier og enheder der produceres. Derfor vil disse omkostninger skulle fordeles arbitrært. Virksomhedsbevarende aktiviteter dækker over de omkostninger, der er forbundet med at drive virksomheden, men som ikke varierer med omkostningsobjekterne. Dette kan eksempelvis være omkostninger til økonomistyring, vedligeholdelse af bygninger og så videre. Disse omkostninger fordeles traditionelt set ikke til omkostningsobjekterne, men kan gøres arbitrært. Men dette er ikke altid anbefalelsesværdigt, da dette kan medføre at virksomheden stopper produktion af produkter som i bund og grund er rentable, men som ikke i lige så høj grad kan dække de virksomhedsbevarende aktiviteter (Kaplan & Cooper, 1998, s ). Ved at stoppe produktionen af disse, vil de tilbageblivende produkter skulle dække en endnu større del af fællesomkostningerne, hvorved der kan opstå et scenarie hvor flere produkter ikke vil være rentable, og efterfølgende skulle skæres fra Trin 1 - ressource cost-drivere Som tidligere nævnt, så er første trin i en ABC model at fordele de forskellige indirekte ressourceomkostninger fra ressourcepuljer ud på aktiviteterne. De omkostninger der kan udgøre ressourcepuljerne, kan være lige fra lokaler, energi samt salgsfremmende omkostninger. Hvis en ressourceomkostning er særbestemt, altså relaterbar til en specifik aktivitet, så kan denne ressourceomkostning fordeles direkte ud på aktiviteten. Oftest er ressourceomkostningerne sambestemte, ved at flere aktiviteter trækker på ressourcen, hvilket gør det lidt mere besværligt at fordele ressourcen. (Bukh & Israelsen, 2004, s. 48) Den største præcision af forbruget af ressourcerne opnås, hvad angår medarbejderne, ved at få medarbejderne til at registrere, hvor meget af deres tid de bruger på hver aktivitet. Det anbefales dog, at virksomhederne undgår at opbygge systemer til målinger, da fordelingen af ressourceomkostningerne til aktiviteterne i praksis har det Side 17 af 61\n23 med at blive for indviklede, og i stedet er det ofte tilstrækkeligt at vurdere, hvor lang tid medarbejderne cirka bruger på udførelsen af hver aktivitet (Bukh & Israelsen, 2004, s. 48) Trin 2 - Aktivitets cost drivere For ressourceomkostninger, der er særbestemte til ét omkostningsobjekt, er der ikke behov for nogen aktivitets cost-driver, da omkostningen bliver henført til omkostningsobjektet uden om aktiviteterne. En god test af hvorvidt en omkostning er indirekte eller ej til en omkostningsobjekt, er at se på hvorvidt en virksomhed stadig vil have brug for ressourcen såfremt omkostningsobjektet droppes (HA. 4. semester, Forelæsning 2, slide 5). For at fordele de sambestemte omkostninger fra aktiviteterne og ud på omkostningsobjekterne, kan der vælges mellem flere forskellige aktivitets cost-drivere, som er henholdsvis transaktionsdrivere, varighedsdrivere, direkte henføring samt ved hjælp af et kompleksitetsindeks (Bukh & Israelsen, 2004, s. 54). Transaktionsdrivere er et udtryk for hvor ofte, en aktivitet bliver udført, og kan anvendes når omkostningsobjekterne trækker på aktiviteterne på samme måde. Dette kan eksempelvis være, hvis hver ordrehåndtering er lige omfattende og derfor trækker lige meget på ressourcerne (Bukh, 2005, s. 11). Varighedsdrivere viser den tid det tager at udføre aktiviteten. Disse benyttes hvis der er variation i den tid, det tager at udføre aktiviteterne. Dette kan eksempelvis være, hvis omstilling af maskiner tager relativt kort tid for nogle produkter, men tager længere tid, hvis der skal produceres andre produkter (Bukh, 2005, s. 11). Når der skal vælges mellem at benytte henholdsvis transaktionsdrivere eller varighedsdrivere, er det vigtigt at have in mente, at der her er tale om et trade-off mellem præcision i ABC-modellen og omkostninger, der er forbundet med at benytte sig af modellen. Varighedsdrivere er således udtryk for større præcision, men vil kræve flere ressourcer at benytte, mens transaktionsdrivere kan være en mindre ressourcekrævende løsning, men kan ikke medtage mindre variationer, derved kan ABC-modellen blive mindre præcis (Bukh, 2005, s.11). Direkte henføring benyttes, når hverken transaktionsdrivere eller varighedsdrivere kan afspejle aktivitetsomkostningerne på en hensigtsmæssig måde. I disse tilfælde kan det være nødvendigt at henføre omkostningerne direkte til omkostningsobjekterne. Dette kan eksempelvis være ved hjælp af EDB-systemer, der kan foretage en direkte måling af antal gange aktiviteterne udføres, og hvad varigheden har været for disse aktiviteter. Reelt set vil de indirekte omkostninger her blive behandlet på en måde, der minder om den måde, hvorpå de direkte omkostninger bliver håndteret Side 18 af 61\n24 på (Bukh, 2005, s. 11). De omtrentlig samme resultater der fås ved at benytte transaktionsdrivere, varighedsdrivere og direkte henføring, kan også opnås ved hjælp af et kompleksitetsindeks. Et kompleksitetsindeks fungerer ved, at virksomheden ved brug af målinger eller interviews, over en periode, danner et estimat over, hvordan en aktivitet agerer som følge af hvilket omkostningsobjekt, der trækker på aktiviteten. Et eksempel kunne være, at der, i forbindelse med målinger over en vis periode, er fremkommet, at der er tre omkostningsobjekter, der hver trækker forskelligt på den samme aktivitet, hvor produkt B og C forventes cirka at trække henholdsvis 50% mere og 25% mindre end produkt A. Produkt A kan hermed blive indekseret til 100, og dermed bliver B indekseret til 150 og C bliver indekseret til 75. (Bukh & Israelsen, 2004, s. 55) Beregningsgrundlag for aktivitets cost-drivere I det tidligere afsnit er der blevet præsenteret, hvordan de opgjorte omkostninger ved aktiviteterne kan fordeles ud på omkostningsobjekterne, ved brug af aktivitets cost-drivere. Dette er ikke tilstrækkelig, da der også skal identificeres en cost-driver sats som omkostningsobjekter, der trækker på aktiviteterne, skal påføres. Ved beregningen bruges nedenstående formel(bukh & Israelsen, 2004, s. 56): Cost Driver sats = Aktivitetsomkostningerne Totale antal driverenheder Før der kan udregnes en cost-driver rate, skal der først tages stilling til, hvorledes aktivitetsomkostningerne skal opgøres. Dette kan enten gøres i forhold til historisk data, eller i forhold til et vedtaget budget. Det kommer an på, om virksomheden vil anskue sit ABC ex post eller ex ante. Oftest vælger virksomheder at opgøre det i forhold til historisk data i form af en historisk regnskabsperiode fra sidste år, ellers kan der vælges en periode. Ofte vil virksomheder opleve, at der for en given periode mangler nogle registreringer, som kan indgå i en ABC-model. I sådanne tilfælde, kan virksomheden muligvis indhente oplysninger fra deres ERP-system, mens det andre gange vil være nødvendigt at foretage interviews, skøn og vurderinger (Bukh & Israelsen, 2004, s. 56). Fordelen ved anvendelsen af historiske data er, at virksomheden inddrager allerede skete begivenheder. Dermed vil en eventuel diskussionen være irrelevant om, hvorvidt begivenheder kan realiseres, da omkostningerne allerede har fundet sted. Ved at gør det ud fra et vedtaget budget, skal virksomheden estimere omkostningerne i en fremtidig periode, hvilket kan skabe usikkerhed. Problemstillingen ved at benytte sig af historisk data er, at aktivitets cost-driver Side 19 af 61\nCand.merc. økonomistyring Forfattere: Erhvervsøkonomisk Institut Steffen Brusgaard Byrialsen, eks.nr.: 270880 Afhandling, 4. semester René Andersen, eks.nr.: 270874 Vejleder: Margit Malmmose Peyton Erhvervsøkonomisk


Nogle unge får ikke opsat Digital Post, før det brænder på og kritisk information bliver eller er tæt på at blive overset\nHerefter har vi i en såkaldt "to be"-fase givet bud på, hvilke løsningsforslag der kan afhjælpe udfordringer og ultimativt skabe en bedre brugerrejse for de unge. Rapporten munder ud i følgende 10 løsningsforslag:\nFormålet med ”bliv digital borger” er at få flere unge til at læse deres Digitale Post. Brugerrejsen springer ud af analysearbejdet ”lettere anvendelse og administration af fællesoffentlige komponenter (LAAK)”, der vedrører sammenhængen mellem NemID, Digital Post og Nem Log-in. Tal fra Digitaliseringsstyrelsen fra juni 2017 viser, at 25 pct. af de 15- til 17-årige ikke har været logget ind i deres digitale postkasse eller haft besøg via en læseadgang 6 måneder efter at have modtaget digital post.\nGuide – det kan og må unge 13-17-årige\nForstå, hvad din teenager kan, må og skal i takt med, at han/hun bliver ældre\nForældreguiden samler alt det, unge i alderen 13 til 17 år kan, må og skal i forbindelse med det offentlige.\nFå overblik over de muligheder og forpligtelser der følger med, at din teenager bliver ældre. Fx:\nHvornår kan mit barn få et fritidsjob?\nOg hvad med frikort og skat i øvrigt?\nHvornår får mit barn sin egen digitale postkasse til post fra det offentlige?\nHvordan får mit barn NemID?\nKan mit barn selv vælge læge? Og tandlæge?\nEr der noget, jeg som forælder kan eller skal gøre?\nBesøg forældreguiden på borger.dk. Vælg, hvilket emne eller hvilken alder du er interesseret i at vide mere om, så giver guiden dig svaret.


2 resultater for Papirvarer\nArnold Busck A/S i SONDERBORG\nPerlegade 21, 6400 SONDERBORG\n74 42 13 19\nLeverandører af boghandlere i SONDERBORG\nSønderborg Bog og Idé ApS i Sønderborg\nPERLEGADE 15, 6400 Sønderborg\nFandt du den rigtige blandt de 2 udbydere af papirvarer ? Er du også udbyder af papirvarer og endnu ikke registreret i firmavejviser ? Tilmeld dig gratis i dag!\nHer er listen over virksomheder i Sønderborg under kategorien papirvarer. Du kan finde de mest populære virksomheder og serviceudbydere indenfor kategori papirvarer i Sønderborg på Firmavejviser Sønderborg. I øjeblikket er 2 virksomheder registreret i firmavejviser Sønderborg i følgende kategori: papirvarer.\nLeder du efter papirvarer i Sønderborg? Måske er du også interesseret i:\nboghandlere i Sønderborg\ndetailhandel i Sønderborg\nboghandel i Sønderborg\ndetail i Sønderborg\nengroshandel-og-detailhandel-herunder-ogsaa-firmaer-der-udf-rer-reparation-af-motork-ret-jer-og-motorcykler i Sønderborg\ndetailhandel-med-b-ger i Sønderborg\nbog--og-papirhandlere-detail i Sønderborg\npapirvarer nær Sønderborg


Vedtægter for Radikale Venstres kommuneforening i Ballerup kommune - PDF\nDownload "Vedtægter for Radikale Venstres kommuneforening i Ballerup kommune"\n1 Vedtægter for Radikale Venstres kommuneforening i Ballerup kommune 1. Medlemmer af Radikale Venstre, der er bosiddende i Ballerup kommune, er medlem af kommuneforeningen. Medlemmer bosat i udlandet kan optages som medlemmer i kommuneforeningen, og har derved alle medlemsrettigheder i forhold til landsforbundets kompetente forsamlinger. 2 Kommuneforeningens formål er: - at fremme den politiske aktivitet i kommunen med henblik på at skabe størst mulig medlemstilslutning til kommuneforeningen og størst mulig tilslutning til Radikale Venstres politik, - at lede Radikale Venstres arbejde i kommunen - at sikre samarbejde med kommunens valgte radikale kommunalpolitikere, - at sikre opstilling af radikale kandidater til kommunevalg, - at gennemføre valgkamp ved kommunevalg, - at medvirke i valgkampe ved regionsrådsvalg, folketingsvalg og europaparlamentsvalg samt ved folkeafstemninger i øvrigt, - at sikre samarbejde med Glostrup kommune i opstillingskredsen. 3. Generalforsamlingen er kommuneforeningens øverste myndighed. Den ordinære generalforsamling afholdes i april, dog senest 1 uge inden opstillingskredsforsamlingens årsmøde. Indkaldelsen skal, med mindst to ugers varsel og med angivelse af dagsorden, ske skriftligt til medlemmerne i foreningen - eller ved annoncering i et lokalt medie, der mindst dækker foreningens geografiske område. Møde-, tale- og stemmeret på ordinære og ekstraordinære generalforsamlinger eller opstillingsmåder har alle, der er medlem af foreningen og som har betalt kontingent rettidigt, det vil sige senest 14 dage før det møde, hvor stemmeafgivningen finder sted.\n2 Ønsker om opstilling til bestyrelsen skal være bestyrelsen i hænde skriftligt og senest en uge før generalforsamlingen, såfremt vedkommende ikke selv har mulighed for at være til stede på generalforsamlingen. Ønsket kan fremsendes pr. mail eller SMS. Dagsordenen skal mindst indeholde følgende punkter: 1. valg af dirigent og mødesekretær 2. formandens beretning 3. forelæggelse af det reviderede regnskab 4. behandling af indkomne forslag 5. fastsættelse af kontingent for det følgende år 6. valg af a) formand b) bestyrelsesmedlemmer c) 2 suppleanter d) 1 revisor e) 1 revisorsuppleant 7. valg af delegerede til storkredsforsamlingen 8. valg af delegerede til regionsforsamlingen 9. valg af delegerede til landsmødet 10. eventuelt. Forslag, som ønskes behandlet på generalforsamlingen, skal indsendes til formanden senest 14 dage før generalforsamlingen. 4. Kommuneforeningen ledes af en bestyrelse bestående af a) formand, valgt af generalforsamlingen b) Fire medlemmer valgt af generalforsamlingen. c) partiets repræsentant(er) i byrådet (antallet af stemmeberettigede medlemmer skal udgøre et ulige antal) En repræsentant valgt af den lokale RU-organisation (Radikal Ungdom af 1994) og bosiddende i kommunen kan tiltræde bestyrelsen uden stemmeret. Formanden vælges for et år ad gangen. De generalforsamlingsvalgte medlemmer vælges for en 2-årig periode med halvdelen på valg hvert år. Valgbar er ethvert medlem af foreningen, som har betalt kontingent rettidigt, det vil sige senest 14 dage før det møde, hvor valget finder sted. I sager, som er optaget på den til bestyrelsesmedlemmerne udsendte dagsorden, er bestyrelsen beslutningsdygtig, uanset de mødtes antal. I andre sager er bestyrelsen beslutningsdygtig, når\n3 mindst halvdelen af bestyrelsens medlemmer stemmer for at optage sagen på dagsordenen. Ved afstemning gælder absolut stemmeflertal. Senest en måned efter generalforsamlingen afholder bestyrelsen sit første møde. Bestyrelsen vælger på dette møde næstformand, sekretær og kasserer af sin midte. Bestyrelsen indkaldes så ofte, formanden finder det fornødent, og den skal indkaldes, når mindst 2 medlemmer over for formanden fremsætter ønske herom. 5. Stk. 1. Foreningens regnskabsår følger kalenderåret. Medlemskontingentet forfalder den 1. januar i det år, for hvilket kontingentet gælder og skal være indbetalt senest 14 dage før den ordinære generalforsamling. Kontingentet opkræves af landsforbundet. Stk. 2. Kommuneforeningen udreder af medlemskontingent evt. økonomiske bidrag til opstillingskredsforsamlingen, storkredsforsamlingen og regionsforsamlingen, således som disse organisationsled måtte beslutte. Stk. 3. Revisoren har pligt til mindst en gang i løbet af regnskabsåret at gennemgå foreningens regnskab og bilag samt kontrollere beholdningens tilstedeværelse. 6. Ekstraordinær generalforsamling kan afholdes, når formanden eller bestyrelsen ønsker det, og skal afholdes, når mindst 1/3 af bestyrelsens medlemmer eller mindst 1/4 af foreningens medlemmer indgiver skriftlig begæring derom med motiveret forslag til dagsorden. En sådan ekstraordinær generalforsamling skal indvarsles senest 2 uger efter, at formanden har modtaget anmodning om afholdelse, og indvarsles i øvrigt efter reglerne i Forud for et kommunevalg træffer bestyrelsen bestemmelse om antal af kandidater på listen og opstillingsform (partiliste eller sideordnet opstilling) samt om eventuelle geografiske og andre hensyn ved listens sammensætning. Senest 6 måneder før et kommunevalg fastsætter bestyrelsen tid og sted for opstillingsmødet, der indvarsles efter reglerne i 3. Opstilling af kandidatliste til kommunevalget sker på opstillingsmødet. Interesserede kandidater præsenterer sig på opstillingsmødet eller sender et skriftligt opstillingsgrundlag til oplæsning. Dagsorden for opstillingsmødet skal indeholde følgende punkter - valg af dirigent og protokolfører - beslutning om ( evt. bemyndigelse til bestyrelsen vedr.) valgforbund - kandidatliste (evt. bemyndigelse til bestyrelsen om udvidelse af denne) - eventuelt.\n4 8 Alle valg og afstemninger foretages som fastsat i landsforbundets vedtægter og landsforbundets supplerende bestemmelser herom. 9. Stk 1. Beslutning om eventuel skriftlig afstemning (urafstemning) vedrørende emner eller personvalg kan træffes på en i dette øjemed indkaldt ekstraordinær generalforsamling eller den ordinære generalforsamling, forudsat at punktet er optaget på dagsordenen. Bestyrelsen formulerer afstemningstemaet til godkendelse på generalforsamlingen. Urafstemning kan afholdes, når der til valg til en tillidspost er anmeldt mere end én kandidat. Urafstemning kan endvidere afholdes ved opstilling af en kandidatliste. Generalforsamlingen vedtager for det konkrete tilfælde de nærmere bestemmelser for afgørelse af resultatet herunder retningslinier om eventuel supplerende urafstemning eller endelig vedtagelse på en generalforsamling. Stk. 2. Urafstemning forberedes, ledes og kontrolleres af bestyrelsen, foreningens revisor og dirigenten ved den sidst afholdte generalforsamling. Bestyrelsen træffer som minimum beslutning om - stemmesedlens udformning, herunder kandidaternes placering på stemmesedlen, - den periode, i hvilken afstemning kan foregå, - tidspunkt og sted for stemmeoptælling, der skal være åben for medlemmerne. Der udarbejdes referat over bestyrelsens beslutninger. Stk. 3. Ophævelse af en ved urafstemning truffet beslutning kan finde sted, hvis der indtræder særlige omstændigheder. Bestyrelsen indkalder da til ekstraordinær generalforsamling, hvor det i dagsordenen til generalforsamlingen udtrykkeligt er fastlagt, hvad der foreslås besluttet. Endvidere kan bestyrelsen ophæve en urafstemning, hvis der er indtruffet situationer, hvor urafstemning åbenlyst har mistet sin betydning. 10. Vedtægterne kan kun ændres på en generalforsamling og såfremt ændringsforslaget er optaget som selvstændigt punkt på dagsordenen med angivelse af forslagets ordlyd og såfremt mindst 2/3 af de fremmødte stemmeberettigede stemmer for ændringerne. Ændringer i vedtægterne, der er en følge af ændringer i Det Radikale Venstres landsforbunds vedtægter, kan dog umiddelbart indarbejdes og meddeles på førstkommende ordinære generalforsamling.\n5 11 Bestemmelserne i landsforbundets vedtægter er i øvrigt gældende for foreningen. 12 Opløsning Evt. opløsning af kommuneforeningen skal ske efter konsultation med landsforbundets forretningsudvalg og efter dettes anvisninger. Således vedtaget på generalforsamlingen den til ikrafttræden den Vedtægtsændriger på generalforsamlingen den til ikrafttrædning Vedtægtsændringer foretaget på ekstraordinær generalforsamling den til ikrafttræden samme dag. søg


NICORETTE® Tyggegummi Classic er et middel til hjælp ved rygestop. Giver hurtig lindring af nikotintrang og abstinenser fordi tyggegummierne afgiver nikotin ved tygning.\nNICORETTE® Tyggegummi Classic er et middel til hjælp ved rygestop. Det virker på din nikotintrang og på dine abstinenser. Nicorette tyggegummi giver dig den nikotin, som du plejer at få fra tobakken, fordi tyggegummierne afgiver nikotin ved tygning. Behandlingen er beregnet til rygere på 15 år og derover.\nEnergidrik • Juice og Is te • Vitamindrik • Kildevand og Mineralvand • Øl, Vin og Spirius • Snacks & Chips\n1,- kr./pr stk.


OVERBLIK Det ved vi om dobbeltdrabet på dansk og norsk kvinde | Udland | DR\nOVERBLIK Det ved vi om dobbeltdrabet på dansk og norsk kvinde\nDrab på 24-årig og 28-årig kvinde kan være en terrorhandling, siger PET.\nPoliti og lokale nær det sted, hvor de to kvinders lig blev fundet. (Foto: - © Scanpix)\n20. dec 2018 opdateret 21. dec 2018\nDanske, norske og marokkanske myndigheder efterforsker fortsat, hvad der er motivet bag dobbeltdrabet på den 24-årige danske kvinde Louisa Vesterager Jespersen og hendes 28-årige norske veninde Maren Ueland.\nLigene af de to blev fundet i Atlasbjergene syd for Marrakesh i Marokko i mandags.\nHer følger et overblik over, hvad vi ved indtil videre.\nDe to kvinder fra Danmark og Norge var på juleferie i Marokko og på vandretur i det velbesøgte bjergområde Atlasbjergene. De camperede ved Toubkal-bjerget tæt på bjerglandsbyen Imlil ca. en times kørsel fra Marrakesh.\nKvinderne vandrede angiveligt uden guide, hvilket ifølge en rejseekspert, som DR Nyheder har talt med, ikke er så normalt. Langt de fleste turister vælger at vandre med en kender, da vind- og vejrforhold hurtigt kan ændre ruterne.\nLigene af de to blev fundet uden for deres telt i et øde bjergområde. Ifølge norske VG var det et fransk kærestepar på vandretur, som gjorde det grufulde fund.\nLigene bar tegn på vold ved halsområdet.\nMarokkanske medier kalder drabene for 'afskyvækkende' og 'grusomme'.\nHvem er mistænkt?\nFire mænd er mistænkt for drabene og anholdt for dobbeltdrabet.\nI alt er 13 mænd anholdt i sagen, men det står endnu ikke klart, hvordan de resterende ni personer er forbundet til drabene på de to kvinder.\nAllerede dagen efter drabet anholdt politiet en person. Han blev pågrebet af politiet i Marrakesh og er nu varetægtsfængslet. Politiet fandt angiveligt hans id-kort glemt i et telt nær gerningsstedet.\nYderligere tre personer blev efterlyst med billeder, ogefterfølgende lykkedes det marokkanske myndigheder at anholde dem i en bus på vej mod byen Agadir. De tre mænd er 25, 27 og 30 år gamle og havde store knive på sig, da de blev anholdt.\nFredag blev ni øvrige mænd anholdt i sagen. En eller flere af de ni personer er blevet arresteret i Marrakesh, hvor også de fire hidtil anholdte kom fra.\nBåde danske, norske og marokkanske myndigheder efterforsker drabet på de to kvinder som terror. PET peger på, at de fire mænd, som først blev anholdt, kan være forbundne til terrororganisationen Islamisk Stat.\nLæs også:Ung dansker død i populært bjergområde i Marokko: 'Folk er i chok og er meget berørte'\nHvorfor er det terror?\nDer er flere grunde til, at myndighederne efterforsker drabene som terror.\nFor det første har den mand, der først blev anholdt forbindelser til en ekstremistisk gruppe, ifølge de marokkanske myndigheder.\nFor det andet florerer der to videoer på internettet.\nDen første video viser ifølge PET angiveligt drabet på en af de to kvinder og bliver fortsat undersøgt af PET.\nDet norske kriminalpoliti, Kripos, har oplyst i en pressemeddelelse, at der "indtil videre ikke er noget konkret, der tyder på, at videoen ikke er ægte".\n- Vi samarbejder tæt med dansk politi i arbejdet med efterforskningen, skriver det norske politi.\nI den anden video, som kom frem torsdag, sværger fire mænd på arabisk troskab til terrororganisationen Islamisk Stat og reciterer koranvers foran et hjemmelavet IS-flag.\nPET understreger, at videoen nu indgår i efterforskningen, men i lighed med den første video endnu ikke er verificeret.\nDen unge danske kvinde og den norske kvinde blev fundet døde lidt uden for bjerglandsbyen Imlil, der ligger ca. en times kørsel fra Marrakech. (© DR Nyheder)\nDen danske kvinde Louisa Vesterager Jespersen boede i Norge og studerede sammen med sin norske veninde en bachelor på linjen Friluftsliv, Kultur og Naturvejledning på Universitetet i Sørøst-Norge.\nIfølge rektor på universitet Peter Aasen var de to erfarne friluftsmennesker og dermed vant til at begå sig i naturen på egen hånd.\n- De er vant til at færdes i skove og fjelde. De har juleferie nu og er på en rejse, som de har planlagt længe, til et område, som normalt regnes som sikkert at færdes i, sagde han til DR Nyheder forleden.\nHvad siger danske myndigheder?\n- Meget tyder nu på, at drabene kan være politisk motiverede og dermed en terrorhandling. Det fylder mig med vrede og afsky, og jeg tager på det skarpeste afstand fra disse barbariske og bestialske handlinger, siger statsminister Lars Løkke Rasmussen.\nIfølge Rigspolitiet har man sendt en forbindelsesofficer til Marokko, som skal samarbejde med de lokale myndigheder.\nForbindelsesofficeren skal ligeledes stå for at holde de danske myndigheder løbende underrettet om udviklingen i sagen og hjælpe den danske ambassadør i Marokko, der i øjeblikket befinder sig i Marrakesh.\nOgså norsk politi har sendt en medarbejder til Marokko.\nEn række danske folketings-politikere har reageret på, at drabene nu efterforskes som terror.\n- Det viser, at der er en alvorlig terrortrussel. Det oplever vi i Europa, men vi ser det altså også, når vi rejser ud i verden, siger Socialdemokratiets politiske leder, Mette Frederiksen, og fortsætter:\n- Vi skal være varsomme og tænke os om, for der er en alvorlig terrortrussel. Jeg synes, at det ville være mærkeligt at stå her og sige, at man kan gøre, som man altid har gjort - helt problemfrit. Men vi skal ikke stoppe med at leve vores liv, og det er først og fremmest en politisk forpligtigelse at bekæmpe terror.\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen (V) udtrykte også sin foragt for gerningen på et pressemøde i Statsministeriet.\n- Det, der skulle være en ferierejse, blev et mareridt. To kvinder blev dræbt på bestialsk vis. Vi reagerer alle med forfærdelse, afsky og dyb sorg.\n- Mine tanker og medfølelse går til de to unge kvinders familier. Hvad de skal gennemgå de her dage, kan jeg næsten ikke forestille mig, sagde Lars Løkke Rasmussen, der bekræftede, at drabene efterforskes som terror.\n- Meget tyder på, at de grusomme drab kan være en terrorhandling. Det bygger jeg på, at de marokkanske myndigheder siger, at en anholdt mand har forbindelse til en ekstremistisk gruppe.\nUdenrigsminister Anders Samuelsen (LA) kalder drabet 'rædselsfuldt'. Han slår dog også fast, at samarbejdet med de marokkanske myndigheder fungerer godt.\n- Den information, jeg har fået, er, at det kører rigtig godt, siger ministeren, der fortæller, at Udenrigsministeriet har sendt en ekstra mand til Marokko for at assistere på ambassaden.


Elektrisk hårfjerner| Sweetdeal\nElektrisk hårfjerner til de uønskede hår\nFjern nemt, enkelt og hurtigt hår på benene med en elektrisk hårfjerner\nDet har aldrig været nemmere at fjerne hår på benene\nMed denne smarte hårfjerner slipper du nemt af med de irriterende hår. Hårfjerneren har 4 hoveder og former sig efter dine bens kurver så du effektivt og hurtigt får styr på bentøjet - perfekt til den kommende sæson hvor nederdel, kjoler og shorts er i højsædet.\nDe genopladelige batterier gør at du nemt kan tage hårfjerneren med på farten og så er den yderst let at rengøre.\nLige nu får du 62% på denne deal - der er derfor ingen undskyldning.\nNormalpris: 399kr. // Sweetdealpris: 149kr.\nProduktet sendes senest i uge 31.\nDeal ID: 182062


Æteriske olier til ethvert behov - Mejr\nby Redaktion 23. februar 2020 10. september 2020 0674\nGår du og undrer dig over, hvad æteriske olier egentlig er? Måske fordi du overvejer at prøve nogle bestemte æteriske olier af? Ligegyldigt, hvor din nysgerrighed kommer fra, så er du altså kommet til det helt rette sted. Lige her kan du nemlig læse meget mere om æteriske olier, så du har mulighed for at vælge de helt rigtige, når du skal ud at købe nogle nye til din samling. Æteriske olier findes generelt i en lang række lægeplanter, i frugtskaller, i barken på bestemte træsorter samt i nogle bestemte blomster. Æteriske olier kan desuden bruges til mange forskellige ting alt efter, hvilken olie du vælger at købe. Er du således interesseret i at udvide dit sortiment, så kan du lige her gå på opdagelse i et stort udvalg af æteriske olier.\nÆteriske olier – et 100% naturligt produkt\nÆteriske olier bliver udvundet ved hjælp af vanddamp-destillation af de friskhøstede planter, som olien kommer fra. Af netop denne grund er æteriske olier også et 100% naturprodukt. Når det er sagt, er langt de fleste æteriske olier ligeledes ufortyndede, hvilket sikrer dig en olie af ualmindeligt høj kvalitet. Går du desuden meget op i økologi, og foretrækker du derfor kun at anvende økologiske produkter, kan du også sagtens finde økologiske æteriske olier. Udvalget af olier spænder desuden bredt, hvorfor der altså er garanti for, at du kan finde én eller flere olier, der falder lige i din smag og som opfylder alle dine ønsker og behov. Tag eksempelvis et kig på det store udvalg af enebærolie, rosenolie og eukalyptusolie.\nEukalyptusolie til hudproblemer, influenza samt ømme muskler og led\nDøjer du meget med hudproblemer? Er det blandt andet forbrændinger, blister, sår, insektbid eller lus? Så bør du overveje at anskaffe dig en eukalyptusolie, idet den har en beroligende effekt på din hud, der kan være med til at lindre netop det hudproblem, som du døjer med. Udover at have en beroligende virkning på din hud, kan denne æteriske olie faktisk også være med til at bekæmpe en række bivirkninger, som vi ofte oplever ved influenza og forkølelse. Sidst, men absolut ikke mindst, har eukalyptusolie også en utroligt god effekt på både muskler og led, hvor olien altså kan være med til at mindske ømhed efter blandt andet træning. Dyrker du således meget motion, hvor restitutionstiden ofte kan være hård, så er eukalyptusolie lige noget for dig.\nFå sundere tænder


Med hjemmesiden GreenMatch.dk kan du blive meget klogere på grøn energi og få tilbud på f.eks. solceller, isolering og alternative grønne energikilder.\nVil du gerne være klogere på grønne energikilder? Og gøre det nemmere for dig selv at vælge, hvilken form for f.eks. opvarmning du skal vælge til din bolig? Så er siden GreenMatch.dk et godt sted at starte.\nGreenMatch.dk indeholder en masse brugbar infomation om mange forskellige former solenergi; herunder bl.a. solceller, solfangere, solvarme og solpaneler. Solceller kan både bruges til opvarmning og til at producere el, herunder finder du detaljerede beskrivelser om hvilke typer solpaneler der findes, samt hvilke prisniveau der forskellige solcelle-muligheder ligger i. Før man beslutter sig for en bestemt type af solceller, kan der være mange svære overvejelser, som bør gøres. Selve beslutningen og valget kan gøre en stor forskel i kroner og øre i det lange løb. Derfor er det endnu vigtigere, at du får rådgivning om det helt rigtige valg. Nogle af de overvejelser man skal gøre sig og som spiller ind på hvilket solcelleanlæg man bør vælge er hvilken vej taget på dit hus vender, samt hældningen på taget. Det kan derfor være en rigtig god idé, at gøre brug af GreenMatch’s tilbudsservice, hvor du ved at beskrive dine behov, kan modtage flere specifikke tilbud på netop dét anlæg du skal bruge.\nIsolering er endnu et område hvor GreenMatch tilbyder en masse værdifuld information, som både kan gøre dig klogere og hjælpe dig med at træffe det helt rigtige valg. Generelt tænker mange på Rockwool når man siger isolering. Den form for isolering tankerne så ledes hen på er stenuldsisolering eller glasuldsisolering, som minder meget om hinanden. Dog findes også en lang række andre former for isolering. Papirisolering bruges især til hulmursisolering og loftisolering, hvor man enten blæser papirgranulat ind imellem ydre-og indre husmur og derved opnår en isolering, eller blæser papirgranulat ud over loftets så det dækkes af et tykt lag, som derved isolere huset fra at miste varmen opad. En anden form for isolering er isolering af gulv med leca sten eller flamingoplader, som udlægges i fundamentet under huset. Denne form for isolering er selvsagt nemmest at udføre, når huset opføres.\nSom sagt kan du med tilbudsservicen på GreenMatch.dk bestille flere tilbud, som er tilpasset dine krav og behov. Efter modtagelse af tilbuddene, kan du nemt sammenligne måde priser, betingelser og selve produktets kvalitet, hvilket sikre dig at du får den bedste løsning, både med hensyn til pris og kvalitet.


Privat Rengøring i Trige - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nPrivat Rengøring Trige\ndecember 27, 2016 november 13, 2017\nDer er en lang række privat rengøring Trige, der tilbyder professionel rengøring ikke kun for boliger, men også for kontorer, skoler og hospitaler. Nogle virksomheder specialiserer sig i et område af rengøring som tæppe rengøring eller rengøring for specifikke værelser, der henviser til, at andre virksomheder vil tilbyde at rense noget, og alt i dit hjem. Disse virksomheder anvendes hovedsageligt af arbejder forældre, der simpelthen ikke har tid til at rengøre på grund af deres job og skulle passe deres børn på samme tid, plus ældre mennesker kan også have rengøringsmidler til deres hjem, da de ikke er fit og i stand til at rengøre sig selv.\nPrivat rengøring Trige er dejlig nemt!\nDerudover virksomheder ofte tendens til at ansætte et privat rengøring Trigeprivat rengøring Trige til at rense kontorer og toiletter i deres bygninger. Mange rengøringsvirksomheder kan sende en individuel hus renere at rengøre dit hjem hver dag eller ugentlige, afhængigt af dine behov. Dette kan være meget fordelagtigt, da det betyder, at denne medarbejder kan blive fortrolig med dit hjem, og hvordan til at rense det, hvilket betyder, hvorefter de bliver hurtigere og bedre end hvis du havde en anden renere hver dag. Også, bliver det muligt for dig at opbygge tillid med dine renere, hvilket er meget vigtigt for de fleste mennesker som de er indbydende denne person ind i deres hjem, omkring alle deres ejendele.\nPrivat rengøring i Trige behøver ikke koste en formue!\nprivat rengøring Trigeprivat rengøring Trige vil give hver af deres medarbejdere med produkter af høj kvalitet betyder, at du ikke skal købe dem selv. Dette kan være meget nyttigt for folk, der ikke ved, hvilke produkter der anvendes til rengøring af værelser, eller som er bedste til at få arbejdet gjort. Mest privat rengøring Trigeprivat rengøring Trige vil tilbyde forskellige tjenester for kunderne at vælge fra. Disse omfatter regelmæssig rengøring, indenlandske, en off renser, fuld eller deltid renser, vindue rengøring, Strygning tjenester, madras rengøring og tæppe rengøring, blandt mange andre.\nPrivat Rengøring Kulhøj\nPrivat Rengøring Tågeby\nPrivat Rengøring Krik\nPrivat Rengøring Nørre Vorupør Thisted


Der er en tre timers parkeringszone i tidsrummet 08:00 - 19:00 på hverdage. Beboere kan få en gratis beboerlicens. Bemærk venligst at det ikke er tilladt at parkere i kollegiets gård. Der findes et kort over parkeringsregler hos Københavns Kommune.\nHvornår kører den næste metro fra Lergravsparken?\nInden du løber ud i regnen, blot for at finde ud af at metroen ikke kører, kan du lige smug-kigge her. Det er live opdateret, og det samme der vises på skærmene i metroen, faktisk er det præcist det samme: link.\nDer findes grundlæggende fire forskellige boligtyper på kollegiet, hvor nogle af dem findes i både en højre og venstre variant. Det mest almindelige lejlighed er enkeltværelser. Derefter findes der store enkeltværelser. Halvanden-værelseslejligheder og toværelses lejligheder. Se spørgsmål långere nede for uddybbelse af typerne. Lejlighederne på fjerde sal er bygget efterfølgende (2007), og de er derfor lidt anderledes og varierer i pris og størrelse. Fælles for enkelt- og halvanden-værelseslejligheder er, at der kun må bo én enkelt person i dem. Til forskel fra dobbeltværelserne hvor man må bo to personer, hvoraf kun den ene skal være studieaktiv. Der findes i lejlighederne 2-3 store indbyggede skabe i gangen eller stuen og masser af skabsplads i køkkenet. Der tilhører også et kælderrum til hver lejlighed.\nEn forklaring på lejlighedstyperne?\nKollegiet består af i alt 117 lejemål, groft fordelt i tre kategorier. Enkelt persons lejligheder (type 1, type 2, type3b, type03). Halvanden værelse, som må bebos af en eller to personer (type 11). Samt to personers lejligheder, som skal bebos af to personer, hvoraf kun den ene behøver være studerende (type 4, type 12, type 13). De ovenstående med link, er hvor der findes plantegninger. Dem der ikke er plantegninger af, minder dog meget om de andre i samme kategori.\nHvorfor er indskudet på nogle lejligheder dyrere end andre?\nGrunden til at man betaler indskud i stedet for depositum i tagboligerne på øverste etage er, at disse boliger er bygget til senere og derfor hører under en anden lovgivning.\nPå kollegiet skal man overholde lejeloven og ens kontrakt. Indhold af disse kan findes forskellige steder, og det er til enhver tid ens eget ansvar at overholde dem Dertil kommer kollegiets husordenen, som også skal overholdes. Disse indeholder blandt andet bestemmelser om støj og husdyr. Overtrædelse af disse ting kan indrapporteres til beboerrådet eller direkte til KKIK. Beboerrådet har tilsvarende et sæt vedtægter, som definerer driften af kollegiets beboerråd. Der kan læses om de gælende regler her\nFlere regler, vejledninger og beboerguide?\nDu kan finde vores beboerguide her. Der finder du svar på de fleste ting der ikke står på hjemmesiden. Hvis du har flere spørgsmål som ikke er besvaret her på hjemmesiden, eller i beboerguiden, er du altid velkommen til at kontakte beboerrådet, inspektøreren, eller skrive på Facebook siden.\nBeboerrådsmøderne fungerer samtidig som ‘intromøder’, hvor nytilflyttere kan komme ned og få sat ansigt på nogle af de beboere som vil kunne være behjælpelige i tvivlssituationer – og generelt bare lære nogle folk at kende og få almen information om kollegiet. To gange om året, i marts og november, indkalder beboerrådet til stormøder. Stormødet er kollegiets øverste beslutningstagende organ og alle kollegianere har ret til at få behandlet punkter, blive hørt og stemme på lige fod. Hvis du ønsker at have indflydelse på kollegiets drift, så kan vi kun på det kraftigste anbefale at komme til stormøderne. Der plejer i øvrigt også at være pizza og vand/sodavand, så der er slet ingen undskyldning for at blive væk!\nMan kan fremleje sin lejlighed i en begrænset periode under en række forudsætninger. Første regel er, at man kun kan fremleje sin lejlighed, hvis man skal på studierelevant udveksling, dvs. at man kan ikke fremleje sin lejlighed pga. ferie eller orlov. Den der lejer lejlighed skal opfylde de samme studiekrav, som man selv skal. Det betyder, at det er dit ansvar, at den, der overtager lejligheden, er studieaktiv i hele perioden. Man står selv for at finde en fremlejer, og man skal derefter indhente og udfylde de nødvendige dokumenter, som skal sendes til KKIK. Ift. at sætte pris for leje for lejligheden, må man ikke tage mere, end hvad man selv betaler, medmindre lejligheden fremlejes med møbler. Er dette tilfældet, må man opkræve et ekstra beløb, som svarer til slid på inventar. For flere spørgsmål vedr. fremleje kontakt da KKIK. Reglerne for fremleje kan findes her.\nHvor tit afholdes der arrangementer på kollegiet?\nDer afholdes jævnligt arrangementer, så der konstant er muligheder. Der afholdes så vidt muligt hver måned madaften, filmaften og/eller spilaften, samt en løbeklub. Invitationer kan findes på kollegiets Facebook side. Men man er naturligvis altid velkommen til at deltage i det omfang man har lyst til.\nI midten af kælderen findes kollegiets vaskeri. Der er fire vaskemaskiner og to tørretumblere. Det koster ikke noget at bruge maskinerne, og man skal ikke have sit eget vaskepulver med. Man bestiller en vasketid ved at hænge sin vaskelås (der låses med den specielle vaskenøgle man får ved indflytning) på et bestemt tidsrum på den tidstavle, der hænger på væggen i vaskekælderen. En vasketid varer to timer. Hvis indehaveren af en vasketid ikke er dukket op indenfor fem minutter efter at vasketiden begynder, må en anden kollegianer overtage tiden. En vasketid gælder for to vaskemaskiner og en tørretumbler (vaskemaskine 1 og 2 + tørretumbler 1 eller vaskemaskine 3 og 4 + tørretumbler 2). Vasketiden for tørretumblerne gælder forskudt 30 minutter ind i næste vasketid. Eksempelvis vil vasketiden fra 17:00 - 19:00 omfatte en tørretumbler fra 17:30 - 19:30. Den gældende vejledning for brug kan findes ophængt i vaskerummet, eller findes her.\nSom udgangspunkt vil enhver router være egnet til brug på kollegiet. Dog råder vi til, at man bruger en nyere router med en såkaldt dual-band feature. Hvis din enhed kan modtage 5 Ghz signaler, kan dette sænke sandsynligheden for, at din routers signal bliver forstyrret af signaler fra omkringliggende lejligheder og sikre dig et mere stabilt signal. Det kræver dog at din computer tilslutter på 5 Ghz og ikke udelukkende 2.4 Ghz.\nTil de kollegianere der dagligt bruger deres cykler er der et stort cykel parkeringsområde i gården. Dette område skal benyttes; det er strengt forbudt at parkere sin cykel andre steder på grunden. Cykler der stilles udenfor de angivne parkeringsområder bliver flyttet. Da dette område dog ofte er meget fyldt og det derfor kan være svært at finde plads til sin cykel, er der i kælderen under Kvintus Alle (under lejlighed 21) indrettet en indendørs cykelkælder, hvor kollegianere der ikke bruger sin cykel helt så ofte kan stille cyklen. Cirka en gang om året arrangeres der cykeloprydning, så gamle cykler der ikke bruges bliver smidt ud og der kommer lidt orden i cykel-mængden. Det er derfor vigtigt at man holder øje med om ens cykel er blevet markeret til fjernelse, der kommer dog informationer op inden dette sker. Yderligere findes der parkering til motorcykler i den modsatte ende af gården, foran lejlighed to og tre. Disse pladser er kun beregnet til motorcykler, og cykler parkeret her flyttes. Der findes også en trykluftpumpe ved porten, til at pumpe luft i cykeldæk, der frit kan benyttes. Det opfordres kun til at have en cykel per beboer holdende, da der så er plads til alle.\nI haven finder du borde, bænke og en grill, som er til fri afbenyttelse. Vi håber meget på at alle som bruger disse faciliteter på vores fællesarealer, er med til at passe på dem. Der er også blomsterbede, som ordnes hvert år til havedag, som ligger midt i maj/juni. Man er altid velkommen til at give en hånd med i vedligeholdelsen af haven. Hvis man har lyst til at lave have arbejde, plante ting eller tilsvarende, så er man velkommen til at få adgang til have skuret, hvor der findes diverse redskaber hertil. I haven skal der være plads til alle, og den kan derfor ikke udlejes. Vis hensyn om aftenen.\nPå vores tagterrasse finder du borde, bænke og en grill, som er til fri afbenyttelse. Tagterrassen hører med til vores fællesarealer, hvilket betyder at alle som bor på kollegiet har ret til at være der og bruge den. Vi håber meget på at alle som bruger disse faciliteter på vores fællesarealer, er med til at passe på dem. Der skal lægges mærke til, at der ikke må tørres tøj på tagterrassen. Det er vigtigt at man ikke efterlader grillen hvis den ikke er slukket ordentligt. Der er et toilet på tagterrassen. På tagterrassen skal der være plads til alle, og den kan derfor ikke udlejes. Vis hensyn om aftenen.\nPå kollegiet finder du fællesarealer i form af et tv-rum, billard/pool rum, bordfodbold, sofaer og en bar med tilhørende køkken. Disse faciliteter ligger i vores kælder, som du kan få adgang til med din husnøgle. De hører alle med til vores fællesarealer, hvilket betyder at alle som bor på kollegiet har ret til at være der og bruge dem når de ikke er lejet ud. Vi håber meget på at alle som bruger disse faciliteter på vores fællesarealer, er med til at passe på dem.\nDet er tilladt at bore på hverdage kl. 12:00 - 19:00 samt lørdage, søndage og helligdage kl. 13:00 - 16:00. Disse regler omfatter også andre støjsendere.\nI kælderen finder du vores motionsrum, som du kan få adgang til med din husnøgle. Der stilles blot krav om at man passer på de forskellige redskaber og tørrer dem af efter brug. Motionsrummet er for alle som bor på kollegiet. Vi håber meget på at alle som bruger disse faciliteter på vores fællesarealer, er med til at passe på dem. Det er tilladt, at lægge sine egne redskaber ned i motionsrummet, hvis man ønsker dette. Man skal blot være klar over, at det samtidig også står frit for andre på kollegiet, at bruge redskaberne. Vinduet i motionsrummet må man gerne åbne, men det er vigtigt at lukke det igen, da vi ikke ønsker diverse dyr ind på kollegiet. Selve rummet blev istandsat i år 2020.\nDer findes ikke længere en direkte dør telefon på kollegiet. Nu kan man i stedet for tilmelde sin telefon, så man kan åbne porten ved at ringe til et nummer. Tilmelding til dette sker via Jimmi. Herefter kan dørene åbnes ved at ringe tel. 51 87 14 21 for døren ved Kvintus Allé, og tel. 51 87 27 74 for Messinavej. Dette er smart, da det også giver en mulighed for at åbne dørene, hvis man skal lukke en pakkebud ind, glemt nøglerne i lejligheden mv.\nVi har på kollegiet en dygtig inspektør (Jimmi Andersen) der tager sig af ting som indflytning, fraflytning og reparationer. Han kan kontaktes skriftligt ved at lægge en seddel i postkassen foran inspektørens kontor. Skulle du have brug for at komme hurtigere i kontakt med inspektøren, eller vores altmuligmand Henrik, så kan du kontakte dem begge ved at ringe eller komme forbi inspektørens kontor. Kontoret ligger nede af trappen (til højre for porten) under lejlighed nummer 23. Man kan ringe til inspektøren ved at ringe tel. 21 16 18 49. Åbningstiden for kontoret er tirsdage 12:00 - 13:30 samt fredage 09:00 - 10:00. Henrik er dog oftest på kollegiet dagligt. Man kan sende e-mail til inspektøren på inspektor@kvintus.dk.


Finanstilsynet har på opfordring af erhvervsministeren gennemgået forsikringsselskabernes behandlinger af personer med handicap. Konklusionen er, at selskaberne lever op til god skik-forpligtigelserne, men bør være opmærksom på afgørelsen af sager i Ligebehandlingsnævnet.\nOffentliggjort: 21.06.22 kl. 07:58\nPersoner med handicap bliver stillet samme spørgsmål af deres forsikringsselskab og modtager derfor afslag og tilbud ud fra samme kriterier som alle andre danskere, konkluderer en rapport, som Finanstilsynet netop har offentliggjort\nUndersøgelsen blev sat i værk af erhvervsministeren som følge af en rapport lavet af Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd, Vive. Denne rapport beskrev, hvordan personer med handicap oftere får afslag eller skærpede vilkår på en række forsikringer som f.eks. tab af erhvervsevne og livsforsikringer.


Büroleiter*in/ Personalberater*in (m/w/d) in Kopenhagen\nVi, en etableret og succesfuld tjenesteydelsesvirksomhed inden for personalerådgivning for avancerede private husholdninger, søger en personalerådgiver / kontorleder (m/k/d).\nDeres opgaveområde omfatter servicering af områderne ansøgere & kunder.\nDe er ansvarlige for områderne rekruttering / hvervning samt fuldstændig behandling af alle dokumenter samt gennemførelse af jobsamtaler med nye ansøgere.\nAlle opgaveområder med henblik på fremtidige kunder samt kunder, der allerede er indført i vores kartotek inkl. planlægning og gennemførelse af de første møder med nye kunder samt jobsamtaler med ansøgere hos kunderne er en bestanddel af Deres aktivitetsområde.\nDe har allerede flere års erfaring inden for avancerede private hudholdninger hhv. avanceret hotelvirksomhed og har desuden kendskab til personalesøgning. I dette tilfælde er vi den rigtige samtalepartner for os. En yderligere forudsætning er, at De behersker det tyske og engelske sprog samt landets sprog og har kendskaber inden for MSOffice.\nDer er tale om et langsigtet ansættelsesforhold med en meget godt vederlag (grundløn og formidlingsprovision); en høj grad af diskretion er påkrævet.


Musikforlæggernes Ærespris går i år til komponisten Per Nørgård – Musikforlæggerne\nMusikforlæggernes Ærespris går i år til komponisten Per Nørgård\nHer er du: Home / Nyheder / Musikforlæggernes Ærespris går i år til komponisten Per Nørgård\nSå er der mindre end en uge til, at Musikforlæggerne i Danmark for fjerde gang uddeler de eftertragtede Carl Priser til komponister og tekstforfattere. I år foregår det i Husbryggeriet Jacobsen på Carlsberg. Det lukkede arrangement starter med rød løber kl 12.00 og efter en bedre frokost forløber selve prisuddelingen fra kl 14-17 med Mikkel “Hr. Skæg” Lomborg og Pernille Rosendahl som konferenciers.\nCarl Prisen favner bredt rent genremæssigt, hvilket afspejles i dagens eklektiske musikalske program. Carl Prisen har cellisten Jakob Kullberg, dansk blues’ 2 største navne Thorbjørn Risager og Mike Andersen, Onkel Reje (Mads Geertsen), som repræsentant for børnemusikken, og indie-rockerne Blaue Blume på programmet.\nDer vil blive uddelt i alt 14 priser, heriblandt Musikforlæggernes Ærespris og Talentprisen, som begge er sponsoreret med 30.000 kr. af Tuborgfondet. For Talentprisens vedkommende er det Saveus og grupperne D/troit og The Kikos, der er nominerede, og håber på en kærkommen økonomisk påskønnelse.\nFor første gang har Musikforlæggerne i år valgt at offentliggøre modtageren af den allermest hæderfulde pris af dem alle. I 2016 vil det være vor største danske klassiske komponist Per Nørgård, som hædres med Æresprisen. Med prisen følger en check på 30.000 kroner, som han sædvanen tro, skal give videre til et talent, som han selv finder værdigt. Hvem dette er, afslører Per Nørgård først på mandag den 18. april til prisfesten.\nEn motivering af valget af Nørgård, facts om han liv og værk, samt en fantastisk anekdote fra komponistens egen hånd, præsenteres ved prisfesten.\nDer er fire nominerede, der har to nomineringer i år: Karsten Fundal (Score og Klassisk Komponist – lille ensemble), Lukas Graham (Pop og Årets Sang), Mø (Årets Sang og Årets Internationale Succes) og D/troit (Roots og Årets Talent). Den store spredning af nominerede vidner om den bredde, der findes inden for de skabende kunstnere i disse år, og det fantastisk høje niveau, som vi alle nyder godt af.\nUd over priserne i kataloget vil der også blive uddelt en pris til Årets Mest Spillede Sang, en top 10 count down, som medregner både streaming og airplay.\nVi glæder os til på mandag!


PADELBANER – MAGIBAY\nEN AF EUROPAS FØRENDE PADELBANEPRODUCENTER\nItalian Padel – en af Europas førende padelbaneproducenter\nVores samarbejdspartner, Italian Padel, er datterselskab til Forgiafer, der er en af Italiens førende producenter af stålhegn og døre.\nMed afsæt i mere end 25 års erfaring med stålkonstruktion, svejsning, varmgalvanisering, pulverlakering m.v. har Italian Padel meget hurtigt kørt sig i stilling som en af Europas førende padelbaneproducenter.\nEn årlig produktionskapacitet på mere end 500 baner gør MAGIBAY i stand til at tilbyde omgående levering uanset hvor mange baner, der er behov for.\nItalian Padels stærke industrikultur koblet med stor teknisk kompetence gør virksomheden unik på markedet. Siden 2016 har Italian Padel opsat mere end 130 baner og modtaget ros fra spillere og trænere fra hele verden, hvilket vidner om deres professionalisme og kvalitet.\nSe mere på www.italianpadel.com\nItalian Padel model Deluxe\nLækker bane i topkvalitet med stolpekonstruktion hele vejen rundt.\nAlle dele er fremstillet i varmgalvaniseret stål\nStandardfarve metallic sort\nStolpeforstærkninger og lysmaster leveres i gul kontrastfarve\n50-150 epoxypolyester-lak. Lak påføres efter syreafrensning og optørring til 160 grader\nGennemtænkt konstruktion med fokus på stivhed og styrke\n12 mm hærdet sikkerhedsglas\nMondo-kunstgræstæppe fyldt med sand\nLysmaster med 8 x LED-lys\nAfdækning af sidestolper i døråbninger samt netstolper\nValgfri farve af stålkonstruktion\nLaserudskæringer i stolper fx til angivelse af klubnavn eller sponsor\nIndvendigt lys i stolper til synliggørelse af fx klubnavn eller sponsor\nWorld Padel Tour Mondo-kunstgræstæppe\nDøre til aflåsning af bane\nItalian Padel model Panorama\nEn topbane uden synlige stolper i enderne.\nGitterkonstruktion over glas i enderne til sikring af optimal stivhed og belastningsfordeling\nFor øget stivhed er glasset i enderne samlet med runde glasstykker\nFundament- og betonkonstruktion\nFundamentet er et af de vigtigste områder i forbindelse med opførelsen af en padelbane, fordi det skal sikre, at stolper og glas står sikkert og bidrager til korrekt afvanding. Det har MAGIBAY stort kendskab til og samarbejder bl.a. med et entreprenørfirma, som ligeledes har mange års erfaring med fundament og konstruktion.