Natur og teknologi, Specielt tilrettelagt forløb | UC SYD\nNatur og teknologi, Specielt tilrettelagt forløb\nLær at undervise i alt fra fysiologi til solsystemer, og få praktisk og teoretisk undervisningskompetence i natur og teknologi\nKom omkring alle emner i natur og teknologi, og styrk din praktiske undervisning samt din naturfagsdidaktik. På dette tilrettelagte forløb bliver din nye viden løbende koblet til din praksis.\nDu vil få en grundig indføring i de naturfaglige kompetencer, herunder undersøgelsesdesign, modellering og perspektivering, men du vil også arbejde med kommunikationen; hverdagssprog, fagsprog og begrebsdannelse i naturfag. Du vil både arbejde med din egen og elevernes læsning, skrivning og forståelse i fagene.\nDin undervisning vil have fokus på fagdidaktik og praksistilknytning. På den måde bliver den viden, som du løbende får på forløbet indgå i din daglige praksis, og dermed styrke dine kompetencer fra dag ét.\nLær om naturfagsdidaktik med henblik på elevers læring og almendannelse i natur/teknologi\nHvordan natur og teknologi passer ind i et kompetenceperspektiv for børn og unge\nLær om emner som teknologi og ressourcer, universets opståen og udvikling, solsystemer og planeten Jorden i det hele taget\nFå en indføring i mennesket; sundhed og levevilkår, teknologifrembringelse og -anvendelse samt menneskets interageren og påvirkning af natur og dyreliv\nLær om lokal bebyggelse og infrastruktur\nUndervisningsfaget natur og teknologi udbydes som et særligt tilrettelagt studieforløb med en fast studiedag om ugen hele skoleåret.\nDu er lærer, som underviser i natur/teknologi, men du mangler formel undervisningskompetence, eller ønsker at genopfriske dine nuværende kompetencer.\nFor at tage dette fag, er det en forudsætning for at blive optaget, at du er uddannet lærer og har undervisningserfaring i faget.\nTidspunkt: Tirsdage kl. 9-15\nMålgruppe: Lærere som underviser i faget, men mangler formel undervisningskompetence. Natur og teknologi Undervisningsfaget natur og teknologi udbydes som et særligt tilrettelagt studieforløb med en fast studiedag om ugen hele skoleåret. Der udbydes to moduler på hver 10 ECTS. Første modul er placeret i efteråret 2020 og andet modul i foråret 2021. Kompetencemålsprøve i faget afvikles i juni 2021. Hvert modul læses med 60 undervisningstimer på 15 undervisningsgange, dertil kommer stu-dieforberedende arbejde. Forløbet vil være en kombination af dage med undervisning med undervisere fra lærerud-dannelsen og studiedage uden undervisning, hvor der arbejdes med egne aktiviteter såsom afprøvning i egen praksis og evt. arbejde i studiegrupper. Studiedag: tirsdag Tidspunkt: Kl. 9.00 – 15.00, (4 timers undervisning, 2 timers studiearbejde) Sted: UC SYD, Campus Esbjerg Forslag til undervisningsdatoer på efterårets modul: 1/9, 8/9, 15/9, 22/9, 29/9, 6/10, 20/10, 27/10, 3/11, 10/11, 17/11, 24/11, 1/12, 8/12, 15/12 Forslag til undervisningsdatoer på forårets modul: 12/1, 19/1, 26/1, 2/2, 9/2, 23/2, 2/3, 9/3, 16/3, 23/3, 30/3, 6/4, 13/4, 20/4, 27/4 Kompetencemålsprøven afvikles i juni 2021, datoer følger. Bemærk: det er en forudsætning for at blive optaget at man er uddannet lærer og har under-visningserfaring i faget. Indholdet i undervisningen vil have fokus på fagdidaktik og praksistilknytning. Der vil indgå emner fra de fire kompetenceområder i natur og teknologi. Tilknytningen til lærernes egen praksis, sikres gennem de forløb som skal afprøves mellem undervisningsgangene. Kompetenceområder i faget natur og teknologi: Kompetenceområde 1: Naturfagsdidaktik med henblik på elevers læring og almendannelse i natur/teknologi Kompetenceområde 2: Natur/teknologiundervisning i et kompetenceperspektiv. Kompetenceområde 3: Undervisning i natur/teknologis kerneområder (1): Mennesket, sund-hed og levevilkår, teknologifrembringelse og -anvendelse og menneskets interageren med naturgrundlaget Kompetenceområde 4:Undervisning i natur/teknologis kerneområder (2): Universets, Jor-dens og livets opståen, udvikling og beskrivelse Kursets indhold: På kurset blev der arbejdet med følgende faglige og fagdidaktiske temaer rettet mod natur-fag med fokus på natur og teknologi. Indhold på fælles forløb for naturfag: Naturfaglige kompetencer, herunder undersøgelse-, modellering-, perspektiverings-, og kommunikationskompetence. Modeller i undervisnings-faget og naturvidenskaben. Hverdagssprog, fagsprog og begrebsdannelse i naturfag. Læsning og skrivning i fagene. Formativ og summativ evaluering. Der arbejdes blandt andet med: •\tTeknologi og ressourcer •\tUdvalgte dyr og planter og deres livsbetingelser •\tGrundlæggende forhold for evolution og rubricering af det levende i grupper •\tMenneskets fysiologi, anatomi og sundhedsundervisning •\tLokal bebyggelse og infrastruktur •\tUniversets opståen og udvikling, solsystemer og planeten Jorden


Køb online Liv 2016 Kvinder Vinteren Termisk Fleece Tøj Trøje Bib Pants Shirt Cykel-ropa Maillot Ciclismo \_ Cykling Clothings < www.buddingeauto.dk\nMateriale:trøjer(100%Velveteen); bukser(80%Bomuldsfløjl &20%Lycra); Fuld lynlås og 3 læs pakker.COOLMAX:quick-dry funktion og gøre dig føle sig mere trygge.\nHøj kvalitet tights stof: lys og reducerer vinden .\nDet kan holde dig varm i kolde tilstand\nSTØRRELSE:XS S M L XL XXL XXXL 4XL, der alle er tilgængelige!\n-Blandet størrelsen af trøjer og bukser, så sørg for at efterlade en besked for at fortælle os, hvad størrelse du har brug for, hvis ingen meddelelse, vil vi sende dig den samme størrelse af trøjer og bukser.\n-OEM er tilgængelige, l-min-l:10 sæt.\nVi leverer til købers www.buddingeauto.dk adresse .Bemærk sørg for, at der ikke er fejl.\nHvis der er nogen problemer med de varer, Bedes du kontakte os ,vil vi gøre vores bedste for at løse problemet.Negativ feedback kan ikke løse alle problemer.vi er ærlige sælger, så lad os gøre respekt for hinanden.Din anerkendelse er vores kraft til at bevæge sig fremad .Håber, at få din 5-stjernede feedback ,tak så meget!\nTags: cykel sæt vinter, cykling jersey følte, vinter, kvinder rapha cykling tøj, shemagh keffiyeh vinter, cyklus top, bib short kvinder, grå hagesmække, jersey liv, arbejde hagesmække, liv.\nSport Type: ciclismo/cykling/mtb/cykel/bicicleta/cykel/cyklus\n2020 Baloise Cycling Team Jersey 20D Pad Cykel Shorts Sæt Ropa Ciclismo Herre Summer Quick Dry Pro Cykling Maillot Bære Bukser\n2020 pro team Scottes trøje mænd triathlon passer til Hurtig Tør Cykler MTB 20D gel pad Cykel triathlon skinsuit\n2020 Pro Team Cycling Jersey Sæt Mænd Mountainbike Beklædning Sommer MTB Cykel Tøj Anti-UV-Cykling Tøj triathlon\nPro Bike Team Cycling Jersey Sæt Mænd Sommeren Åndbar MTB Cykel Cykling Tøj Mountainbike Tøj Maillot Ropa Ciclismo\nPro 2020 Kvinde Kortærmet Trøje Sæt Sports Tøj, Cykel Tøj Kit Mtb Maillot Cyklist Cykel Tøj Uniforme Bære\n2020 Hvid Vinter Cykling Tøj langærmet Trøje Herre Hold Varm Jakke Sæt MTB Tøj Termisk Fleece Ropa Ciclismo


Lynch: Omstændelig tank-op-aftaleændring | Ingeniøren\nLynch: Omstændelig tank-op-aftaleændring\nAf Erik Lyngsø-Petersen 21. mar 2014 kl. 02:00 1\nVor læser på DTU har sendt et ret forbløffende bidrag til serien om it-absurditeter:\nJeg ved ikke om jeg skal le eller græde ... så nu sender jeg til dig: Det ellers udmærkede Rejsekort har et udmærket Tank-Op-system. Men betalingskort udskiftes jo jævnligt, og hvordan meddeler man så Rejsekortet at man har fået nyt betalingskort?\nHer er instruktionerne fra deres hjemmeside [klip]:\nDet ville være på sin plads med en spydig bemærkning, men mon ikke det står stærkest uden? Jeg håber blot ikke at det er en ingeniør, der har udtænkt dette system.\nJa, det må du nok sige -–hvorfor pokker kan man ikke bare registrere det nye kort hjemmefra på nettet?\nNå, retfærdigvis fremgår det, at man alternativt kan besøge ‘udvalgte salgssteder’ for at ændre betalingskortet Måske kan det her ske med det samme?\nDer er i øvrigt kun to salgssteder på Sjælland, ét på Fyn, men i alt fjorten i Jylland. Dog slet ingen i Himmerland og Vensyssel, hvor kortet også virker ...\nNå, men som før sagt, så behøver et monopol desværre ikke at konkurrere på brugervenlighed. /Lynch\n#1 Svend Ferdinandsen 27. juni 2014 - 16:06\nSammenligning med brobizz\nJeg har lige fået en brobizz, og der kan man dagligt ændre kortet/kontoen pengene skal trækkes på. Ligeså er det heller ikke et problem med betalingsservice. Hvorfor skal det være så indviklet med rejsekortet? Selvfølgelig er der flere beløb og steder hvor de registreres, men da pengene ikke ligger på betalingskortet fysisk, så drejer det sig jo blot om kontonummeret i banken, som er det samme uanset hvor mange nye kort man får.


adidas 2018/19 Real Madrid Hjemmebane- og Udebanetrøje\nLos Blancos har i denne sæson, endnu engang skrevet historie, da de vandt Champions League for tredje gang i træk, en bedrift aldrig set før i fodboldens historie. Trods denne flotte europæiske præstation, var Real Madrid’s sæson en mindre skuffelse, da de endte på en 3. plads i La Liga. Det skal der laves om på i den nye 2018/19 sæson, hvor Real Madrid skal jagte mesterskabet og endnu en Champions League titel, værende iført en spritny stilren adidas hjemmebane- og udebanetrøje.\nadidas har til den nye sæson, valgt at pille alt det overfladiske væk, og gå tilbage til det velkendte og basale. Den nye adidas Real Madrid hjemmebanetrøje, er den klassiske Real Madrid hvide farve, dog kombineret med stilrene sorte detaljer, som ses på striberne på skuldrene, rundt om ærmerne, på sponsoren og adidas’ eget logo. Det nostalgiske-look bringer én tilbage til de gode gamle dage, hvor selveste Zinedine Zidane løb rundt på banen og tryllede.\nUdover en nostalgisk og klassisk ny adidas Real Madrid hjemmebanetrøje, så har adidas også beriget kongeklubben med en ny udebanetrøje. Den nye adidas udebanetrøje står i stærk kontrast til den hvide hjemmebanetrøje, da den primært er en mørkeblå farve, med grå indspark. De sorte detaljer fra hjemmebanetrøjen, er blevet udskiftet med en hvid farve, som fremhæves tydeligt grundet den mørke baggrund. I helhed udstråler den nye adidas Real Madrid udebanetrøje power og kynisme.\nBåde den nye adidas Real Madrid 2018/19 hjemmebane- og udebanetrøje kan købes lige nu på adidas.dk


synopsis: Født den 4. juli\nHan er den eneste af vore præsidenter der er født den 4. juli (1872).\nCalvin Coolidge den 30. af vore 43 præsidenter var gennemført patriotisk og hyldede nationens grundlæggende institutioner, men han skiltede ikke med det. Om Stars and Stripes sagde han engang: “Han som lever under det og er loyal overfor det er loyal over sandhed og retfærdighed overalt.” Det opsummerede hans tanker fuldkomment.\nHan blev kaldt “Silent (Tavse) Cal, for han var alt andet end snakkesalig. Når han sagde noget, eller skrev var han imidlertid veltalende eller omhyggelig, som situationen nu krævede det. Han benyttede sproget med stor præcision og brugte ikke for mange ord. Under politistrejken i Boston i 1919 var han guvernør for Massachusetts og sagde det præcist: “Der er ingen ret til at strejke mod den offentlige sikkerhed hos nogen, noget sted, på noget tidspunkt.”\nCoolidge’s taler og skriverier var ofte fremragende i deres enkelhed. Om fejringen af nationens Uafhængigheds Dag skrev han om den langtrækkende betydning i en avisklumme den 3. juli 1930, “Siden 1776 har vi politisk været en uafhængig nation, men vi har ikke brug for at understrege vor uafhængighed meget mere end vi har brug for at understrege vor selviskhed. Vi er ikke i fare for ikke at være i stand til at give en meget rigelig del af dem begge.”\nSå skrev han, “Vor storhed vil bestå i en mere fyldestgørende anerkendelse af vor afhængighed ...På de økonomiske, sociale og moralske områder af livet er vi alle afhængige af hinanden ....Vi vokser i nåde gennem fællesskab med vore medmennesker. Vi opbygger vor karakter i det store og hele ved at indfri vore forpligtelser overfor andre. Vi lever alle i den samme verden. Vi er knyttet sammen i en fælles skæbne, gennem et fælles broderskab. Vejen til ære ligger ikke i en lumpen individualisme, en perverteret uafhængighed eller en snæver nationalisme. Den hviler i Den Gyldne Regel. Uafhængigheden, som vore Grundlæggende Fædre vandt ved at erklære deres tillid til Forsynet og ved at forpligte deres liv, deres formuer og deres hellige ære, ikke til sig selv, men til hinanden, kan vi ikke holde fast ved med en overfladisk forpligtelse,”\nLæs også denne på synopsis: http://synopsis-olsen.blogspot.dk/2012/02/and-skaber-velstand.html\nIndsendt af Olsen kl. 21.52


Logitech diNovo Keyboard | Komputer for alle\nEt gennemført lækkert tastatur til dig, som vil have flot design og høj kvalitet. Men prisen er også derefter.\nVælg vurderingGiv produktet 1/10 Giv produktet 2/10 Giv produktet 3/10 Giv produktet 4/10 Giv produktet 5/10 Giv produktet 6/10 Giv produktet 7/10 Giv produktet 8/10 Giv produktet 9/10 Giv produktet 10/10 De fleste af os bruger efterhånden en bærbar computer, og af og til er det rart at kunne tilslutte et bedre tastatur. Det er netop det, Logitech diNovo Keyboard er tænkt som. Du får et komplet tastatur med numeriske taster. Men du får også i langt de fleste tilfælde et bedre tastatur, som kan være helt afgørende, hvis du skal skrive løs i timevis.\nSe billeder og film direkte på dit TV. Få Miracast + 3 nr. af Komputer for alle for kun 99,50 kr. Tastaturets kvalitet er tårnhøj. Bare at have det stående på skrivebordet er næsten alle pengene værd. Du er også helt fri for kabler, da der bruges en meget stabil trådløs 2,4 GHz-forbindelse. Den medfølgende USB-modtager skal blot tilsluttes computeren, og når programmerne i løbet af et par minutter er blevet installeret, kan du taste løs. Knapperne reagerer prompte og har ikke den korte forsinkelse, man kan opleve ved nogle trådløse tastaturer. Det, du lægger mærke til, er først og fremmest kvaliteten.\nHåndstøtten er i børstet aluminium og føles ganske rar. Tasterne har også høj klasse. De har den helt rigtige modstand, så du aldrig er i tvivl om, om du har trykket. Der er naturligvis også en række funktionsknapper, som du selv kan definere.\nAflæs vejret på din mobil. Få bluetooth-vejrstation + 3 nr. af Komputer for alle for 99,50 kr. Logitech diNovo Keyboard er usædvanligt slankt – faktisk kun tre centimeter på det tykkeste sted. De gode genvejstaster betyder, at du kan skrue op og ned for lyden og åbne for eksempel dvd-skuffen.\nDer medfølger batterier, og de kan ifølge Logitech holde i tre år. Men selv hvis de bare holder til et års almindelig brug, er det vel også til at holde ud for de fleste, så man slipper for hyppige batteriskift.\nVi har ikke mange ankepunkter på tastaturet, som på mange måder ligner noget, der er leveret med en eksklusiv computer – for eksempel fra Apple. Og Logitech har da også udviklet en model til Mac-computere.\nTil pc-brug kan vi klart anbefale diNovo Keyboard. At kalde det et tastatur til bærbare, som Logitech gør, er lidt misvisende. Det kan lige så godt blive brugt med din stationære pc. Her vil du glædes over den høje kvalitet og det lækre design, hver gang du bruger tastaturet. Og så er prisen på små 800 kroner til at holde ud.\nFakta Flot designGode genvejstaster5 års garantiLang batteritidHøj pris Eksterne links Producentens hjemmeside Læs mere om... Arkiv Relaterede artikler\nSoldrevet tastatur på tynde ben


Ledelse - Stefanshjemmet\nPå Stefanshjemmet er der 4 afdelingsledere og en forstander. Vi arbejder tæt sammen hver dag og udnytter dermed den unikke mulighed det er at være mange ledere på en matrikel.\nMed inspiration fra Center for god ledelse læner vi os op ad deres beskrivelse af ”teamledelse er en holdsport” med følgende 5 overskrifter.\nVi forudsætter at vi altid kan stole på hinanden.\nForstanderen engagerer sig tydeligt i teamets fremdrift.\nVi gør hinanden bedre gennem et generøst engagement.\nVi udnytter vores indbyrdes forskelle konstruktivt.\nVi bæres af en stærk vilje til at udrette noget særligt sammen.\nStrandvejen 1. sal og køkkenet\nHavglimt 2. sal og vaskeriet. Stedfortræder for forstander.\nStrandvejen stuen og aktivitetsafdelingen\nTina Rudebeck Holm


Identitetsdannelse hos unge i det senmoderne samfund - PDF\nIdentitetsdannelse hos unge i det senmoderne samfund\nDownload "Identitetsdannelse hos unge i det senmoderne samfund"\n1 Identitetsdannelse hos unge i det senmoderne samfund Amalie Toftegaard Kirk, Anne-Sofie Bek, Daniel Wodskou Andersen, Laurids Peter Gymoese Strandgaard og Martin Bo Lundsbjerg Mortensen Gruppe 17 Hus 22.1 Vejleder: Leif Emil Hansen 2012\n2 Resumé Identitetsdannelse hos unge i det senmoderne samfund Formålet med rapporten er at finde frem til, hvordan individualiseringen påvirker individet i det senmoderne samfund, og især hvorfor unge individer ender med at begå selvskade. Vi interviewer både unge i vores fokusgruppe og eksperter, som til daglig arbejder med disse, og benytter os af interviewene til vores primære empiri. Vi anvender kendte sociologers teorier, omhandlende individerne i det senmoderne samfund, kvalitative statistikker samt vores interviews til at analysere vores underspørgsmål. På denne måde finder vi frem til den endelige konklusion, som er, at der i det senmoderne samfund findes en øget grad af selvskade, som er forbundet med de unges forøgede ansvar i forhold til skabelsen af deres egen identitet. Alt dette sker på grund af fremkosten af det senmoderne samfund, og hvad dette har ført med sig. Abstract The creation of identity in the postmodern society The purpose of the report is to identify, how the individualization affects the individual in the postmodern society, and why young individuals tends to commit self-destructive behavior in particular. We chose to do interviews with young people from our focus group, and with experts, who works with these on a daily basis. We are going to use those interviews as our primary empirical data. We are using acknowledged sociologist's theories, concerning the individuals in the postmodern society, qualitative statistics, as well as our interviews, in the analyses of our secondary questions. This way we'll come through to the final conclusion that in the postmodern society there is an increased rate of self-destructive behavior, which is connected with the increased responsibility of the young individuals, in the creation of their identity. This is happening as a result of the postmodern society. 2\n3 Indholdsfortegnelse 1. Indledning Motivation Problemfelt Problemformulering Afgrænsning Metode Projektdesign Interview Kvantitativ metode Metodetriangulering Kritik og overvejelser omkring vores valg og brug af metoder og teori Begrebsafklaring Identitetsdannelse Fra det traditionelle til det senmoderne samfund Selvskade Social arv Krise Teori Anthony Giddens Modernitet De sociale systemers udlejring Det moderne samfunds refleksivitet Modernitetens konsekvenser for den ontologiske sikkerhed Selvet som refleksivt projekt David Riesman Den sociale karakter Det gruppestyrede individ Ulrich Beck Risikosamfundet En gør-det-selv-biografi Afhængighed af institutioner Thomas Ziehe Kulturel frisættelse Analyse Definitioner begreberne identitet og identitetsdannelse Delkonklusion Det senmoderne samfunds påvirkning af identitetsdannelsen Delkonklusion Individualisering, identitetsforvirring og psykiske lidelser Delkonklusion Selvskade Delkonklusion Pres i forbindelse med identitetsdannelse\n4 5.5.1 Delkonklusion Konklusion Perspektivering Litteraturliste Bilag Bilag Bilag Bilag Bilag Bilag Bilag Bilag\n5 1. Indledning Denne opgave handler om identitetsdannelse hos unge i det senmoderne samfund med fokus på de konsekvenser, der ligger i, at skabelsen af identiteten i dag er blevet en mere individuel proces. Mere specifikt vil vores fokus ligge på selvskadelig adfærd, hvilket eksempelvis kunne være spiseforstyrrelser, at skære i sig selv osv. For at belyse vores problemstillinger har vi valgt at benytte flere forskellige samfundsfaglige teorier, henholdsvis udarbejdet af Ulrich Beck, Anthony Giddens, Thomas Ziehe og David Riesman. Disse vil hver især være med til at bidrage til en mere nuanceret forståelse af vores problemstillinger, idet de hver især anlægger forskellige vinkler. For at kunne afgøre, hvorvidt vores arbejdsspørgsmål er velvalgte, har vi valgt at foretage seks kvalitative interviews, hvilket er med til at sikre os, at vi får en dybdegående forståelse og en større validitet. For at sikre os, at vores empiri samtidig er mere repræsentativ, har vi valgt at benytte os af diverse statistikker, der netop kan være med til at sikre en større repræsentativitet. Alt dette vil blive uddybet senere i denne opgave. Vores perspektiv vil som udgangspunkt være sociologisk, idet vi mener, at det ikke vil være relevant for opgaven at anlægge en politologisk vinkel. 1.1 Motivation Vi ønsker at finde svar på både, hvordan man som individ træffer sine valg i det senmoderne samfund, men også hvilke konsekvenser, denne nye frihed kan føre med sig. Det, vi vil gå i dybden med, er, at undersøge, hvordan man som individ danner sin identitet, om det er på grund af den tilværelse, som vi befinder os i, i det senmoderne samfund, eller på trods af denne selv samme. Dette indebærer også, hvordan faktorerne for individets udvikling varierer fra land til land, fra by til by og fra hus til hus. Ydermere vil vi gå i dybden med vores forsøg på at afdække de adfærdsmæssige konsekvenser, som ligger i identitetsdannelsen for unge i aldersgruppen 13 til 19 år. Dette er vores fokuspunkt, og vi har valgt dette, fordi det giver os mulighed for at undersøge og afdække sider af samfundet, som der ellers ikke ville være sat fokus på. Vi synes alle, at det er meget interessant at finde frem til de skjulte sider af samfundet og vores identitetsdannelse, som på trods af deres utilstedelige tilværelse har så stor indflydelse på, hvem vi er, og hvem vi senere bliver. Overordnet finder vi vores emne interessant og relevant, fordi det er noget, vi kan relatere til, og som vi alle har en 5\n6 forbindelse til. Det motiverer os ekstremt meget at undersøge de skyggesider af samfundet, der påvirker individet i en eller anden grad. Vi finder det også vældig interessant at kigge på unges identitetsdannelse, fordi det er noget, der er foranderligt og temmelig udefinerbart. Men i samme ombæring har vi en idé om, at de mange valg, man skal tage i dag, kombineret med presset fra det senmoderne samfund, er en kile til forskellige former for identitetskriser, der i ekstrem grad kan føre til selvskade. Og det er denne problemstilling vi finder voldsomt interessant og relevant, da vi selv kan spejle os i følelsen. 1.2 Problemfelt Menneskets socialisering og identitet afhænger af, hvilket samfund mennesket lever i. Frem til industrialiseringen, der startede omkring 1750, levede individerne i et samfund, hvor man primært var beskæftiget med at skaffe mad gennem jagt og senere landbrug (Thorndal 2009:24). I industrisamfundet skete der endnu flere ændringer. Der kom blandt andet en voldsom vækst i industrien, hvilket medførte en opløsning af den snævre landsby. Dermed skete der en masse opbrud, men det var stadig nationalstaten som var overodnet ramme (Thorndal 2009:24). Samfundet har nu ændret sig, så vi i dag lever i et videns- eller informationssamfund. Samfundet skifter karakter igen, og de fleste er enige om, at ændringerne sker i et højere tempo end tidligere, og at der i dag er langt mere fokus på det enkelte individ og dets udvikling end førhen (Thorndal 2009:24). Specielt de seneste år er der kommet et øget fokus på individet. I det traditionelle samfund var ens rolle i samfundet prædefineret, idet den blev bestemt ud fra de traditioner og normer, der dengang dominerede samfundet, eksempelvis i forbindelse med religion, politik mm. Dengang lagde man større vægt på fællesskabet fremfor individet. Mennesket havde i denne periode en meget begrænset horisont (Thorndal 2009:24). Dette har ændret sig nu. I det senmoderne samfund bliver individet konfronteret med en masse valg, der er medvirkende til individets identitetsdannelse. Identiteten skabes i dag, blandt andet, ud fra de valg man tager, eksempelvis uddannelse, bekendtskaber, udseende osv. Man realiserer sig selv gennem disse valg, hvilket gør, at unge får indflydelse på, hvordan deres identitet udformes. Unge forsøger at repræsentere sig selv bedst muligt gennem selviscenesættelse, hvilket eksempelvis kunne være ved specifikke valg og fravalg af tøj, venner osv. Disse tendenser opstår grundet en søgen efter anerkendelse og bekræftelse. Hvis ikke disse opfyldes, kan det 6\n7 have konsekvenser, hvilket blandt andet kan komme til udtryk igennem forskellige former for selvskade. Opnår man ikke denne anderkendelse, vil man føle tomhed ( Det senmoderne individ har alle muligheder. Populært sagt har vi frit valg på alle hylder. Det handler bare om at komme i gang med at fortælle sin egen historie, men på grund af de mange valgmuligheder og friheden, så er det senmoderne menneske underlagt en stor eksistentiel angst og tvivl (Thorndal 2009:29). Denne angst og tvivl er karakteristisk hos individerne i det senmoderne samfund, og specielt de unge kæmper en kamp med presset fra samfundet, idealerne der skal leves op til i hverdagen og deres egne forventninger. Dette har nogle konsekvenser for deres identitetsdannelse, som vi ønsker at undersøge. Vi ønsker i vores projekt at undersøge, om der er en sammenhæng mellem den øgede individualisering og det faktum, at man skaber sin egen identitet, og den stigende grad af psykiske lidelser hos unge. Blandt de psykiske lidelse har vi valgt at lægge et særligt fokus på selvskade og ved det, menes der spiseforstyrrelser, cutting og selvmordsforsøg. Dette har vi valgt, fordi vi synes, det kunne være spændende at finde ud af, om det er en konsekvens af det senmoderne samfund, at selvskade er blevet mere udbredt, og i så fald, at det viser sig, det er en stigende tendens. Dette fører os frem til vores problemformulering. 1.3 Problemformulering Hvilke betingelser for identitetsdannelse har unge mellem 13 og 19 år i det senmoderne samfund, samt hvilke adfærdsmæssige konsekvenser kan der ligge heri? Underspørgsmål: 1. Hvordan defineres begreberne identitet og identitetsdannelse? For at kunne opnå en bredere og dybere forståelse af vores emne, er det essentielt at forstå, hvad identitet og skabelsen af denne er. Dette er også en hjælp for os selv, så vi alle forstår det samme ved udtrykkene. 2. Hvordan påvirker det senmoderne samfund identitetsdannelsen? Dette spørgsmål er vigtigt, fordi samfundsstrukturen er med til at påvirke individet. Samfundet påvirker i en eller anden grad individerne, der befolker det, og disse påvirkninger vil vi gerne finde frem til, da de har en indvirkning på unge og deres identitetsdannelse. 7\n8 3. I hvor høj grad kan det påvises, at den øgede individualisering skaber identitetsforvirring og psykiske lidelser hos unge? Individualiseringen er noget, der gradvist er vokset mere og mere frem i samfundet, og denne tendens er interessant, fordi den giver et andet perspektiv på vores problemformulering, og et mere individpræget syn på konsekvenserne af unges identitetsdannelse. 4. Hvorfor begår nogle unge selvskade? I vores problemformulering ligger eksplicit, at selvskade er en af de konsekvenser, der ligger i identitetsdannelsen. Derfor er det centralt at undersøge, hvilke grunde der ligger bag, at nogle unge tyr til selvskade for at kunne klare sig. 5. Hvilke former for pres oplever de unge i forbindelse med identitetsdannelse i det senmoderne samfund? Dette spørgsmål er relevant, fordi det kombinerer både den overordnede samfundsmæssige struktur med en individbaseret tilgang. Det er et slags opsamlende spørgsmål, der samler spørgsmål 3 og 4 i en symbiose omkring samfundsstrukturens idealer og pres med individernes egne forventninger og fokus på skabelsen af en identitet. 1.4 Afgrænsning I vores opgave har vi valgt at have fokus på unge mellem 13 og 19 år. Dette skyldes, at det er i ungdommen, identiteten i høj grad bliver udformet (Phoenix; Rattansi 2012:97). Der kan dog argumenteres for, at denne identitetsdannelse, vi opgaven igennem præsenterer, varer ved hele livet. Vi har dog valgt at have fokus på ungdommen, da identitetsskabelsen er af stærkest karakter på dette stadie (Phoenix; Rattansi 2012:97). En anden interessant vinkel på vores problemformulering kunne have været unges brug af Facebook. Hvordan benytter de unge Facebook til at realisere sig selv, og hvilke konsekvenser kunne der ligge heri? Dette problem har vi valgt at undlade, da vi ønsker at lave en mere dybdegående analyse. Vi er klar over at unges identitetskrise kan skyldes mange faktorer, men har valgt at have fokus på få, for netop at gå mere i dybden med disse. Vi har valgt at bruge teoretikerne Ulrich Beck, Anthony Giddens, Thomas Ziehe, og David Riesman. Vi har valgt disse, da de alle er sociologer og samfundsfaglige teoretikere. Der er flere sociologer, som man også kunne inddrage, eksempelvis havde vi i starten af processen valgt også at benytte Ferdinand Tönnies teori. Denne har vi valgt at undlade, da vi mener, at de fire andre teoretikere ville kunne hjælpe med besvarelsen af problemformulering i mere fyldestgørende grad. De er mest relevante for 8\n9 vores problemstilling, og ved at skære Ferdinand Tönnies teori fra kan vi gå mere i dybden med analysen. Et andet perspektiv til at belyse vores problemstilling kunne være psykologisk eller medicinsk. Dette har vi undladt, da vores opgave skal være af samfundsfaglig karakter. Vi kunne i vores opgave have valgt kun at have fokus på en form for selvskade, eksempelvis cutting. Ved at have dette perspektiv, kunne vi have vist vores forståelse af, at de former for selvskade, vi beskriver i opgaven, er af meget forskellig karakter og skyldes mange forskellige faktorer. Grunden til, at vi har valgt at have fokus på flere former, skyldes, at vi ikke ønsker at vores opgave kun skal omhandle selvskade, men identitetsskabelse og de konsekvenser, der ligger heri. Når vi bruger begreberne selvskade, ønsker vi blot at fremhæve det faktum, at unges identitetsdannelse kan ende galt og i ekstreme tilfælde ende ud i selvskadende adfærd. Vi ønsker altså at beskrive konsekvenserne af, at unge i stigende grad selv skaber deres identitet. Ved at have dette fokus vil vi kunne finde frem til mange konsekvenser heraf, ikke kun selvskade, men også følelsen af ensomhed og at være utilstrækkelig. 9\n10 2. Metode Sociologien er den af samfundsvidenskaberne, der har det bredeste metoderepertoire (Andersen; Larsen 1995:37). Da vores opgave kun er af sociologisk karakter, vil vi have at stort råderum over valgmuligheder, som kan være brugbare til vores besvarelse. For at besvare vores problemformulering vil vi benytte os af kvalitative og kvantitative metoder. De kvantitative metoder vil blive uddybet senere i denne opgave. Vi har til hensigt at foretage interviews, både af dem som befinder sig i vores målgruppe, i form af gymnasieelever, men også i form af ekspertinterviews. Det ene ved Henrik Pedersen, leder af Varmeværket, som er et tilbud for unge, der har det svært. Det andet med en leder af en akutinstitution for anbragte unge i Storkøbenhavn. Vi vil i det følgende gennemgå, hvordan vi har tænkt os at besvare hver enkelt af underspørgsmålene, og dette har vi illustreret ved hjælp af et projektdesign. 2.1 Projektdesign 1. Hvordan defineres begreberne identitet og identitetsdannelse? Til besvarelsen af dette spørgsmål vil vi som udgangspunkt finde frem til, hvordan de forskellige teoretikere definerer disse begreber, og ud fra dette, vil vi udvælge den definition, der passer bedst til vores opgave. Denne definition vil senere hen blive benyttet igennem hele vores opgave. Desuden har vi foretaget interviews med nogle gymnasieelever, som hver især kommer med deres bud på, hvordan man definerer begreberne identitet og identitetsdannelse. 2. Hvordan påvirker det senmoderne samfund identitetsdannelsen? Til at belyse vores problemfelt vil vi benytte teorier og analyseværktøjer af følgende samfundsvidenskabelige teoretikere: Ulrich Beck, Anthony Giddens, Thomas Ziehe og David Riesman. Vi vil holde dem op i mod det empiri, vi selv har fremskaffet og sammenligne disse. Disse modeller vil desuden være byggestenene i vores analyse. Vi har valgt netop disse teoretikere, da de både er relevante for besvarelsen af vores opgave med deres teorier, men samtidig også kan hjælpe os med at holde et samfundsfagligt fokus, således at vi ikke bliver for psykologiske. Vores problemformulering er udformet således, at den nemlig også ville kunne besvares, hvis man arbejdede med et psykologisk perspektiv. Som det dog før er blevet nævnt, så er det nøjagtigt dette, vi vil undgå, da vores opgave skal være samfundsfaglig udarbejdet. 10\n11 3. I hvor høj grad kan man sige, at den øgede individualisering skaber identitetsforvirring og psykiske lidelser hos unge? Her vil vi igen benytte os af kvalitative metoder ved at interviewe en gruppe gymnasielever. Dette har vi valgt at gøre, fordi vi er af den overbevisning, at de unge, vi interviewede, havde deres egne holdninger til, hvordan individualiseringen har indflydelse på dem. Ydermere har vi også tænkt os at benytte os af teorier fra både Beck og Giddens, hvilke er med til at underbygge vores empiriske materiale. Både Beck og Giddens har en forståelse af, hvordan individualiseringen skaber nye konsekvenser for det enkelte individ, men ingen af dem har beskæftiget sig med, hvordan danske unge bliver påvirket af individualiseringen. De unge, som vi interviewede, er en meget pålidelig kilde til netop dette, da de på egen krop og sind har kunnet mærke, hvordan individualiseringen med alle de valgmuligheder, der medfølger, har påvirket dem. 4. Hvorfor begår nogle unge selvskade? Til besvarelsen af dette spørgsmål vil vi benytte os af både et ekspertinterview, samt litteratur skrevet af relevante teoretikere. Vi vil ud fra Steinar Kvales teori om interview udarbejde spørgsmål, som vi vil stille Henrik Pedersen, der arbejder med adfærdsvanskelige unge, hvilket vil kunne bidrage til en besvarelse. Det er vigtigt, det er velovervejede spørgsmål, der bliver stillet, så vi får størst mulig udbytte af interviewet. Vi vil med interviewet forsøge at få noget af Henriks overblik og viden omkring emnet. Vi vil med Henrik lave et delvist ustruktureret interview(andersen 2010:169). Vores interviews vil være udarbejdet ud fra vores problemformulering, så vi hele tiden har in mente præcis, hvilke spørgsmål vi ønsker at få besvaret. Vi vil endvidere benytte os af de interviews, vi har fået af gymnasieeleverne, og sammenligne deres opfattelse af, hvorfor unge begår selvskade med Henriks udtalelser og vores teorier. Et af de spørgsmål, som vi i starten ønskede at stille, handlede om, hvorvidt informanten selv havde begået selvskade. Dette var læreren meget imod, da det på nogen kunne virke meget grænseoverskridende at skulle svare på et så personligt spørgsmål og derfor nemt kunne føre til, at eleven blev sat i en forlegen situation. Vi valgte derfor at omformulere spørgsmålet, så vi nu spurgte om de havde kendskab til nogen, som havde udøvet nogen form for selvskade. Dette spørgsmål ville med høj sandsynlighed også kunne give os flere informationer end det foregående, da man i stedet for kun at få oplysningen om en person, nu principielt set kunne få oplysninger 11\n12 om alle fra denne persons omgangskreds. Ved ikke at spørge ind til dem personligt, men derimod til folk fra deres omgangskreds, vil det også være nemmere for gymnasieeleverne at reflektere over spørgsmålet og komme med et mere velbegrundet svar, end det ellers ville have været tilfældet. På denne måde må deres udtalelser siges at være mere troværdige, da de ikke har noget at skjule, eftersom de personer, de benævner fra deres omgangskreds, vil forblive anonyme. Grunden til, at vi både ønsker at benytte os af interviews og litteratur, er, at vi ikke ønsker at komme til at skabe en empirisk generalisering. Dette ville kunne underminere validiteten af vores endelige besvarelse, hvilket vi skal undgå. Vi havde oprindeligt tænkt os at inddrage selvmordsforsøg i analysen, men dette blev dog irrelevant da vores opgave bevægede sig i en anden retning. Vi har taget det med som en del af vores definition på selvskade, men selve selvmord, og selvmordsforsøg, er ikke en større del af vores rapport. 5. Hvilke former for pres oplever de unge i forbindelse med identitetsdannelse i det senmoderne samfund? Til at starte med har vi i sinde at benytte os af, hvad teoretikerne siger omkring presset fra det senmoderne samfund, men vores primære informationskilde vil vi få ved at benytte os af interviews. Vores målgruppe er de unge i alderen 13 til 19 år, hvorfor vi har valgt at interviewe gymnasieelever. Før vi begyndte på interviewet, har vi gjort os overvejelser om, hvor stor en validitet de unge, der var udvalgt, havde i forhold til at repræsentere andre danske unge i samme aldersgruppe. De unge, som vi interviewede, vil ikke kunne give os indblik i, hvilket pres unge fra en anden del af landet bliver udsat for, eller i hvilket omfang de føler, at det er en udfordring, som de skal leve op til. Unge, der går på gymnasiet, repræsenterer dog stadig en bestemt gruppe af unge, og vi kan derfor benytte dem til at give et billede af identitetsdannelsen i samarbejde med vores teorier. Et af de mål, vi har sat for vores interviews, er, at vi skal have et så bredt spektrum som muligt for at undgå, at deres ensformighed bliver en fejlkilde for os. Med dette menes der, at vi ønsker, at dem, vi interviewer, har forskelligt køn, forskellige bopæle, og så vidt det er muligt, forskellige sociale statusser, med den fællesnævner, at de alle går i gymnasiet. Ligesom med ekspertinterviews vil vi benytte et delvis struktureret interview. Vi valgte en gymnasieklasse, hvor læreren i forvejen var kendt af en fra gruppen, og bad 12\n13 ham om at finde de bedst egnede elever til at svare på de spørgsmål, som vi ønskede at stille. Dette blev gjort for at undgå, at de elever, som vi udvalgte til vores interview, enten ikke var motiverede til at svare ordentligt, eller havde det ubehageligt ved at svare på vores spørgsmål. Vi vil i vores besvarelse også anvende kvantitative metoder. Dette vil ske vha. Danmark Statistik. Vi vil bruge denne metode til at søge efter mulige tendenser med henblik på unges identitetskriser og i denne forbindelse, med fokus på selvmordsforsøg, spiseforstyrrelser, cutting mm. Endvidere ønsker vi at benytte os af Danmarks Statistik til at finde mulige lighedspunkter imellem unges afvigende adfærd og det pres, de udsættes for i det senmoderne samfund. 2.2 Interview Til at besvare vores problemformulering har vi som nævnt benyttet os af den kvalitative metode i form af interviews. Vi har lavet to ekspertinterviews og lavet fire interviews med gymnasieelever. Det ene ekspertinterview foregik på Varmeværket i Glostrup, og var med Henrik Pedersen, der er leder på stedet. Varmeværket i Glostrup er et sted, hvor især unge kan komme for at få støtte og hjælp til hverdagens problemer ( Interviewet med Henrik Pedersen er vigtigt i forhold til besvarelsen af vores opgave. Vi ønsker at finde grunden til, at unge mistrives, og dette kan han hjælpe os til at få et indblik i. Da Henrik er leder og pædagog på stedet, må hans viden anses som attraktiv i vores søgen på, hvordan unges identitet skabes, og i særlig grad til at finde ud af, hvilke konsekvenser der ligger heri. Henrik var meget behjælpelig, og hans viden omkring emnet var stor. De svar, vi fik fra interviewet, var meget individbaseret. Han kendte til alle de forskellige situationer, som de unge befinder sig i, og hvorfor nogle unge har brug for ekstra hjælp i hverdagen. I dette omfang, må Henrik anses som en troværdig kilde. Henrik er uddannet håndværker, og udbyttet er derfor ikke af akademisk karakter. Endvidere er der kun tale om unge med problemer i Glostrup Kommune. Interviewet kan desuden kun levere viden omkring de unge i Glostrup Kommune, og eftersom vi har valgt at beskæftige os med unge i Danmark generelt, skal der tages forbehold for geografiske forskelle. Det kan altså ikke siges med sikkerhed, at Glostrup Kommunes unge er repræsentative for hele landets unge. Henrik Pedersen har desuden kun et indblik i situationen hos de unge, som vælger at tage kontakt til Varmeværket. De unge, 13\n14 som vælger at søge hjælp hos Varmeværket, har meget forskellige former for problemer. Nogle har store problemer med fx psykiske lidelser, i familien, eller lign., men der er også en del unge, som kommer med mindre problemer fx sexsygdomme, kærestesorger osv. Dette viser, at den almene unge også kan opleve problemer, der føles for uoverskuelige til, at de selv kan håndtere dem. Ved interviewet når vi dog ikke ud til unge, som ikke vælger at søge hjælp på trods af, at de også kan opleve et pres over selv at skulle skabe sin identitet. Netop af denne årsag har vi valgt at supplere med interviews med fire gymnasieelever. Det andet ekspertinterview foregik på en akutinstitution for anbragte unge i Storkøbenhavn. Vi har valgt at respektere ønsket om anonymitet fra den interviewede. Derfor betegner vi personen M. Akutinstitutionen arbejder med unge der er anbragte, dvs. de har mere vidtgående problemstillinger end på Varmeværket, hvor alle der har behov for det, kan få en samtale. Den interviewede er læreruddannede, men har samtidig en terapeutisk uddannelse og har tidligere arbejdet med de skæve børn i skolesystemet. Dette interview var dog også meget individorienteret. M gav et godt indblik i de anbragte unges situation. Kritikken af dette interview vil være af samme art som interviewet med Henrik. Dog var udbyttet af dette interview i højere grad individorienteret og af meget psykologisk karakter. M brugte meget cases til at illustrere sine pointer omkring de unge på stedet. I og med at den pågældende har en terapeutisk uddannelse, er M også mere tilbøjelig til at være mere individorienteret. Derfor vil omfanget af materiale, der kan benyttes til besvarelsen af vores problemformulering, være af mindre grad, da vores opgave er af samfundsfaglig karakter. 2.3 Kvantitativ metode Vi vil benytte den kvantitative metode til at vise i hvor høj grad, der er sket en stigning af antal unge, der udøver selvskade i takt med individualiserings- og det senmordernes samfunds opkomst. Vores fremgangsmåde vil altså være komparativ. Vil benytte metoden til at undersøge, om der er sammenhæng mellem selvskade og årstal. Vi vil finde data fra Danmarks Statistik og finde ud af antal unge med sindslidelser, hvor mange der begår selvmord med videre. Da vi benytter disse kilder, vil vi beskrive hele populationen ud fra de tal, vi får. Dette vil gøre, at vores metode vil være mere repræsentativ. Vi vil opstille disse tal i et diagram, der viser sammenhængen mellem data og årstal. Er 14\n15 vores tese korrekt, vil dette vise en stigning i antal unge med sindslidelser og unge, der udøver selvskade. Vores analyse vil være deskriptiv, da den beskriver en variabel (antal unge der udøver selvskade) (Forelæsning ved Erik Bækkeskov, 29. oktober 2012). Samtidig er den inferentiel, da den beskriver forholdet mellem årstal og sindslidelser. (Forelæsning ved Erik Bækkeskov, 29. oktober 2012). Det datamateriale, vi får her, er numerisk, da det er målbart (Carlson, William; Newbold, Paul; Thorne, Betty 2010:27). Da der samtidig er forskel mellem måleenhederne, og der findes en nulværdi, er målniveauet ratio. (Forelæsning ved Erik Bækkeskov, 29. oktober 2012). Udviklingen vil visualiseres i en line chart (Carlson, William; Newbold, Paul; Thorne, Betty 2010:38). Dette benyttes til at vise værdien af variablen over tid. Antal unge med sindslidelser og selvskade vil være vist på y-aksen (den vertikale akse), mens årstal vil være vist på x-aksen (den horisontale akse). Samtidig kan den kvantitative metode benyttes til at undersøge, om der reelt er tale om et problem. Dette kan gøres ved at undersøge, hvor mange unge der udøver selvskade eller har sindslidelser sammenlignet med antal unge i Danmark. Er tallet her lille, vil der reelt ikke være tale om et stort problem. Målniveauet er i dette tilfælde nominal. Enten har man sindslidelser, eller også har man ikke. Værdierne kan altså adskilles, men det giver ikke mening at rangordne dem, måle afstanden imellem, og de har ikke et nulpunkt. Vores deskriptive analyse vil altså med en frekvens af værdierne beskrive fordelingen og visualiseres med et normaliseret histogram. Herefter vil vi finde mode (den værdi (har eller ikke har sindslidelser) flest unge har). Vi forudsætter, at flest unge ikke lider af sindslidelser, men ved at visualisere værdierne i et pie chart (Carlson, William; Newbold, Paul; Thorne, Betty 2010:30) kan vi se, hvor stor en andel af de unge, der har sindslidelser, for derefter at vurdere om, der reelt er tale om et problem. Vi har ikke fundet det brugbare data i statistikbanken og har derfor måtte udlade ovenstående beskrivelser. Det har af samme årsag ikke været muligt at visualisere den formodede tendens til øget selvskade i form af spiseforstyrrelser, cutting mm. Dog har vi fundet tal på anbragte i unge i Danmark. Dette vil vi benytte senere i opgaven til at belyse vores problemstilling. Ydermere giver den kommunikative validitet styrke til vores rapport. Da vi er 5 personer i gruppen sikre vi, at subjektiviteten i rapporten bliver lavere i og med, at vi diskuterer og giver hinanden konstruktiv kritik. Igennem vores samarbejde, diskussion og kommunikation sørger vi for, at en enkelt persons meninger, holdninger og fordomme ikke kommer til udtryk i rapporten. Og dette er en stor styrke. 15\n16 2.4 Metodetriangulering I vores opgave vil den kvalitative metode og kvantitative metode ikke udelukke hinanden, men de vil tværtimod supplere hinanden. De forskellige metoder besvarer hver deres område af vores problemformulering og er derfor begge relevante. Den kvalitative metode sikrer dybdegående data og får samtidig de menneskelige aspekter med. En af fordelene ved den kvalitative metode er, at vi får en større forståelse af, hvordan vores informanter tænker og reflekterer over deres svar og påstande. Den kvantitative metode er med til at give et overblik og danne grundlag for en analyse, fordi den kan give et billede af, hvordan udviklingen har været i forbindelse med et givent emne. Vi har derfor valgt at benytte os af metodetriangulering dvs. kombinationen af både den kvalitative og kvantitative metode. Dette har vi valgt, fordi den ene metode kompenserer for svaghederne i den anden. Igennem metodetrianguleringen sikrer vi flere ting i vores opgave. For det første styrker vi validiteten i vores opgave i og med, at vi vha. flere kilder får svar på vores spørgsmål. Altså kan vi dobbelttjekke, om vi rent faktisk måler, det vi antager, vi gerne vil måle. For det andet kan vi gennem arbejdet med begge metoder få den viden fra den ene metode, som den anden metode ikke ville kunne afdække. Endelig kan kombinationen af både kvalitativ og kvantitativ metode åbne øjnene for nye aspekter af vores opgave, som vi ikke havde overvejet før. Vi er dog klar over, at der er forskellige faldgrubber, når man arbejder med begge former for metode. Der ligger indirekte bias i de forskellige former for data, og dette er vi påpasselige overfor. I vores empiri er der forskellige bias. For det første er der repræsentativitetsproblemet. Fire unge fra et udvalgt gymnasium fortæller ikke noget om tendensen for de resterende unge i Danmark. For det andet er der forståelsen af spørgsmålene. Informanterne kan have anden forståelse af spørgsmålene, end vi selv havde. For det tredje ligger der også en bias i måden, hvorpå vores interviewpersoner blev udvalgt. De blev udvalgt af den pågældende lærer, hvilket betyder, at han selvfølgelig har haft sine overvejelser omkring, hvem han skulle spørge. Endelig er der også en bias i forbindelse med vores ekspertinterviews. Dette kommer vi også mere ind på i næste afsnit, men deres bias ligger i, at de gerne vil fremstille deres respektive steder på en flot og positiv måde. Disse bias er problematiserende, men noget vi har forsøgt at tage højde for bl.a. ved at forholde os kritisk til dem alle. 16\n17 Hver metode giver et forskelligt billede, og de kan af gode grunde ikke afdække endegyldige sandheder. Vi har valgt at benytte os af metodetriangulering, fordi det bidrager med flere styrker end svagheder. Dette giver samtidig mulighed for at få flere forskellige synsvinkler i forhold til problemformuleringen, samt øger vores data, sikrer validitet og skaber en god balance i analysen. 2.5 Kritik og overvejelser omkring vores valg og brug af metoder og teori I dette afsnit vil vi se kritisk på vores metodiske fremgangsmåde og vores valg af respektive metoder. Først er det valg af bøger, der kan kritiseres. Vores emne er primært sociologisk, hvilket afgrænser vores søgen. Ydermere, som vi har været inde på, så bevæger vores emne sig på en knivspids mellem sociologien og psykologien, hvilket har gjort det til en udfordring at finde bøger, der udelukkende anlægger den sociologiske vinkel. Dette har naturligvis ikke kunne lade sig gøre fuldstændigt. Vi har derfor været opmærksomme på bøger, som har haft et socialpsykologisk eller rent psykologisk perspektiv på vores emne. Vi har valgt at benytte de bøger, som anlægger et perspektiv, som er socialpsykologisk og sociologisk, så vi ikke kom ind på det psykologiske felt. I de bøger, der har haft en psykologisk vinkel, har vi valgt kun at bruge de teoretikere, der er valide inden for det sociologiske forskningsområde, og som udtaler sig specifikt om vores emne. Vi er også specielt opmærksomme på, at bogen Sociologi ABC, der er skrevet af Morten Hansen Thorndal, henvender sig til gymnasieelever. Vi anvender den dog udelukkende på redegørende niveau. For det andet kan man kaste et kritisk blik på vores valg af teoretikere. Vi har valgt at benytte os af teorier udarbejdet af Anthony Giddens, Ulrich Beck, David Riesman, Thomas Ziehe og Ferdinand Tönnies. Vi har dog senere valgt at frasortere Ferdinand Tönnies, da det viste sig, at hans teori ikke havde den samme tilfredsstillende relevans for vores emne. Det skyldtes især, at vores indsamlede empiri ikke stemte overens med hans teori. Vores informanter gav os svar, der var meget brugbare især i forbindelse med Becks teori om risikosamfundet, Giddens teoridel omkring selvrefleksivitet og Ziehes teori om kulturel frisættelse. Ydermere gjorde vores indsamlede empiri, at opgavens struktur blev ændret en hel del, hvilket medførte, at Tönnies blev irrelevant. Derudover var vi også betænkelige ved at have 5 teoretikere, da det hurtigt kunne blive meget overfladisk. Giddens, Beck, Riesman og Ziehe var oplagte teoretikere, at tage udgangspunkt i, da deres teori direkte omhandler identitetsdannelse og det senmoderne samfund. Giddens har arbejdet både i England og USA, og har derfor haft beskæftigelse 17\n18 i de lande, som har været meget hurtigt fremme med individualiseringen (Kaspersen 2007: ). Ulrich Beck har kun arbejdet i Tyskland, og skønt at individualiseringsprocessen her ikke var nær så hurtigt fremkommende, så har det ingen betydning for vores opgave, da vi kun benytter os af hans teorier omhandlende risikosamfundet (Kaspersen 2007:460). David Riesman skrev i 1950 bogen om det ensomme massemenneske, hvori vi bruger kapitlet om den gruppestyrede socialkarakter. Skønt bogen er skrevet i det moderne samfund, så er det før blevet nævnt, at USA var længere fremme med individualiseringen på dette tidspunkt end f.eks. Europa var det, og derfor er det relevant for vores projekt ( er/socialkarakter). Thomas Ziehe arbejdede i Tyskland, hvor han i begyndelsen af det senmoderne samfund skrev om den kulturelle frisættelse, og både hans arbejde, samt den tid han udførte dette i, er relevante for vores projekt (Ziehe 1995:7). Vi valgte ikke at benytte af os af Durkheims teori, eftersom vi ikke beskæftiger os direkte med selvmord. Han er desuden af den ældre generation af teoretikere, og han beskæftiger sig dermed ikke med det senmoderne samfund. Vi mener derfor, at de teoretikere, vi har valgt, er de mest relevante i forhold til vores problemformulering. Det tredje punkt er vores indsamlede empiri dvs. vores interviews. Der er flere ting, man kan være kritiske overfor. Det har været svært for os at sikre fuld repræsentativitet, i vores forskning, i forbindelse med udvælgelsen af gymnasieeleverne, pga. den begrænsede tid og erfaring. Først og fremmest kan man være kritisk over for udvælgelse af de interviewede personer. Som tidligere beskrevet har vi forsøgt at tage højde for dette ved at vælge nogle personer, som ikke havde andre fællestræk udover at gå i klasse sammen. Dette er selvfølgelig også en fejlkilde. For det andet stiller vi os også kritiske over for vores egne spørgsmål. Vi er ikke erfarne forskere, så vores erfaring mht. at stille præcise, klare og tydelige spørgsmål er ikke stor. Dette viste sig ved, at nogle at vores spørgsmål blev en smule vage og søgte. Derudover var nogle af interviewspørgsmålene for tendentiøse i forhold til at få de svar, der ville matche vores opgave og udvalgte teoretikere. Dog havde vi også spørgsmål, hvor vi fik tilfredsstillende svar til vores opgave, og det har derfor været muligt at lave en fyldestgørende analyse ud fra vores indsamlede empiri. Kigger man på vores to eksperter, så er der også her ting, der kan kritiseres. I og med at ingen af dem er direkte uddannede inden for det felt, de beskæftiger sig med, er det 18\n19 svært at kalde dem deciderede eksperter. På trods af dette har de begge arbejdet i branchen i flere år, og deres kendskab til disse problemstillinger er derfor store. Ydermere snakkede de i perioder om ting, der senere viste sig ikke at være relevante i forhold til vores projekt, hvilket vi har valgt at frasortere. Specielt M havde en tendens til at blive temmelig psykologisk og afvige en del fra rent faktisk at svare på de spørgsmål, der blev stillet. Dette gjorde, at vi i flere omgange endte ud med svar, som vi ikke havde forestillet os. Dette skyldes to ting. For det første influererede M spørgsmålene, så M kunne svare på dem, som M ønskede, og for det andet var vi ikke helt i stand til at dreje M i den retning, vi ønskede. Alle disse erfaringer, kritikpunkter og overvejelser tager vi selvfølgelig med til vores næste projekt. På trods af disse kritikpunkter så synes vi, at vi er nået frem til et tilfredsstillende resultat. Vi har fået et bredt og differentieret perspektiv på vores opgave, og vi føler, at vores empiri har været med til at afdække kroge af vores emne, som vi ikke havde nået ud til, hvis vi ikke havde foretaget disse interviews. Desuden er validiteten i vores undersøgelse tilstrækkelig, idet vores interviewpersoner ligger inden for vores valgte målgruppe, samt at de valgte eksperter har en stor viden omkring emnet. Vi har desuden været meget selektive i vores valg af teori, og fandt derfor hurtigt frem til flere teoretikere, der var relevante for vores opgave. De valgte teoretikere belyser vores problemstillinger fyldestgørende, samt understøtter vores interviewes. 19\n20 3. Begrebsafklaring 3.1 Identitetsdannelse Vi har valgt at benytte begrebet identitetsdannelse, eftersom vi ikke beskæftiger os med identitet generelt, men vi har specifikt fokus på unges identitetsdannelse. Dog har det ikke været muligt at finde en definition på selve begrebet identitetsdannelse, og derfor har vi valgt at tage udgangspunkt i Anthony Giddens definition af begrebet selvidentitet. Anthony Giddens definerer selvidentitet således: Selvidentitet er ikke et særligt træk eller en samling træk, som individer besidder. Den er selvet som det refleksivt forstås af personen på baggrund af vedkommendes biografi. Identitet forudsætter i denne forstand stadig kontinuitet på tværs af tid og rum, men selvidentitet er en sådan kontinuitet, som den refleksivt fortolkes af agenten (Brinkmann 2008:22). Vi har valgt denne definition, fordi den udtrykker det som en proces, der skifter og hele tiden ændres og er foranderlig. Og denne definition passer til vores indsamlede empiri. Begrebet agenten definerer vi også ud fra Giddens egen beskrivelse: Agenten er kyndig (knowledgeable), men en viden om de fleste handlinger, han/hun foretager (Kaspersen 2007:429). Der er altså tale om det enkelte individ. Begrebet biografi ses som et udtryk for en persons selvfortælling, dvs. den fortælling, som skabes gennem hele livet. 3.2 Fra det traditionelle til det senmoderne samfund Menneskets socialisering afhænger meget af, hvilket samfund mennesket lever i. Frem til industrialiseringen, der startede omkring år 1750, levede mennesket i et samfund, hvor man primært var beskæftiget med at skaffe mad gennem jagt og senere hen landbrug. Dengang havde mennesket altså en meget lille horisont, forstået på den måde, at man primært interesserede sig for lokalsamfundet og ikke så meget for det, der lå udenfor. Dette skyldtes bl.a., at transportmidlerne var af en meget lav standard, hvilket var med til at begrænse borgernes mobilitet. Et andet kendetegn er, at ens rolle i samfundet var prædefineret, idet man oftest overtog forældrenes arbejde og dermed deres plads i samfundet. Hvis man eksempelvis voksede op på en bondegård, som ens 20\n21 far drev, så var det oftest også sønnen, der overtog gården efter man blev altså født ind i ens rolle i samfundet (Thorndal 2009:24). I industrisamfundet blev dele af det traditionelle samfund opløst, idet man brød med sine vaner og normer med henhold til arbejde. Med de nye og mere effektive produktionsmetoder flyttede mange ind til byen, da der her var nye muligheder for at få arbejde på de fabrikker, der begyndte at dukke op. Disse nye former for produktion revolutionerede samfundet og medførte en voldsom vækst og enorm efterspørgsel på, blandt andet, ufaglært arbejde. Dette gjorde, at man brød med de vanlige rammer i landsbyerne, idet landsbybondens søn ville nu måske ikke være bonde, men fabriksarbejder, da der her var flere penge og bedre kår (Thorndal 2009:24). Endelig kommer vi til nutidens samfund, nemlig det senmoderne samfund, der også bliver kaldt videns- eller informationssamfundet. I denne form for samfund har elektronik, blandt andet, spillet en kæmpe rolle. Ved hjælp af den elektroniske informationsteknologi er verden blevet mindre, og dette har medført, at der er opstået en masse jobs. Et andet kendetegn er, at vi dagligt bliver konfronteret med et utal af valgmuligheder, grundet samfundsdynamikken, hvis man eksempelvis sammenligner med det traditionelle samfund (Thorndal 2009:24). Hvordan unge menneskers identitet bliver påvirket i det senmoderne samfund, vil vi komme ind på senere. 3.3 Selvskade Begrebet selvskade dækker over flere forskellige ting. Vi har valgt at benytte begrebet om cutting, spiseforstyrrelser og selvmordsforsøg, fordi det er dem, der oftest fokuseres på. Center for selvmordsforskning har en generelt definition, som vi vil tage udgangspunkt i. Den har de udarbejdet i forbindelse med det europæiske projekt Child and Adolescent Selfharm in Europe (The CASE Study). Definitionen er følgende: En handling uden dødelig udgang, hvor en person med vilje foretog sig èn eller flere af følgende ting: 1. tog initiativ til handling (fx snitte sig selv, springe fra højde), med den hensigt at skade sig selv 2. indtog et stof udover den foreskrevne eller generelt anbefalede terapeutiske dosis 21\n22 3. indtog et afslappende (recreationalt) eller ulovligt stof, som en handling, personen anså for at ville være selvskadende 4. indtog et ikke indtageligt objekt eller stof) Det fremgår af definitionen, at selvskade er en bredere kategori, end dem, vi har valgt at tage udgangspunkt i. Selvskade kan variere meget i alvorlighedsgrad lige fra at drikke store mængder alkohol til at skære i sig selv. ( 3.4 Social arv Social arv er en betegnelse for, at man igennem sin opvækst overtager viden, personlighedstræk og holdninger igennem sine forældre. Social arv er den betydning, der lægges i socialiseringen i familien, oftest når der bliver videregivet negative sociale attributter fra forældrene til deres børn ( I den danske velfærdsstat har alle den samme frie adgang til en lang række velfærdsydelser, bl.a. sygehusvæsen og uddannelsesinstitutioner. Specielt sidstnævnte er interessant, for det viser sig, at der er stor forskel på, hvem der gør brug af denne ydelse, og faktorerne for denne forskel skal ses i lyset af den sociale arv. I Danmark er det således, at hvis blot en af forældrene er ufaglærte, så har man kun 5 procent chance for at læse videre på universitet, hvorimod hvis forældrene har en lang videregående uddannelse, er oddsene på dette selv samme en tredjedel. Dette er blot et af de beviser, der er på, at der i Danmark sker en reproduktion af den økonomiske ulighed (Thorndal 2009:95). Som det tidligere er blevet nævnt, så dækker begrebet social arv primært over den proces, der sker, når børn nedarver negative færdigheder fra forældrene, men man skelner både mellem positiv og negativ social arv. Udover den sociale nedarvede arv, så nedarver børnene også forældrenes genetiske forhold, hvilket de på ingen måde kan lave om på. For at få defineret den sociale arv, har Niels Ploug fra Socialforskningsinstituttet formuleret en række punkter, der er med til at belyse netop dette (Thorndal 2009:95-96): En række undersøgelser viser, at opvæksten og opvækstbetingelserne har betydning for folks senere adfærd. Social arv handler om den relative placering i samfundet - ikke om de absolutte niveauer. 22\n23 Der er tale om en tendens, ikke en lovmæssighed, for det enkelte menneske. Den enkelte bliver påvirket af familiebaggrund og opvækst, men ingen er på forhånd bestemt til at få et dårligt liv eller et godt liv (Thorndal 2009:96). Det er dog ikke alle, der bliver lige hårdt ramt af deres sociale arv, der er jo trods alt nogen, der med ufaglærte forældre tager en universitetsuddannelse. Det har medført, at man begynder at bruge et helt andet begreb, nemlig risiko ( Begge begreber forsøger, at beskrive, hvordan børn arver deres forældres belastninger og fører dem med sig videre i livet. Det forholder sig dog sådan, at der ikke findes nogen direkte automatik, hvad angår de belastninger, som forældrene viderefører til deres børn. Derfor skal man hellere se på begrebet social arv, som værende et udtryk for, at der i alle samfund findes en social ulighed. 3.5 Krise Vi tager udgangspunkt i denne definition på krise: en vanskelig eller farlig situation hvor tingenes tilstand er forværret eller akutte problemer er opstået (Hjort; Kristensen 2004:384). Vi anvender termen socialpsykologisk krise, idet vi beskæftiger os med unges identitetsdannelse og deres eventuelle medfølgende identitetskrise. Identitetsdannelse er ikke en krise, så længe det lykkes. Krisen opstår, når de unge ikke formår at håndtere ansvaret for deres egen identitetsskabelse pga. de mange selvrealiserende valgmuligheder, og dette kan få voldsomme konsekvenser i form af psykiske lidelser såsom depression, cutting, spiseforstyrrelser, selvmordsforsøg, osv. Den problematiske forandringssituation er, at vi går fra at være fællesskabsorienteret til at have et så stort fokus på individualisering. 23\n24 4. Teori 4.1 Anthony Giddens Modernitet Giddens beskriver det moderne samfund som dynamisk, foranderligt og intenst (Kaspersen 2007:433). Et andet centralt element ved vor tid er de moderne institutioner. Nationalstaten, det moderne politiske system, teknologi i virksomheder nævnes som træk, der er specielle i vores tid (Kaspersen 2007:433). Giddens peger på tre ting, der skaber den samfundsmæssige dynamik, foranderlighed og intensitet: 1) adskillelse af tid og rum, 2) udlejringsmekanismer og 3) den refleksive karakter (Kaspersen 2007:433) De sociale systemers udlejring Ens sociale relationer er ikke længere bundet til kun at tilhøre lokalsamfundet, man bliver i stigende grad forskudt ud gennem nogle udlejringsmekanismer (Kaspersen 2007:434). Giddens opererer med to slags udlejringer. For det første symbolske tegn, for det andet ekspertsystemer - fælles betegnes de for abstrakte systemer. De symbolske tegn er eksempelvis penge. Altså ting, der passerer rundt mellem individer og institutioner (Kaspersen 2007:434). Ekspertsystemer kunne eksempelvis være, når man benytter sig af den offentlige transport. Her har man en tillid til, at vejene er i ordentlig stand, busser og tog fungerer osv. Altså systemer det enkelte individ ikke forstår sig på, men har tiltro til, da der er kompetente eksperter, der har styr på disse Det moderne samfunds refleksivitet Giddens definerer refleksivitet som: den regelmæssige brug af viden, institutioner og individer til stadighed indsamlet og anvender til organisation og forandring af samfundet (Kaspersen 2007:435). Ifølge Giddens er der sket en forøgelse af refleksiviteten i det moderne samfund, hovedsagligt på grund af massekommunikationens udvikling (Kaspersen 2007:435). I dag handler individer ikke længere på baggrund af traditioner, hvilket man tidligere gjorde (Kaspersen 2007: 435). I dag reflekterer man over ens muligheder, og man følger kun traditionen, hvis den kan legitimeres og begrundes. Et eksempel på denne refleksivitet kunne være ægteskabet (Kaspersen 2007:435). Giddens påpeger dog, at vi ikke er blevet klogere. Tværtimod har den øgede refleksivitet gjort, at vi er usikre på den nye videns validitet. Vi kan ikke være sikre på, at denne viden ikke bliver ændret, hvilket skaber en stor tvivl, der er 24\n25 karakteristisk ved det moderne menneske - og det har konsekvenser for vores identitet (Kaspersen 2007:435) Modernitetens konsekvenser for den ontologiske sikkerhed Tillidsrelationer er afgørende for de valg, man træffer i ens dagligdag. Med de mange valg og muligheder man stilles overfor, kan tillid være svært at skabe, og det er derfor helt essentielt for de valg man tager, at man har tillid til dette system eller denne person (Kaspersen 2007:436). Tillidsbegrebet står meget centralt for Giddens. Tillid er ifølge Giddens tæt forbundet med det ontologiske sikkerhedsnet, hvilket er den tillid, man opbygger i spædbarnsfasen sammen med moderen (Kaspersen 2007:436). Tillid er nemlig selvets beskyttelse, så det kan klare de mange nye valgsituationer, der konstant opstår. Den ontologiske sikkerhed er meget vigtig, fordi den udgør grundlaget for vores identitet og tiltro til den sociale og materielle verden, der eksisterer foran os (Kaspersen 2007:436). Tilliden til abstrakte systemer giver tillid til vores dagligdag, men kan ikke erstatte den nære og intime følelsesrelation. Tilliden til ikke-personlige principper og udefinerbare andre bliver en normal del af vores verden, men dette skaber en ny form for psykisk sårbarhed (Kaspersen 2007:436) Selvet som refleksivt projekt De mange valgsituationer, vi hele tiden konfronteres med i samfundet, har indflydelse på vores identitet (Kaspersen 2007:436). Selvidentiteten tolkes af Giddens som et refleksivt projekt, fordi refleksiviteten, der er kendetegnet ved samfundet, også gennemtrænger selvets kerne (Kaspersen 2007:436). I dag er vi selv ansvarlige for vores egen identitet og skabelsen af denne. Giddens påpeger, at hele ens tilværelse er et spørgsmål om valg. Om at vælge og træffe beslutninger for, at vi som individer kan have en selvfortælling (Kaspersen 2007: ). 4.2 David Riesman Den amerikanske sociolog David Riesman (1985) var en af de første til at pege på den omfattende ændring af karakterstrukturen, der har fundet sted gennem dette århundrede. Det skete i hans kendte værk Det ensomme massemenneske (1950), der sætter begrebet social karakter i relation til en række omfattende ændringer af den sociale og kulturelle situation (Knudsen, Jensen 2000:89). 25\n26 4.2.1 Den sociale karakter Et centralt begreb er den sociale karakter, som Riesman anvender synonymt med et omfattende konformitetsmønster; dvs. en typisk personlighedsstruktur man finder hos et stort antal individer i en bestemt samfundsperiode. Riesman sætter den sociale karakter i relation til de samfundsmæssige ændringer, hvor han taler om to store, sociale revolutioner. Den ene har fundet sted gennem det meste af de sidste 400 år og har afskåret os fra de mere traditionelle og konservative livsmønstre, hvor især familien og det nære var i fokus, mens den anden revolution er i gang i disse år hovedsageligt i de amerikanske storbyer, mener Riesman (Knudsen, Jensen 2000:89). Baggrunden for den nuværende revolution har, efter Riesmans opfattelse, noget at gøre med befolkningsudviklingen vi er gået fra at have et højt vækstpotentiale til et svindende. Dette er med til at påvirke de sociale og kulturelle forhold, såsom familieforhold, antallet af børn, efterspørgslen efter menneskelige væsner, deres værdifuldhed så at sige, følelsen af vitalitet altså måden at videregive vores kultur på (Knudsen, Jensen 2000:89). Den traditionsbestemte konformitet afløses gradvist af en indrestyrethed, og det er her den største og mest dybdegående ændring af karakterstrukturen er. Den gamle traditionsbundethed er blevet afløst af en indre forpligtelse: Kraften i individets styring kommer indefra i den forstand, at den indpodes tidligt i livet af ældre og rettes mod almene, men ikke des mindre ufravigelige mål, siger Riesman (Knudsen, Jensen 2000:89). Den næste revolution finder sted i dette århundrede, hvor stigende krav til produktion i forbindelse med nedgangen i befolkningstal medfører en række ændrede reaktionsmåder: fra knaphed til overflod fra materiel optagethed til optagethed af de andre ; dvs. luksusforbrug, fritid og massepåvirkning (Knudsen, Jensen 2000:89) Det gruppestyrede individ Denne karaktertype kalder Riesman for den gruppestyrede, hvilken man oftest finder blandt unge, i de større byer og øvre indkomstklasser. For denne karaktertype handler det om uddannelse, service og fritid samt højt forbrug af ord og billeder fra de store massemedier. Altså bliver de gamle disciplinerende mønstre svækket, som for eksempel familien i stedet for er det vennerne, skolen og medierne, der er i fokus (Knudsen, Jensen 2000:90). Den gruppestyrede karaktertype definerer Riesman således: 26\n27 Fælles for alle gruppestyrede mennesker er, at deres samtidige er kilden til den enkeltes styring enten dem han direkte kender, eller dem han kender indirekte gennem venner eller gennem massemedierne. Denne orientering er naturligvis gjort til en del af personligheden i den forstand, at den er indpodet fra en tidlig alder. Det gruppestyrede menneskes livsmål skifter med denne styring: det er kun selve bestræbelsen og den proces der består i omhyggeligt at registrere andres adfærd, der forbliver uforandret livet igennem (Knudsen (red.), Jensen 2000:89). Dvs. en identitet, der er præget af en enestående følsomhed over for andres handlinger og ønsker. Eller et umætteligt behov for anerkendelse. Altså et menneske, der reagerer på en kreds, der er langt større end forældrene. Personerne lever i et socialt og kulturelt miljø, hvor det handler om at hele tiden opfange de nyeste signaler fra markedet, medierne, moden og vennerne og hele tiden holde sig i omgangshøjde for at orientere sig efter andre (Knudsen, Jensen 2000:90). Den gruppestyrede har, ifølge Riesman, på en måde hjemme overalt og ingen steder. En kosmopolit, der har udviklet en stor følsomhed for at opfange og fortolke alle signaler, der stadig bliver hurtigere og mere skiftende (Knudsen, Jensen 2000:89). 4.3 Ulrich Beck Risikosamfundet Ulrich Beck hævder, at vi lever i et risikosamfund (Rasborg 2011:559). Gennem medierne hører vi hver dag om hændelser, der gør vores tilværelser mere usikker og uforudsigelig. Ulrich Beck skaber med denne risikoteori en ny model for vor samtid. Han mener, at vores samfund har ændret sig radikalt fra det klassiske industrisamfund, men mener dog ikke, at vi befinder os i det postmoderne, hvor forpligtende standarder er gået i opløsning. I hans model spiller termer som kritik, selvkritik, ironi og humanitet en vigtig rolle. Beck ser risikosamfundet som en utilsigtet konsekvens af industrisamfundet (Rasborg 2011:460). Det risikosamfund, Beck skildrer, er knyttet til det modernes samfunds aftraditionalisering og stigende individualisering. Dette kan forårsage en øget eksistentiel krise (Rasborg 2011:465). 27\n28 4.3.2 En gør-det-selv-biografi De klassiske sociologer har også spekuleret i, hvordan moderniteten sætter individerne fri fra det traditionelle samfunds bindinger (Rasborg 2011:465). Beck mener, at vi har fået mere fritid, hvilket har medført, at klassesolidariteten og de kollektivt organiserede livsmønstre ikke længere er udbredt i ligeså høj grad i et moderne velfærdssamfund. Mobiliteten i samfundet er øget, og vi er ikke i samme grad bundet til at blive det samme som vores forældre, men får derimod mulighed for at skabe vores eget liv og egen karriere (Rasborg 2011:465). Det er nu op til os at realisere os selv og vores livsforløb, da det ikke længere er forudbestemt. Vi skal selv skabe vores egen identitet, karriere, liv, normer og værdier - vores liv bliver til en gør-det-selv-biografi Afhængighed af institutioner Hvor individualiseringen før ansås som at være en frisættelse af det traditionelle samfund, ses det nu som værende en frisættelse fra industrisamfundet og dets makrostrukturelle sammenhænge. Da en nedbrydning af de kollektivt organiserede livsmønstre (klasser, familie m.m.) finder sted, bliver individet, ifølge Beck, i stigende grad til reproduktionsenhed for det sociale (Rasborg 2011:467). Dermed mener han, at vi nu befinder os i et aftraditionaliseret og individualiseret post-klassesamfund, hvilket er en ambivalent proces. Sættes vi fri af industrisamfundets makrostrukturer, betyder det ikke, at vi bliver mere frie. Der er derimod tale om en øget afhængighed af institutioner. Dette skyldes, at vi nu i stigende grad henvises til forbrug, arbejdsmarkedet, uddannelse, velfærdsstatens sociale sikringssystem m.m. Derved er det en ambivalent proces. Frisættelsen fra gamle bindinger medfører en fremkomst af risici og institutionel afhængighed (Rasborg 2011:467). 4.4 Thomas Ziehe Kulturel frisættelse Thomas Ziehe bruger begrebet kulturel frisættelse, med hvilket han mener, hvad der tidligere var bestemt af faste normer og traditioner, er nu op til det enkelte menneske at tage stilling til og vælge. Det giver på den ene side muligheden for at forme sit eget liv, men det kan samtidig også virke uoverskueligt og kan medføre beslutningskonflikter, et stort forventningspres, og man kan få oplevelsen af, at man ikke kan finde ud af, hvem man er (Stubenrauch; Ziehe 1997:151). Man kan let blive overvældet over alle de muligheder, man har, men samtidig lider individet også under alle de muligheder, det er 28\n29 gået glip af eller har forfejlet (Stubenrauch; Ziehe 1997:152). Før i tiden var ens forbrug en måde at forsikre sig selv materielt og demonstrere sin levestandard. Men i det senmoderne samfund gælder det ikke længere om at have, men om at være. Man kan igennem sit forbrug være med til at finde og udtrykke sig selv. Forbruget har nemlig potentiale til at forandre selvet. Der er opstået et behov for at fremstille, udfolde og forandre sig (Stubenrauch; Ziehe 1997: ). Selvom Ziehe bruger ordet frisættelse, har den kulturelle frisættelse ikke gjort individet mere frit. Selvom man i langt højere grad kan gøre sine drømme til virkelighed, så kan man også i højere grad sammenligne sig med andre, hvilket kan medføre utilstrækkelighedsfølelser. Man har ikke bare muligheden for at vælge; men også en pligt til at vælge. Det valg er man ansvarlig for selv, og risikoen for at vælge forkert kan skabe konflikter og angst (Stubenrauch; Ziehe 1997:153). I vores kultur har man en forestilling om, at alt kan lade sig forme, dvs. alt kan forandres, tematiseres og problematiseres. Mange livsområder er i dag disponible, dvs. de er formbare og ikke længere ens skæbne, hvilket på den ene side er befriende for individet, men samtidig skal man også kunne retfærdiggøre de måder, man lever på. Dette gælder bl.a. udseende, livsstil og kommunikationsmåder. I det traditionelle samfund var det største problem, at individet ville for meget, dvs. ville alle de ting, som blev anset for forkert, eller som på anden vis ikke passede ind. I det senmoderne samfund er hovedproblemet dog, at individet opnår for lidt, dvs. at man som individ ikke kan leve op til den måde, man gerne vil leve og være på (Ziehe 1995:13). Udvidelsen af ens livsprojekter stiller krav til individet om at tage beslutninger. Det kan medføre beslutningskonflikter, og den enkelte må selv tage ansvaret for at træffe de rigtige. Subjektet har en indre verden med tilhørende drømme, hvilket skaber et konfliktfelt, fordi den virkelige verden ikke kan matche det (Ziehe 1995:14). Valgmulighederne for unge gælder både de hårde realiteter, såsom uddannelse og erhvervsvalg, men også de bløde sider, dvs. livsformer og dagligdag (Ziehe 1995:32). Et identitetsarbejde er udover at være anstrengende også krisebetonet. Det er arbejdet på et livsprojekt, hvor man ikke kan hænge sig fast i allerede etablerede traditionelle tendenser. Den anstrengelse gennem livet har skabt en svær situation for mange mennesker (Stubenrauch; Ziehe 2008:31). Individet har aldrig haft mere tid, materielle muligheder, psykisk opmærksomhed, samfundsmæssig symbolik og billeder til at tale om lykke og lidelse, relationer til andre og behov for kommunikation end nu. Viden og drømmen om lykke skabt af samfundet 29\n30 er trængt ind i mennesket. Det er dog kun den ene side. Mennesket er også blevet mere sårbart og udsat. I forbindelse med realiteten kan der opstå lidelse, særligt i forbindelse med den afkøling, som kommer fra samfundets rationalisering. Dette står i skarp kontrast til de stigende krav om nærhed og om at blive accepteret. Den samfundsmæssige objektivitet og subjektivitet udskiller sig fra hinanden (Stubenrauch; Ziehe 2008:31-32). Gabet, mellem længslen efter subjektivering og erfaringen om hvor svært det bliver at opnå den, bliver større, og dette gab mellem realiteten og kulturelt producerede forventninger kan være et motiv for vores behov og drømme om forandring. Men de kan samtidig brede sig som depression og lidelse i os (Stubenrauch; Ziehe 2008:33). Ungdommen oplever især, hvor anmassende realiteten er i det senmoderne samfund. På den ene side er den kold og fremmed, men går på den anden side ind i vores følelser, drømme og fortolkninger (Stubenrauch; Ziehe 2008:34). 30\n31 5. Analyse 5.1 Definitioner begreberne identitet og identitetsdannelse Identitet og identitetsdannelse er et diffust begreb, da der ikke findes nogen konkret og korrekt definition. Mange teoretikere har deres individuelle definition af begreber, hvorfor vi har valgt at tage udgangspunkt i Giddens definition, da den er mest relevant for vores opgave. Efter at have læst diverse fortolkninger af begreberne, identitet og identitetsdannelse, er vi kommet frem til følgende, tilfredsstilende definition: Selvidentitet er ikke et særligt træk eller en samling træk, som individer besidder. Den er selvet som det refleksivt forstås af personen på baggrund af vedkommendes biografi. Identitet forudsætter i denne forstand stadig kontinuitet på tværs af tid og rum, men selvidentitet er en sådan kontinuitet, som den refleksivt fortolkes af agenten. Netop fordi Giddens definition af begrebet identitet tager udgangspunkt i individet, har vi valgt i vores interviews at spørge gymnasieeleverne om, hvordan de definerer identitet. En af gymnasieeleverne, A, definerer begrebet på denne måde: Det jeg forstår ved det er, hvordan man er, hvordan man er dannet (Bilag 4 S. 95). A definition står lidt i modsætning til Giddens. Han påpeger nemlig, at identiteten er noget, der skabes gennem opvæksten, og er noget, der socialiseres ind i en, og dette finder ikke kun sted som noget individuelt. Dannelsen sker igennem sammenspillet med andre og gennem andres syn på en selv. L beskriver identitet på en anden måde: Det er noget man skaber for sig selv. Den måde man er på, den måde andre er på, det der beskriver en. Det kan være ud fra ens tøjstil, der beskriver hvordan man er, om man er udadvendt eller indadvendt ( Bilag 7 S.111). Til forskel fra A, mener L ikke, at identiteten handler om, hvordan man bliver påvirket af andre, men hvordan man selv vælger at være gennem egne valg. Dette stemmer i højere grad overens med Giddens definition end A s egen definition, da det hænger sammen med selvrefleksiviteten og at have sin egen selvfortælling eller biografi, som Giddens kalder det. 31\n32 I ser på identiteten på følgende måde: Altså, jeg tænker mest på sådan noget, hvad definerer en selv, ens personlighed og hvem man er, både i forhold til andre i samfundet (Bilag 5 S.99). Når I siger, at identiteten er ens personlighed og ens handlinger i forhold til sin omverden, så stemmer det overens med, at identiteten hos Giddens er selvet, som hele tiden ændrer sig på tværs af tid og rum. Identiteten hos individet ændrer sig gennem livet, og det samme gør rummet og tiden, denne befinder sig i. Den sidste elev, C, anvender begrebet på en anderledes måde: Det er vel den person man er og den person man er udadtil, men det er vel også noget med en selv, hvordan selv føler man er. Man kan jo lægge sig selv i nogle kasser og sige, at når jeg er sammen med mine venner er jeg sådan her, når jeg er sammen med min familie er jeg sådan her, så man har vel forskellige identiteter (Bilag 6 S.105). Her anlægger C et helt fjerde perspektiv på begrebet identitet. Han anser identitet som værende et situationsbestemt begreb, hvor det er muligt for individet at skifte både personlighed og holdning alt efter, hvilken situation det befinder sig i. Dette står i kraftig kontrast til de tre andre elever, der anlægger et perspektiv, der i højere grad stemmer overens med Giddens definition af begrebet - forstået på den måde, at man har en identitet, som individet selv er herre over, men man har kun én. C udfordrer dette syn med sin holdning om, at man har flere slags identiteter Delkonklusion Identitet og identitetsdannelse er begreber, der er vanskelige at definere. Det er et noget, der varierer fra person til person, og begrebernes definition afhænger af, hvilket perspektiv man anlægger. Ud fra vores interviewes kan man sammenfattende sige, at identitetsbegrebet kan ses på følgende måder: 1) Noget der ligger tæt op af Giddens definition og handler om valg og selvrealisering. 2) En proces, der ikke kun omhandler individet, men også handler om sammenspil med andre, hvilket står i kontrast til Giddens. 3) Noget der er situationsbestemt, og hvor man som individ har flere forskellige identiteter, man kan vælge imellem, afhængigt af, hvem man er sammen med, og i hvilken situation man er. Et synspunkt, der ligger imellem Giddens og A. 32\n33 5.2 Det senmoderne samfunds påvirkning af identitetsdannelsen. Henrik Pedersen mener, at det senmoderne har haft en stor påvirkning på individet: ( ) men forudsætninger for at være ung har jo ændret sig enormt, fra da jeg var ung, og til tidligere. Før i tiden kan man jo sige, at tiden gik i sådan en spiral form, at man lærte af sine forældre, man blev som sine forældre. Hvis man gik ude på marken og pløjede sammen med sin far, så var sandsynligheden for at man selv gik på marken, den var rigtig stor, ( ). Så alting var meget mere givet på forhånd, kan man sige. Man skulle ikke ud og prøve af, og søge og gøre. (Bilag 2 S.62) Henrik Pedersen beskriver altså, hvordan individet har måttet ændre sig efter samfundsudviklingen, dvs. hvordan individet førhen var bundet af traditionerne, mht. at man ofte fulgte sine forældres fodspor, og til at man i langt højere grad i dag skal ud og prøve at skabe sin egen identitet. Anthony Giddens beskriver således det moderne samfund som dynamisk, foranderligt og intenst. Desuden er man, ifølge Giddens, ikke længere bundet af faste normer og traditioner, men man træffer i højere grad valg på baggrund af refleksion og viden. Man kan dog ikke være sikker på denne viden, hvilket kan gøre individet meget usikkert. Thomas Ziehe er enig i disse antagelser. Han har med begrebet kulturel frisættelse beskrevet, hvordan det senmoderne menneske er blevet fritaget fra traditionsbundne valg, hvilket gør ens identitetsdannelse til et langt mere frit projekt for det enkelte individ. Det giver individet frihed, men medfølger samtidig et stort ansvar. Konsekvenser for dette ansvar kan, ifølge Ziehe, skabe præstationsangst og en følelse af, at man ikke ved hvem man er. Gymnasieeleven C bekræfter ligeledes Ziehes teori om kulturel frisættelse og Ulrich Becks om aftraditionalisering med følgende citat: ( ) det er jo det senmoderne samfund, altså i dag kan vi jo selv vælge om vi vil gå på gymnasium eller hvad vi vil, så det føler jeg helt klart. Selvfølgelig er der nogle forventninger fra ens forældres side om at man ikke bare ligger derhjemme og slapper af. og fortsætter: ( ) at man kan vælge flere forskellige ting, fordi man i gamle dage, da ens far var gårdejer, så overtog man gården. Så hvis man hellere vil skrive en bog, så er det jo det man skal, så jeg føler helt sikkert, at vi bliver mere forskellige og det tænker jeg da, at det er bedre. (bilag 6 S. 106) 33\n34 Han beskriver altså, hvordan ens skæbne ikke længere er prædefineret, idet ens rolle ikke længere er fastlagt på forhånd. C underbygger Ulrich Becks teori om, at identitetsskabelsen bliver til en gør-det-selv-biografi, der skabes ud fra de valg, man tager. Ifølge Beck er vores liv ikke længere bundet til faste traditioner, men unge skal nu realisere sig gennem valg af livsstil, karriere, normer, værdier og uddannelse, som C skildrer i overstående citat. C føler, at han har mulighed for selv at skabe sin vej i livet, men samtidig er der nogle forventninger fra samfundet, primært forældrene, hvilket vil blive berørt senere. Chanos udtalelse bekræfter Thomas Ziehes teori om, at den kulturelle frisættelse på den ene side giver flere muligheder, men samtidig kan virke hæmmende. De mange valgmuligheder gør individet fri til at skabe sin egen identitet, men samtidig kan der opstå beslutningskonflikter, når du bliver konfronteret med de mange valg. Dette kan ifølge Thomas Ziehe forårsage følelsen af at være utilstrækkelig, og der kan opstå et stort forventningspres. Det sidstnævnte bekræfter gymnasieeleven I i følgende citat: Det er rigtig frustrerende, at der ikke er skabt en vej for en på forhånd, men at du hele tiden skal tage stilling, hele tiden i skolen blive bedt om at tage stilling, så når du kommer hjem bliver du også bedt om at tage stilling til noget, så ja. (bilag 5 S. 102) I finder altså de mange valgmuligheder mere frustrerende og overvældende frem for befriende og mulighedsskabende. Hun føler, at det er hårdt konstant at skulle tage stilling til valg, ikke kun i skolen, men i alle aspekter i livet. Hun føler sig forpligtiget til at tage valg, som hun skal stå inde for, hvilket kan være medvirkende til et forventningspres, idet frygten for at træffe et forkert valg lurer i underbevidstheden. Henrik Pedersen oplever, at det senmoderne samfund har gjort det svært for individet at orientere sig og navigere, fordi individet konstant modtager input fra dens omgivelser, og det derved har svært ved at finde sig selv: Og der oplever jeg blandt andet, når man siger at er på lykkepiller, eller den ene dag er kartofler sunde og dagen efter dør du af det, og så skal du anlægge dig overskæg, fordi du symbolisere med at folk ikke vil have prostata cancer, og så kan man helbrede det, og så kan man ikke, og så kan man godt spise det, og så kan man ikke. Der er den der søgen, det er blevet langt sværere at orientere sig og navigere. Eller ikke sværere, men der er meget mere, du skal forholde dig til. Virkeligheden er 34\n35 blevet en hel anden, end det den var for måske år siden. (Bilag 2 S. 62) Henrik Pedersen beskriver, hvordan det er svært for individet at leve i det senmoderne samfund, fordi der er blevet skabt forskellige risici. Ulrich Beck er af den overbevisning, at vi lever i et risikosamfund, hvilket gør vores tilværelser mere usikre og uforudsigelige. Dette kan forårsage en øget eksistentiel krise, pga. en aftraditionalisering og øget individualisering. Thomas Ziehe mener, at alting er blevet disponibelt i det senmoderne samfund. Dette betyder på den ene side, at individet får muligheden for at selv at skabe sit liv, men på den anden side skal det også konstant kunne retfærdiggøre sin måde at leve på. Når Henrik Pedersen blandt andet nævner, at flere er begyndt at anlægge overskæg i kampen mod prostata cancer, så er det et valg, som individet tager, men at det samtidig skal kunne retfærdiggøres og argumenteres for Delkonklusion I det traditionelle samfund var identitetsskabelsen prædefineret, hvilket har ændret sig nu. I det senmoderne samfund skabes identiteten, blandt unge, ud fra de valg man tager, hvormed identitetsskabelsen bliver til en gør-det-selv-biografi. De mange valgmuligheder er forbundet med frihed, men kan også have negative konsekvenser i form af en eksistentiel krise og beslutningskonflikter. 5.3 Individualisering, identitetsforvirring og psykiske lidelser Ulrick Beck har en teori om, at individerne i det senmoderne samfund har muligheden for at skabe deres egen biografi. Her findes der et utal af frie valg, og det er blevet almindeligt, at man igennem disse danner sig sin egen identitet. Dette medfører, at man ikke længere har en fremtid, som er prædefineret, og at det er op til en selv at være ansvarlig for sin egen lykke i tilværelsen. De frie valg kommer derfor ikke uden omkostninger, hvilket vil blive tydeliggjort i følgende citat af gymnasieeleven L: Jeg synes, at det kan være meget forvirrende for specielt mig, fordi jeg bliver meget imponeret over de forskellige valg, så jeg har svært ved at binde mig til et valg. Så jeg skifter hele tiden mening om de ting jeg godt kunne tænke mig at gøre, så det er sådan lidt der er alt for mange valg på nogle punkter.(bilag 7 S. 113). 35\n36 Dette citat fra L belyser godt, hvordan individet ikke altid er i stand til at overskue de mange muligheder, som det til dagligt bliver konfronteret med. Derudover giver citatet et indblik i, hvordan de unge føler, at det på ingen måde giver dem sindsro eller afklarethed at skulle træffe og stå til ansvar for egne valg, men at det tværtimod giver dem problemer med at skulle træffe de vigtige og afgørende valg. Ulrik Beck mener, at identiteten i det senmoderne samfund er noget, man selv er herre over, og Lisettes udtalelse understøtter denne teori. Når individet i en sådan grad bliver herre over sin egen identitet, kan det hurtigt vise sig at blive en uoverskuelig og forvirrende proces, der for nogle unges vedkommende kan føles både uoverskuelig og belastende. Denne form for beslutningskonflikt, som kommer til udtryk i citatet, skildrer, hvad Thomas Ziehe betegner som den kulturelle frisættelse. Hvad der tidligere var bestemt ud fra faste normer og traditioner, er nu bundet op på det enkelte individs personlige valg og overvejelser. Ziehe beskriver, hvordan de frie valg og muligheder fører til stress, uoverskuelighed og overvældelse hos individerne. Vi har i vores interview spurgt gymnasieeleven I, om hun var bange for at træffe nogle forkerte valg: "Ja, det er jeg da. (...) Fordi jeg har en form for mål i mit hoved, hvordan det skal gå mig, så ja" (bilag 5 S. 101). Vi spurgte også, om de mange valgmuligheder i sidste ende kunne vise sig at være en hindring for hende. Til dette svarede hun: "Ja, det tror jeg helt sikkert. Det er rigtig frustrerende, at der ikke er skabt en vej for en på forhånd, men at du hele tiden skal tage stilling, hele tiden i skolen blive bedt om at tage stilling, så når du kommer hjem bliver du også bedt om at tage stilling til noget, så ja" (Bilag 5 S.102). Som det fremgår af citatet, har I samme opfattelse af de negative konsekvenser af den kulturelle frisættelse og individernes frie valg, jf. Thomas Ziehe. Det angår både utilstrækkelighedsfølelse, psykiske konflikter og angst. Ifølge Ziehe lider individet ikke bare under hvilke valg, man kan vælge, men også i høj grad under, hvilke man fravælger eller har forfejlet. Eftersom at der i det senmoderne samfund eksisterer en så stor grad af individualisering, er det blevet muligt for forældrene at kunne stille højere krav til deres børn. Dette sker, fordi de unge nu i langt højere grad end førhen, har mulighed for selv at skabe deres 36\n37 egen tilværelse. I, som vi interviewede, følte, at fordi hun havde alle disse frie valg og muligheder, forventede hendes forældre, at hun som minimum ville få en videregående uddannelse. Det pres som individualisering og hendes forældre lægger på hende, kommer til udtryk sidst i interviewet, hvor hun siger følgende: Jeg synes, at det virker uoverskueligt livet generelt, især når man ikke har valgt noget endnu, sådan en vej. Jeg har ikke dannet mig en vej endnu, jeg er ikke engang sikker på, hvad jeg er til, altså ja det er stressende og uoverskueligt ikke at vide, hvad der ligger i fremtiden, synes jeg (Bilag 5 S. 104). I er et eksempel på et ungt individ, som forsøger at finde sin identitet. Ved den kulturelle frisættelse fjerner man de støttepiller, som man tidligere kunne rette sig efter i skabelsen af ens identitet. Når disse bliver fjernet, fører det til en større eksistentiel usikkerhed, der på trods af dette er det svært direkte at konkludere, at unge er blevet mere identitetsforvirrede end tidligere. De fire gymnasieelever havde til fælles, at de alle var enige om, at skønt individualiseringen har givet flere muligheder i hverdagen, er der samtidigt blevet skabt en langt større usikkerhed omkring hvilke valg, man bør træffe. Med den øgede individualisering er man ikke længere en del af en gruppe, som man var det førhen. En af følgevirkningerne ved dette er, at man hurtigt bliver adskilt fra fællesskabet og set på som et enkeltstående individ. På grund af dette bliver der automatisk stillet fokus på individet, og man bliver bedømt på, hvordan du agerer og hvilke fejl, du begår. Giddens har en række teorier angående den øgede individualisering, hvoraf et af hans fokuspunkter ligger på selvrefleksiviteten. Dette kommer til udtryk i citatet fra I, hvor vi kan koble hendes ord sammen med den tvivl, som Giddens er inde på i forbindelse med at skabe sin egen identitet. En uoverskuelighed og stresshed der kendetegner individet i dag, ifølge Giddens. Vi snakkede også med Henrik Pedersen omkring unge og identitetsforvirring, og han var meget klar i sine meninger omkring dette: Jeg ser unge med rodløshed. Ja. Men det er jo ofte ind i jeget. At de har svært ved at finde noget selvværd( ) Så bliver man sådan en, der flakker rundt. Fordi det jo er sådan et supermarked, vi alle sammen handler ind i (Bilag 2 S. 64). 37\n38 Her er det oplagt at komme ind på Ulrik Beck igen, da han benytter sig af udtrykket gør-det-selv-biografi om identitetsdannelsen. Dette kan ifølge Henrik Pedersen ses hos mange unge, da de selv skal prøve at skabe deres egen identitet i et overvældende supermarked af valgmuligheder. Her skal supermarkedet ses som en metafor for den arena, hvor identitetsdannelsen finder sted. Supermarkedet kan også ses som en metafor for, hvad Thomas Ziehe kalder et identitetsarbejde. Det er individets livsprojekt, som det selv har ansvaret for at skabe uden at kunne hænge sig fast i de allerede etablerede traditionelle tendenser. Det er på mange måder en udfordring for de unge at skulle navigere deres egen selvbiografi, samtidig med at skulle overskue de mange valgmuligheder. Figur Ovenstående graf viser antal anbragte unge i Danmark i årene ( Hvis man ser på figur 1 fremgår det tydeligt, at der har været en stigning i antallet af anbragte unge i Danmark. I denne opgave behandler vi ikke specifikt anbragte unge, men grafen viser en tendens for, at danske unge i det senmoderne samfund har sværere ved at begå sig i samfundet. Der er flere forskellige årsager til dette, hvilket eksempelvis kunne være individualiseringen og den kulturelle frisættelse. Hvis man ser på individualiseringen, så kan denne medføre, at de unge føler en mangel på tilhørsforhold, hvilket kan føre til en følelse af ensomhed og tomhed. Grunden til den stigende individualisering kunne være den kulturelle frisættelse, idet der sker en aftraditionalisering, hvilket sætter de unge fri fra de tidligere tilhørsforhold. Dette kan 38\n39 medføre en form for eksistentiel usikkerhed, fordi individet nu er blevet mere distanceret i forhold til venner og familie Delkonklusion Som vi allerede har undersøgt, så har alle unge deres egne personlige meninger omkring, hvor meget de frie valg har indflydelse på deres individualisering, og i hvor høj grad dette kan skabe forvirring og psykiske lidelser. Henrik Pedersen er meget rodfast i sin mening om, at individualisering skaber mere identitetsforvirring hos de unge, men er ikke klar i sine holdninger omkring de psykiske lidelser. Sammenfattende kan vi konkludere, at der ikke er noget entydigt svar på, om der findes en decideret sammenhæng mellem individualisering og identitetsforvirring samt psykiske lidelser. Ifølge vores undersøgelser har alle unge dog i mere eller mindre grad identitetsforvirring, mens de psykiske lidelser er mere sjældent fremkommende. Skønt at unges identitetsforvirring ikke er direkte forskyldt af individualiseringen, så har vi i vores undersøgelser ikke kunnet finde disse separat hos et enkelt individ. Endeligt kan vi konkludere, at ingen unge i vores undersøgelse ikke er påvirkede af individualiseringen, i et eller andet omfang. 39\n40 5.4 Selvskade. Figur 2 Figuren viser den onde cirkel ved selvskadende handlinger, her med udgangspunkt i cutting, og er udarbejdet er center for ungdomsforskning, marts 2010 ( jaa&url=http%3a%2f%2fwww.cefu.dk%2fmedia%2f193432%2fskamfuld%2520s elvskade%2520cefu%2520marts% ppt&ei=_g7iunflmi7dtaab_ydaaw &usg=afqjcnesuatfmdaw6x2eaas78ir57hq1mg&sig2=k6sx3kuwbqjqhbkdw MJRKA&bvm=bv ,d.Yms) Den ovenstående figur, viser, hvorfor nogle unge har en trang til at udøve selvdestruktiv adfærd. Som udgangspunkt skal man se starten på figuren, som værende ved de negative følelser i toppen af cirklen, når de unge mennesker føler frustration, vrede og tomhed over en længere tidsperiode, kan det føre til, at man ikke længere kan kontrollere disse følelser, der kan medvirke til tanker om selvskade pga. behovet for kontrol. Man forsøger dernæst at få kontrol over situationen igennem en dissocieringsproces, dvs. man begynder at fraspalte de negative følelser, hvilket i sidste ende giver en følelse af tomhed. Derefter vælger nogen at gribe til selvskade, for på den måde enten at få den psykiske smerte under kontrol, ved at påføre sig selv fysisk smerte, 40