Tabet af en gentleman | Information\nDF-s medlem af Europa-Parlamentet, Mogens Camre, medbringende på valgaftenen et styk baby med sutteflaske og ung kone samt iført et grin som en haj, der lige har ædt en badegæst. Far med barn - et ubevidst forsvarsværk: Jeg står i snavs til halsen, men man slår ikke på folk med spædbørn med i favnen.\nDa Dag Halvorsen den 17. november døde i sit hjem i Beograd 72 år gammel, mistede pressen en af sine få sande gentlemen. Man kunne i sandhed tale om et menneske af en svindende verden, die Welt von Gestern anno 2007, en mennesketype medierne knap nok har plads til mere.\nEn dannet mand, en fagmand af ædleste karat: magister i polsk litteratur, journalist både talende og skrivende som en drøm. Dertil kender af Østeuropa og Balkan som ingen anden, beherskende adskillige af sprogene og dybt fortrolig med den østlige og balkaniserede politiske virkelighed, der kan få stærke folk til at segne.\nKarsten Fledelius skrev bevægende om vennen og mennesket Dag Halvorsen her i bladet og mindede sine læsere om, at man for sidste gang har hørt den bløde halvorske klang i radioens Orientering. 'Kroarterne', sagde Halvorsen for kroaterne og polakkerne for polakkerne, og insisterede med sit flydende dansk, skønt han var klingende nordmand, på visse udtaler, visse stød, visse syntaktiske særheder, der nok lå en anelse skævt, men foruden den dybe indsigt, den klare analyse og den ubestikkelige holdning også var en del af varemærket.\nEn trofast idealist\nHalvorsen tjente et langt liv trofast oplysningsidealerne i vores kultur; troen uden illusioner på, at det næppe går med, men slet ikke uden oplysning, oplysning og atter oplysning. Et sted for enden af vejen måtte der ligge en eller anden form for fornuft, et ønske om fred og fordragelighed, og at krigen, blodsudgydelserne, hadet, intolerancen, dumheden trods alt var en afvigelse fra en form for fredelig normaltilstand.\nI de senere år, når man som denne skribent flittigt lyttede til Dag Halvorsen, anede man måske en skepsis, om det nogensinde blev anderledes. Pessimismen, hvad angår Serbien, orkede han ikke længere at skjule. Alligevel var oplysning det eneste alternativ til kaos.\nEt menneske af Dag Halvorsens format og indsigt lader sig ikke sådan erstatte.\nSlet ikke i en situation hvor institutioner som DR ikke værdsætter den kritikkens dannelse, der er forudsætningen.\nMed besvær og ikke så lidt smerte vender vi os herefter til dagen og vejen.\nAbdol, Allah og Pia\nDansk Folkepartis leder lancerede i ugen, der gik, en ny form for dansk politisk debat i konditionalis; en ny metode der åbner vide perspektiver i forsvaret af de danske værdier og sammenhængskraften. Hvis ifølge Pia Kjærsgaard Enhedslistens kandidat Asmaa Abdol-Hamid under en eventuel vakance i Enhedslistens lille folketingsgruppe som folketingssuppleant får sæde i tinget, og hvis hun betræder Folketingets talerstol, og hvis hun dér påkalder sig Allah, så skal Asmaa Abdo-Hamid smides ud af tinget. Korporligt og med et brag.\nDet meddelte Pia Kjærsgaard sådan uden videre og uden der er udsigt til at Asmaa Abdol-Hamid kommer ind i klubben lige med det samme, men modererede sig straks ved at tilføje, at det nok ikke lader sig gøre.\nAltså at smide et folketingsmedlem ud for at nævne Allah. Ikke korporligt. Så har Kjærsgaard lige lanceret ideen, men ikke selv tilskyndet til vold. Det skal jo ikke hedde sig, og stueren er man vel.\nMen mobbe Enhedslistesuppleanten ud, det kan man nok finde ud af, mente partiformanden; hun ville gøre sit nidkært bistået af landsbypræsterne. Hvis altså Asmaa Abdol-Hamid på talerstolen understår sig i at sige noget fordelagtigt om sin islamiske udgave af Vorherre. Hun kan bare komme an, så vil hun mærke lugten i bageriet!\nPolka, strip og sang\nHermed er åbnet mulighed for ikke så få sanktioner mod teoretisk optræden på rigets fineste talerstol. Hvis Bodil Kornbek næste gang bliver medlem af Folketinget, og hvis hun fra Folketingets talerstol begynder at synge sjofle sømandssange på oldislandsk, bliver hun grebet i nakke og røv smidt ned af Folketingets store trappe. Hvis Jens Rohde igen bliver medlem og fra Folketingets talerstol blotter sit løsgående missil, tager vi ham og putter ham i sækken. Hvis Paula Larrain, hvis hun kommer ind ved næste valg, smider kludene i polkatakt, så er det ud af vagten.\nDer er ikke den handling, man ikke kan forestille sig må give anledning til at jage folk bort fra Folketinget. Og tænk tanken med tilbagevirkende kraft og samtidig fremadrettet i fortiden, førtidspluskvam-futurumperfektum, eller hvad det nu hedder (rettelig: pluskvamperfektum eller førdatid, red.), situationer man bagefter kunne anvende som materiale til evalueringer i franske uregelmæssige verber: Hvis Anders Fogh Rasmussen i sin tid, før han var kommet i Folketinget, når han engang var kommet ind, kunne tænkes groft at ville vildlede Folketinget, fordi han var i færd med at begå kreativ bogføring, så burde han allerede på forhånd være stemplet som en uønsket der burde smides ud af Folketinget. Og det er jo rigtigt nok, så Pia Kjærsgaard har fat i noget her.\nÆrgerligt nok fik Kjærsgaard ikke anledning til at afprøve sine betingelser for at andre kan tænkes at foretage sig noget, Moster Skrap ikke vil finde sig i, ikke når det angik Mogens Camre.\nHan skred som bekendt, lige efter han var blevet valgt uden først at sige noget til nogen, medbringende på valgaftenen et styk baby med sutteflaske og ung kone samt iført et grin som en haj, der lige har ædt en badegæst.\nFar med barn. Et potensbevis. Eller et ubevidst forsvarsværk: Jeg står i snavs til halsen, men slå ikke på folk med spædbørn i skrævet! Pressen skrev op og ned om skurkestregen uden at kunne finde mening i galskaben. Hvorfor fanden stille op til Folketinget og blive valgt for at blive i EU-Parlamentet? Hvor ligger fornuften, hvis der er nogen fornuft, og manden ikke bare er småtosset. Det sidste har man haft indtryk af.\nMen man vil jo helst finde en forklaring. Camres egen er hen i vejret: for at gøre arbejdet færdigt i EU og kæmpe mod traktaten!\nOldefar med barnet\nDet gør man jo meget mere effektivt fra de nationale parlamenter, det ved enhver. For at komme væk fra kone og pattebarn? Det er der mere ræson i. Manden, der just ikke er født i går, men kunne være flaskebarnets oldefar, har måske - og på trods af, at han har prøvet det et halvt dusin gange før og altså formerer sig mere end de indvandrere han beskylder for det samme - genopdaget hvor lidt morsomt, det er at blive berøvet nattesøvnen. Så hellere et hotelværelse i Bryssel.\nMest sandsynligt er det, at Camre har fået valget mellem at gøre som Pia Kjærsgaard har forlangt. Den med Nasser Khader og den arabiske tæppehandler er ikke så smart, når statsministeren leder efter et påskud til at løsne forbindelsen en anelse fra DF.\nFoghs vælgere har uden at slippe taget i VKO tilkendegivet, at en noget mere civiliseret kurs end DF's er ønskværdigt.\nMan skal jo helst kunne se sig selv i øjnene, hver gang man har brækket sig. Det mest sandsynlige er således, at Pia Kjærsgaard og DF-toppen af benhårde centralister, der minder om Stalin-tiden, har meddelt Camre, at hvis han ikke holdt sig uden for synsvidde nede i EU, så ville han få samme behandling som Asmaa Abdol-Hamid.\nDen besked var tydelig nok, og det var derfor Camre sad og klamrede sig til spædbarn og sutteflaske i håb om nåde. Aber nein, den slags kender de ikke i DF, så farvel og goodbye og skriv endelig ikke hjem.\nDet eneste, der er i vejen med denne forklaring, er, at Pia Kjærsgaard afviser den og i øvrigt benægter, at hun overhovedet har talt med Camre på forhånd.\nOg så kan forklaringen jo ikke være rigtig.\nSå må det være, fordi Camre bare er tosset.\nAnders Fogh RasmussenAsmaa Abdol-HamidBodil KornbekJens RohdeKarsten FledeliusMogens CamrePaula LarrainPia Kjærsgaard\n24. november, 2007 - 22:57\nOven på Lykkebergs intellektualisering, Sjølles på-den-ene-på-den-anden-side og Emc's DF-hvidvaskning er det som altid velgørende, at Georg Metz sætter tingene på plads.


Toursport Radial findes hos giga-daek.dk\nHastighedsindeks: Alle H: op til 210 km/h ZR,W,Y: over 240 km/h\nMærke: Alle Anlas Avon Bridgestone CST Continental Dunlop Maxxis Metzeler Michelin Mitas Pirelli\nToursport Radial - i alle de kendte brands\nHos giga-daek.dk er vi glade, når du er glad. Derfor gør vi meget for, at du skal føle dig tryg som kunde, når du handler hos os. Og derfor giver vi dig lav pris, stort udvalg, hurtig og gratis levering, 30 dages returret og du har mulighed for at handle dine varer online 24 timer i døgnet alle ugens syv dage. Det er både let, sikkert og hurtigt for dig som kunde, når du handler dæk hos os.\nVi fører blandt andet de fede Toursport Radial i mange kendte brands. Vi fører også brands som Nankang, Continental, Dunlop, Bridgestone og mange andre af de anerkendte mærker. Dette har vi valgt for at sikre dig, at du får value for money.\nToursport Radial - fede dæk til din motorcykel\nHos giga-daek.dk elsker vi motorcykler lige så højt, som du gør. Derfor har vi den fulde forståelse for, at du kun vil have det bedste til din motorcykel - man går ikke ned på udstyr. Derfor har vi valgt at føre de super fede Toursport Radial dæk, så din motorcykel kan få et par rigtig seje dæk. Hvad er en motorcykel uden fede dæk? Dækkene betyder så meget på en motorcykel - både af udseende- og af sikkerhedsmæssige årsager - det er trods alt dækkene, der rører jorden.


ADW: Antaresia perthensis: INFORMATION - Krybdyr\nAf Chelsea Blanchet\nAntaresia perthensis, der almindeligvis betegnes som pygmy eller anthill python, er hjemmehørende i Pilbara-regionen i det nordvestlige Australien og lejlighedsvis i nordvest Queensland. Denne art ses normalt kun uden for Australien som en del af den lukrative handel med krybdyr. Uden for dets oprindelige rækkeviddeA. perthensissynes at tilpasse sig let til mange forskellige miljøer.(Hardy, 1995; Hoser, 2000)\nPygmy pythoner er rigelige og udbredte i hele Pilbara. Pilbara-regionen ligger syd for Kimberly Tropical Savanna-økoregionen og inkluderer nogle af de varmeste og tørreste områder i Australien. Selv om denne region er ekstremt tør og ikke har nogen formel våd eller tør sæson, er den lille mængde nedbør, der opstår, typisk koncentreret i sommersæsonen. Dette habitat består hovedsagelig af fladt land med sparsom vegetation, som generelt består af beggeSpinifexbuske (små græsklædte buske, der dækker små stenede bakker) eller stuntedeeukalyptustræer.\nHerpetologer finder pygmy-pythoner ved at brænde spinifex-buske, hvor de ofte gemmer sig i buskene om dagen for at undslippe den brændende australske sol. Denne slange findes nemmest i store termittehøje, hvor de tilbringer næsten alle dagslys. Normalt,A. perthensisfindes ved at dele de store høje med andre arter, herunder Stimsons pythoner ( Antaresia stimsoni ), sorthovedede pythoner ( Aspidites melanocephalus ), konge brune slanger ( Pseudechis australis ), måneslanger (Furina udsmykkede), bredbåndede sandsvømmere (Eremiascincus richardsoni), Pilbara-geckoer ( Gehyra pilbara ) og deprimerede spiny skinks ( Egernia hurtigt ). Det er blevet foreslået, atA. perthensisfrekventerer disse høje, fordi dagtemperaturer i høje kan nå op til 38 ° C, hvilket er ideelle forhold for disse ektotermiske pythoner. Mens du er inde i højene,A. perthensisog andre slanger krøller sig om hinanden i det, der ligner en stor kugle. Tid brugt i høje bruges normalt til at hvile og omdanne varmen omkring dem til energi. Ud over spinifex-buske og termitbakke,A. perthensiskan lejlighedsvis findes under sten.(Western Australia Government, 2009; Hoser, 1993; Hoser, 1995; Hoser, 1999; Hoser, 2000)\nPygmy pythoner er de mindste pythoner i verden, der kun måler ca. 60 cm lange og 200 g som voksen. På klækningstidspunktet er denne lille slange kun ca. 17 cm lang og 4 g. Kvinder er lidt større end mænd. Hovedet er kort og kileformet, mens nakke og krop er tykke og muskuløse. Dorsalsiden er typisk mørk mursten rød og kan være mønstret. Mønsteret er lavet af cirka fire regelmæssige sorte markeringer, der giver indtryk af tværstænger. Generelt er mønstre og farver lysere og mere levende hos yngre slanger og undertiden falmer helt ved modenhed. På den ventrale overflade er pygmy-pythongs cremet hvidt. Skaleringen er som følger: 31-35 mellemkropsrækker, 205-255 ventrale skalaer, en enkelt anal skala og 30-45 underhoved.\nAlle pythoner, inklusiveA. perthensis, bevæg dig ved at rejse fremad i en lige linje, kendt som retlinet progression. Dette opnås ved at stive ribbenene for at yde støtte, derefter løfte et sæt ventrale skalaer og bevæge dem fremad, så de løse ender griber jordoverfladen og skubber slangen fremad. Denne type bevægelse fungerer på jorden såvel som i træer.(Bartlett og Wagner, 1997; Bradshaw, 2000; Hoser, 1993; Hoser, 1995; Hoser, 2000; Mattison, 2007; Seigel, et al., 1987; 'Pythons, boas and anacondas, whats the differentance', 2010)\n180 til 210 g\n6,34 til 7,40 oz\n42 til 62 cm\n16,54 til 24,41 tommer\nSikre detA. perthensisæg inkuberes ved tilstrækkelige temperaturer er afgørende for ægens succes. Pythonæg er særligt temperaturfølsomme, og hvis de inkuberes ved utilstrækkelige temperaturer, udvikler eller udvikler mange unge ikke fødselsdefekter såsom spinal kyphosis. Køligere inkubationstemperaturer kan også resultere i abnormiteter i en mørkfarvning eller farve eller tilstedeværelsen af et strippet mønster. For at hjælpe med udklækningsprocessenA. perthensishar en lille ægtand i enden af næsen. Æggetanden hjælper klækkende slanger med at bryde igennem deres hårde skaller og vil falde af inden for få uger efter ruge.(Bartlett og Wagner, 1997; Hoser, 1995; Hoser, 2000; Mattison, 2007; Seigel, et al., 1987)\nSom de fleste små slanger udviser pygme-pythoner et træk kaldet parringsadfærd, hvor flere hanner og kvinder bevæger sig sammen. Det menes, at denne opførsel er et resultat af, at hanner følger hunnerne specifikt for at parre sig som reaktion på kvindens frigivelse af feromoner. Den kvindelige slange frigiver disse feromoner som reaktion på et fald i den omgivende temperatur. Hannerne gnider deres kroppe langs hunnens kappesporer, som bruges til at starte avlsrespons hos kvinder. Dette hjælper med at lokke kvinden, før coppulation begynder. Reproduktive organer af mandlige slanger er parret, forked hemipenes, som opbevares, omvendt, i hanens hale. Hemipenerne er ofte rillede, hooked eller spindled for at gribe væggene i kvindens cloaca.(Bartlett og Wagner, 1997; Seigel, et al., 1987)\nDenne art er oviparøs og lægger æg, der er indkapslet i en tynd pergamentlignende skal. Æggene tager ca. 2 måneder at klække, i hvilket tidsrum moderens python forbliver oprullet omkring sine æg for at give beskyttelse og varme.(Bartlett og Wagner, 1997; Hoser, 1995; Hoser, 1999; Mattison, 2007; Seigel, et al., 1987)\næg inkuberes i 2 til 3 måneder\nMens der ikke er nogen beretninger om forældrenes investering i naturen, forbliver kvindelige pythoner generelt viklet omkring deres æg for at beskytte dem, mens de udvikler sig, hvilket sikrer, at æggene ikke bliver for kolde. Når æggene er klækket, er de unge uafhængige.(Bartlett og Wagner, 1997; 'Pythons, boas og anacondas, hvad er forskellen', 2010)\nPygmy pythoner er kendt for at leve mere end 25 år. Selvom disse slanger ikke lever så længe i fangenskab, har de stadig en forholdsvis lang levetid, op til 20 år.(Bartlett og Wagner, 1997; Regeringen i det vestlige Australien, 2009; Hoser, 1989; Hoser, 1995; Mattison, 2007; 'Pythoner, boas og anacondas, hvad er forskellen', 2010)\n15 til 23 år\nPygmy pythons er stort set ensomme, kun findes med andre pygmy pythons i parringssæsonen. Selvom disse slanger ofte findes sammen med andre slangeaggregationer i termitbakke, er disse opportunistiske aggregeringer, og der er lidt interaktion.(Seigel, et al., 1987)\nHjemmesortimentstørrelser er ikke rapporteret.\nPygmy pythoner bruger duft til at spore deres bytte. De slår deres forkede tunger for at samle luftbårne partikler og sender dem derefter til vomeronasal eller Jacobsons organ i munden. Denne gaffel i tungen giver slanger en slags retningsretning af lugten og smagen samtidigt. Deres tunger holdes konstant bevægelse, prøveudtagning af partikler fra luften, jorden og vandet, analyse af de kemikalier, der blev fundet, og bestemmelse af tilstedeværelsen af bytte eller rovdyr i det lokale miljø. receptorer i dybe riller mellem næsebor og øje. Også almindeligt i pythoner er labiale grove, der findes på deres overlæbe lige under næseborene, disse strukturer giver dem mulighed for at 'se' den udstrålede varme fra varmblodede byttedyrspattedyr. Pygmy python underbellies kommer i direkte kontakt med jorden og er meget følsomme over for vibrationer. Dette gør det muligt for slanger at mærke andre dyr, der nærmer sig, ved at opdage de svage vibrationer i luften og på jorden. Forskning tyder på detA. perthensiskommunikerer som de fleste andre slangearter og bruger hovedsagelig duft til at finde bytte og kommunikere.(Bartlett og Wagner, 1997; Hoser, 1995; Seigel, et al., 1987)\nPygmypytoner dræber bytte ved indsnævring. Selvom indsnævring ser ud til at indebære kontinuerlig klemning, sker det faktisk med mellemrum. Da muskler bruger store mængder energi, når de udøver kraft og klemmer med mellemrum og kun når det er nødvendigt, sparer slangerne energi. Hvis du holder indsnævringspositionen, selv når den ikke presses, kan en slange presse sig meget hurtigt igen, hvis byttet begynder at bevæge sig igen.\nPygmy-pythoner er natlige jægere, jagt om natten hjælper dem med at undgå de ekstreme temperaturer, der opleves om dagen i Pilbara-regionen. Deres diæt ændres med alderen: unge slanger spiser generelt små krybdyr inklusive geckos og skinks, ved modenhed skifter deres diæt til at omfatte små pattedyr, såsom flagermus, som den fanger på en innovativ måde. Slangen placerer sig på afsatser ved hulindgange og slår mod flagermusene, når de flyver ind og ud af hulerne. Voksne slanger lever også af padder. Fordøjelsen begynder næsten, når slangen begynder at synke, fordi spyt og mavesyrer, der fuldstændigt dækker byttet, indeholder stærke enzymer til nedbrydning af mad. Den tid, der kræves til fordøjelsen, afhænger stærkt af måltidsstørrelse og måltidstype. Nogle måltider kan tage ekstremt lang tid, nogle gange flere dage at fordøje.(Bartlett og Wagner, 1997; Hoser, 2000; Mattison, 2007; Shine and Slip, 1990)\nPygmy python unge har høj risiko for rovdyr. Disse slanger spises af en række fugle, kødædende pattedyr, store frøer, edderkopper og andre slanger. Selvom voksne pygmy-pythoner har en lidt lavere risiko, gør deres lille størrelse dem stadig let bytte. Den mørkerøde farve af denne art hjælper dem med at undgå fangst noget, da det hjælper dem med at blande sig med deres miljø.(Bartlett og Wagner, 1997; Hoser, 1995; 'Pythons, boas og anacondas, hvad er forskellen', 2010)\nMan ved ikke meget omA. perthensisi det vilde. Mens de spises af større krybdyr, pattedyr og fugle, er de ikke det primære bytte for nogen kendt art.(Hoser, 1989; Hoser, 1993; Hoser, 2000; 'Pythoner, boas og anacondas, hvad er forskellen', 2010)\ntermitter ( Isoptera )\nMens der ikke er nogen direkte fordel for mennesker,A. perthensisspiser andre små, undertiden pestilente krybdyr og små pattedyr. Faktisk er de generelt føjelige slanger og er efterspurgte som kæledyr.(Hoser, 1989)\nDer er ingen kendte bivirkninger afA. perthensispå mennesker.(Bartlett og Wagner, 1997)\nPygmy pythoner er almindelige i hele deres naturlige habitat. Den eneste betydelige trussel modA. perthensisbefolkningen er biler og turisme, da de ofte krydser veje i spidsbelastningstimer på dagen. Derudover har der været øgede forsøg på at smugle denne art ud af Australien, en lovovertrædelse, der straffes med store bøder og fængselstid.\nPythons (Pythonidae) betragtes som 'primitive' slanger med funktioner, der forbinder dem med deres firbenede firbenfædre. Disse funktioner inkluderer en rudimentær bækkenbælte i form af cloacal sporer og to lige store lunger.(Bartlett og Wagner, 1997; Bradshaw, 2000; Hoser, 1993; Hoser, 1995; Hoser, 2000; Mattison, 2007; Seigel, et al., 1987; 'Pythons, boas and anacondas, whats the differentance', 2010)\nvidenskabeligt navn for nordlige toforede salamandere\nChelsea Blanchet (forfatter), Radford University, Christine Small (redaktør), Radford University, Tanya Dewey (redaktør), University of Michigan-Ann Arbor.\nLæs om Pontoporia blainvillei (franciscana) på Animal Agents\nCoral Tree Boa hortulanusHave\nLæs om Corallus hortulanus (Garden Tree Boa) på Animal Agents\nLæs om Abrocomidae (chinchilla rotter) på dyre agenter\nOrchelimum vulgare Almindelig eng Katydid\nLæs om Orchelimum vulgare (Common Meadow Katydid) på Animal Agents\nLæs om Amblyrhynchus cristatus (Marine Iguana) på Animal Agents\nbrun anole mand eller kvinde\nbrune thrasher nesting vaner\nparringssæson for boldpython\nportugisisk krigsmand videnskabeligt navn\nsort knap kort skildpadde


BOGANMELDELSE: Artemis Fowl – Opals hævn af Eoin Colfer | Bogrummet\naf E d. 5. april 2007\n“Hvis du er afhængig af et kriminelt geni for at redde dig, er du virkelig på den!” (bagside, øverst)\nEfter Artemis’ møde med feerne i den tredje bog, har de fjernet al hans viden om dem fra hans hjerne, således at han ikke kan bringe dem i fare igen. Men nu har de pludselig brug for ham alligevel – hvad skal de så gøre?\nLige siden Artemis i samarbejde med NIS nedkæmpede B’wa Kell-triadens oprør for to år siden, har Opal Koboi ligger i koma på en lukket privatklinik, Howler’s Peak. Men efter al den tid, er hendes had til Holly, Artemis, Julius Root, kentauren Foaly og NIS bare blevet endnu mere indædt, og det viser sig, at hun har en trumf i hånden, som kan få hende ud af fængslet. Feernes farligste fange er sluppet løs, og hun er ikke alene om det – hvad skal Holly, Artemis og de andre nu gøre mod denne dødsensfarlige småalf, der er på vej til at overtage Haven City og resten af underverdenen.\nEfter denne bog, vil feverdenen ikke blive den samme for Holly og de andre, og denne mission for at stoppe Opal vil ikke være uden konsekvenser.\nMed denne fjerde bog i serien om Artemis Fowl og feerne har Eoin Colfer gjort det umindeligt godt. Ikke alene har han formået at holde en høj standard i alle fire, men han har også været mand for at skrive bedre og bedre gennem årene. Bogen er velskrevet, plottet er sjovt, spændende og gennemtænkt og karaktererne er flot bearbejdede.\nNår man læser Artemis Fowl kan man ikke lade være med at elske Artemis’ genialitet, Butlers elegante brutalitet, Hollys mod og galgenhumor, Foalys morsomheder og Roots skarpe bemærkninger. Eoin Colfer har virkelig gjort sine karakterer elskelige og charmerende på hver sin måde.\n“Artemis Fowl – Opals hævn” er fjerde bind i serien om Artemis Fowl.\nfantasyovernaturlige fænomenerArtemis Fowl serien


Assassin's Creed Odyssey: Fra actionspil til rollespil - Gameplay\nAnmeldelser Konsolspil Pc-/Mac\nTags: action, assassin's creed, assassins, gameplay, grækenland, microsoft xbox, morten skovgaard, nintendo switch, pc, rollespil, sony playstation, spiloplevelse, templars\nAssassin’s Creed Odyssey: Fra actionspil til rollespil\nMorten Skovgaard 08/11/2018\nPris: 450 kr. (pc), 530 kr. (PlayStation 4), 530 kr. (Xbox One)\nIngen andre spilserier har dækket så mange historiske perioder så omhyggeligt og nøjagtigt som Assassin’s Creed-spilserien. Seriens fans har igennem det seneste årti bevæget sig fra korstogene i Mellemøsten og Renæssancen i Italien hen over Kolonitiden på det amerikanske kontinent til Den Franske Revolution og det victorianske England.\nSidste år valgte Ubisoft at springe tilbage i tiden igen med Assassin’s Creed Origins, som foregik i oldtidens Egypten og på mange måder fungerede som en genstart af spilserien. Herfra bevæger vi os i det aktuelle og svært underholdende Assassin’s Creed Odyssey små 500 år frem i tiden til Den Peloponnesiske Krig i det gamle Grækenland.\nFra actionspil til rollespil\nAssassin’s Creed-serien har ikke just været én lang succeshistorie gennem årene. Det har i perioder været småt med reel udvikling i spillene, hvor man blot har flyttet det samme spil til nye byer og steder rundt omkring i verden, og fyldt mere eller mindre ligegyldige spilelementer oven i oplevelsen. Ubisoft ramte undertiden nogle højdepunkter, blandt andet med de sjove søslag i Assassin’s Creed: Black Flag, men helt generelt er det ikke rigtigt lykkedes for dem at lave et bedre designet og mere helstøbt spil end det gamle Assassin’s Creed 2, der i adskillige år har stået som spilseriens allerbedste udgivelse – ikke mindst i kraft af den velskrevne og charmerende hovedperson Ezio Auditore.\nKrigerkvinden Kassandra er en særdeles velrealiseret hovedperson.\nUdviklingen gik helt i stampe i de senere Assassin’s Creed Unity og Syndicate, men så skete der pludselig noget sidste år. Assassin’s Creed Origins indeholdt en lang række hårdt tiltrængte ændringer og tilføjelser, som Odyssey i år bygger videre på. Assassin’s Creed er med disse to spil gået fra at være et rent actionspil til i højere grad at føles som et rollespil. Det er en udvikling, der passer virkeligt godt til både seriens overordnede evige konflikt mellem snigmorderne og tempelridderne og til de store, åbne spilverdener, som Ubisoft er utroligt dygtige til at opbygge.\nAssassin’s Creed Odyssey føles med andre ord nærmest som et Skyrim-inspireret rollespil med masser af dialog, hundredvis og atter hundredvis af missioner i en næsten uoverskueligt stor spilverden, indsamling af udstyr og opgradering af evner. Det er en yderst velkommen ændring, der både bekræfter spilseriens eksistensgrundlag og giver masser af forhåbninger om høj kvalitet i kommende udgivelser i den.\nOdyssey føles nærmest som et Skyrim-inspireret rollespil\nIkke mange timer efter den ydmyge start som enten kvinden Kassandra eller manden Alexios har man en bugnende missionsjournal og er dybt involveret i store begivenheder under Den Peloponnesiske Krig. Det er en klassisk rollespilsrejse, hvor man på ingen tid går fra at slås med lokale bøller til pludselig at duellere med hærkaptajner, sabotere krigsforsyninger og egenhændigt nedlægge hele fæstninger fyldt med soldater. Spilverdenen i Odyssey indeholder så mange ting at foretage sig, at det nogle gange næsten er for meget af det gode. Det er muligt blot at fokusere på hovedhistorien – som i sig selv skulle tage op mod 50 timer at gennemføre – men spilleren bliver konstant distraheret af spændende opgaver og løfter om eftertragtede belønninger. Dertil kommer trangen til simpelthen bare at ride ud og selv gå på opdagelse i den flotte indholdsrige spilverden.\nFremtidsscenerne er pakket væk, og tak for dét\nRollespilsaspektet i Odyssey minder til forveksling om det, man typisk møder i andre lignende spil. Her er tre forskellige “udviklingstræer”, som man skal fordele evnepoint i, efterhånden som man modtager dem. På den måde kan man selv vælge, om éns snigmorder skal specialisere sig i direkte nærkamp (Warrior), om han skal blive bedre til at luske rundt og lave snigangreb (Assassin), eller om distancekamp med bue og pil skal prioriteres (Hunter). Man kan selvfølgelig også bare blande pointfordelingen mellem de tre træer, så den passer bedst muligt til de éns våben og foretrukne spillestil. Systemet giver masser af muligheder for at eksperimentere frit, og man begynder hurtigt at føle sig tilfredsstillende badass-agtig, når man låser op for nye angreb. Enhver, der nød filmen 300 (som udspiller sig i samme historiske periode), vil ligesom jeg sikkert også opnå stor pervers nydelse i at lokke hårde modstandere op på enormt høje og stejle bjerge, blot for i bedste Gerard Butler-stil at frontsparke dem hårdt ud over kanten og se dem styrte i døden flere hundrede meter længere nede …\n“300-frontsparket” bliver hurtigt tilgængeligt i Odyssey og står for en stor del af kampenes underholdningsværdi.\nUbisoft har denne gang også gjort sig tydelige anstrengelser for at skrive både historier og roller, som man gider at engagere sig i. Det generelle niveau i manuskript og dialoger – særligt dem, der hører til hovedhistorien – er høj, og man oplever ikke de samme kvalitetsmæssige styrtdyk, der prægede spillene i den sløje periode nævnt ovenfor. Det gør, at man er mindre tilbøjelig til at trykke videre gennem samtaler for at komme hurtigere i gang med at slås, og skaber en fin balance i spillet. Samtidig har man også langt om længe erkendt, at det rædsomme fremtidselement med Animus-maskinen, som op til seriens spæde start for mange år siden måske virkede som en rigtigt god idé, ikke rigtigt fortjener mere end nogle få minutters opmærksomhed i starten af spillet (og måske også i slutningen). Måske var alle de tørre tæsk til det makværk af en filmatisering, som Ubisoft fik rodet sig ud i for par år siden, det, der skulle til.\nFordybelse i udforskningen\nEt på overfladen mægtigt spændende nyt element i Odyssey er den nye Exploration Mode i spillet. Her slår man al navigationshjælp fra og skal selv finde rundt mellem byer, personer og landmærker. Ubisoft opfordrer selv spillerne til at spille på den måde, fordi de mener, at det skaber større fordybelse i spilverdenen, og det har de sådan set ret i. Hvis der ikke er nogen udfordringer forbundet med at finde ting, begynder man som spiller let at køre på autopilot – og for eksempel bare ride løs langs ruter på minikortet direkte mod små radarpunkter uden at bemærke alle detaljerne i spilverdenen. Uden alle de forstyrrende brugerflade-elementer bliver det lettere at engagere sig i den lange odyssé, man begiver sig ud på.\nNej, det er ikke en græsk soldat på steroider – vi møder flere overnaturlige væsener fra den græske mytologi i spillet.\nFunktionen ville imidlertid virke bedst i et spil, der ikke insisterer på at kyle indhold i hovedet på spilleren hvert eneste minut. Assassin’s Creed Odyssey føles på mange måder som et typisk onlinerollespil; man kan mærke, at det helt grundlæggende er designet til at give en konstant underholdningsimpuls, der kan fastholde interessen. Det er der for så vidt heller intet galt med, for spillet er uden tvivl sjovt. Men fraværet af impulser og indhold kan også være med til at skabe stemning og store spiloplevelser – som vi ser i for eksempel det meget langsommere og mindre underholdningsfikserede Red Dead Redemption 2. Odyssey føles ofte lidt som en Michael Bay-film, hvor der foregår alt for meget med 200 kilometer i timen rundt omkring én, mens man desperat forsøger at finde et fikspunkt i det hele.\nKampene er stadig ikke på niveau\nKampsystemets mangler kommer særligt til udtryk i de større slagscener, som umiddelbart er det mindst vellykkede element i spillet. Man indtager rollen som lejesoldat i den overordnede krig mellem Sparta og Athen og bliver ofte kastet ud i noget, der er uden tvivl har været tænkt som episke slagscener i udviklernes hoveder, før de skulle realisere dem på skærmen. I praksis er det desværre flade og forudsigelige affærer, hvor små grupper af soldater står og tjatter lidt til hinanden, mens man render rundt og leder efter ledere, man kan nedlægge for at flytte fronten. Sjovt nok har Ubisoft tidligere skabt rigtigt gode slagscener i deres krigerspil For Honor, og de behøver også blot at skele til Shadow of Mordor-spillene for at se, hvordan kamp mellem mange modstandere ad gangen skal håndteres.\nSnigangrebene på de individuelle modstandere har altid virket bedst i Assassin’s Creed. Odyssey er ingen undtagelse.\nDe slappe slagscener skal i høj grad også tilskrives det aldrende kampsystem i Assassin’s Creed, som igennem hele spilseriens levetid aldrig er blevet forbedret markant. Det fungerer fint, når man skal liste sig rundt og snigmyrde folk, og kamp mod enkelte modstandere afvikles rimeligt acceptabelt. Men kampe mod flere modstandere samtidig falder til jorden, fordi spillet rent teknisk og animationsmæssigt ikke understøtter det ordentligt. Det er oplagt at sammenligne med forrige måneds Spider-Man for at pege på, hvordan man gør det rigtigt. Det er dog næppe noget, der vil genere Assassin’s Creed-veteraner synderligt, for alt er mere eller mindre, som det plejer at være i denne afdeling, og spillet lider ikke voldsomt under det. Der er under alle omstændigheder masser af plads til forbedring.\nAssassin’s Creed Odyssey får en klar anbefaling med på vejen herfra – vel at mærke fra en spiller, der i mange år ellers havde mistet troen på, at Ubisoft nogensinde ville kunne bringe spilserien tilbage på ret køl. Spillet leverer et svimlende antal spilletimer af høj kvalitet og rammer et rigtigt godt udgivelsestidspunkt, hvor det ikke kolliderer med andre tidskrævende actionrollespil. Jo, der er et vist lille westernspil, som også påkalder sig en del opmærksomhed i disse dage, men de to spil er til alt held vidt forskellige i både tema, tempo og design. Alle, der holder af hurtig, letfordøjelig action, som serveres konstant igennem en lang og spændende historie, kan med fordel kaste sig ud i Odysseys fascinerende og flotte verden. Uanset om de har spillet tidligere Assassin’s Creed-spil eller ej.\nEt fremragende spil i Tolkiens Ringenes Herre-univers, som både lod sig inspirere kraftigt af Assassin’s Creed og på mange områder overgik spilserien, da det kom. Stadig et bedre spil end fortsættelsen Shadow of War.\nEn stor verden med masser af kulørte tegneseriekampe og personlighed, så det batter. Spider-Man vil tiltale alle, der elsker lettilgængelig og vellavet popcorn-underholdning.\n“Lad dem bare spille Ludo, hvis de gerne vil dét …”\n1960: The Making of the President – oplev en hård historisk valgkamp


12 Tidløse og moderne Bob-hårklipp til kvinder - Haircut Inspiration\n19fotos JStone / Shutterstock.com Du keder dig aldrig med en bob. vedHaircut Inspiration 3. august 2019\nFå frisurer er så alsidige som boben. De har været en af de mest populære nedskæringer i årtier, og uanset hvor meget tid der går, synes der altid at være en sjov måde at opdatere og opfriske den på. Tjek nogle af de seneste populære bobtendenser.\nen/19 Vanessa Hudgens 'Side-Pushed Leveled Bob\nVil du blive lidt dristig med din bob? Brug din yndlingsgel eller holdeprodukt, og brug den til at glatte dit hår tilbage og til siden som Vanessa Hudgens. Du ser ud som om du kom lige fra stranden.\nFeatureflash Photo Agency / Shutterstock.com to/19 Emma Watsons indrullede Bob\nDu kan rocke denne stil fra Emma Watson, uanset om dit hår allerede er boblængde eller længere. Alt du skal gøre er at krølle eller trække enderne af dit hår op for at skabe en illusion af en bob.\nFeatureflash Photo Agency / Shutterstock.com 3/19 Karlie Kloss 'inspirerede stil fra 1920'erne\nKarlie Kloss '' hylder 1920'ernes klapper, der populariserede bobsnittet, vi kender i dag. Sæt dit smør lavt over din pande og tilføj nogle bløde bølger til hårets krop for at holde det frisk.\nFeatureflash Photo Agency / Shutterstock.com 4/19 Emilia Clarkes halvdel af halvdelen\nHvem siger, at du ikke kan bære kort hår op? Følg Emilia Clarkes ledning, og brug bobby-stifter, et klip eller et hårbånd for at sikre halvdelen af dit hår op. Du kan være så pæn eller rodet som du vil!\nTilføj din krop og volumen til din bob ved at tilføje et par strategiske krøller, som Milla Jovovich. Selvom hendes snit er relativt simpelt, tager den lille krølle i hendes pandehår det til det næste niveau.\nVær ikke bange for at gå efter en kantet rocker, der ligner Kristen Stewart. Hold enderne af dine lokker så glatte og lige som muligt, og brug derefter dine yndlingsprodukter til at holde det glatte på plads.\nBAKOUNINE / Shutterstock.com 7/19 Margaret Clunie's Classic Wavy Bob\nMargaret Clunies bølgede bob er virkelig et klassisk look. Du har muligvis ikke meget længde at arbejde med, men brug dit yndlings krøllejern eller tryllestav til at tilføje et par bølger til din bob for yderligere volumen.\nFeatureflash Photo Agency / Shutterstock.com 8/19 Ciara's Blonde Bob med mørke rødder\nDu kan lege med farve, når du har en bob. Lad en af dine mørke rødder komme igennem ligesom Ciaras for en spændende 'do'. Du kan holde dine ender blonde eller eksperimentere med forskellige modefarver.\nUndervurder aldrig kraften i en god blowout. Det kan tilføje utrolig volumen og krop til din bob, ligesom Rita Oras.\nlandmarkmedia / Shutterstock.com 10/19 Zendayas klassiske bob med pandehår\nFå ting parres så perfekt som en fuld frynser og en bob. Zendayas pandehår kombineret med hendes slanke 'rammer hendes ansigt smukt. Hold dit hår så lige som muligt for at vippe et lignende udseende.\nFeatureflash Photo Agency / Shutterstock.com elleve/19 Evan Rachel Woods halvt op med karamelhøjdepunkter\nEn rodet halvdel 'gør som Evan Rachel Woods kan arbejde med din hårfarve for at gøre endnu mere opmærksom på dit ansigt. Du skal blot placere et par strategiske højdepunkter i nærheden af dit ansigt.\nTinseltown / Shutterstock.com 12/19 Bob med korte pandehår\nFå udseende er så smarte, tidløse og seje som en bob med korte pandehår. Selvom du normalt holder tingene lige og glatte som muligt, kan det give ekstra wow-faktor at lade dit hår blive lidt rodet.\nFra + Sudden / Shutterstock.com 13/19 Selena Gomez's Bob Haircut Tinseltown / Shutterstock.com 14/19 Blond afslappet bob med ansigt indramning pandehår sama_ja / Shutterstock.com femten/19 Afslappet Bob lookstudio / Shutterstock.com 16/19 Lea Seydoux's side fejet Bob Andrea Raffin / Shutterstock.com 17/19 Alessandra Mastronardis Bob chinellatophoto / Shutterstock.com 18/19 Fransk Bob henningstad / Shutterstock.com 19/19 Runde krøller på Bob henningstad / Shutterstock.com


Gratis PhotoShop kurser – her på nettet | ThePhotographer's Blog\nForside > Billedbehandling, Fotokurser - Workshops\t> Gratis PhotoShop kurser – her på nettet\nGratis PhotoShop kurser – her på nettet\nHer er lidt reklame for en genial side, hvor grafikeren Søren Vedel har lavet en masse kurser – på dansk – i brugen af Photoshop.\nSørens kurser er lette at forstå og han gennemgår mange forskellige emner på en grundig måde. Og er du bruger af lillebror Elements, så er der også meget at lære i disse kurser.\nHer er et par stykker af de emner, som Søren kommer ind på:\nSelektiv Desaturation, som jeg selv skrev om i et blog indlæg forleden, her.\nDer kommer løbende flere kurser, så gem dette link blandt dine favoritter.\nKategorier:Billedbehandling, Fotokurser - Workshops Tags: Billedbehandling, PhotoShop, Tutorials\nSådan et studie vil jeg have….:-) Selective Saturation – en guide, her til iPaden – del 2


Eks-landsholdsspiller startede klub for sin datter - nu viser udlandet interesse - TV 2\n15. sep. 2018, 13:55\nHer ses nogle af de børn, der spiller med i ligaen. Foto: Lykkeliga\nPutter man dem i kamptrøjer, så de ligner hinanden, så er der kampånd og fællesskab\nHer ses to af de hold, der er en del af Lykkeliga, på vej i kamp mod hinanden til et stævne. Foto: Lykkeliga\nRikke Nielsen ses her sammen med datteren Magda (tv.) og holdkammeraten, Kaya Espensen, fra Lykkeliga. Foto: Lykkeliga\nFør datteren begyndte at spille i klubben, var der ikke mange, der kom og bankede på hendes dør for at lege.\nMen i dag, to år senere, har hun 48 håndboldvenner, fortæller Rikke Nielsen.\n32 forskellige hold er en del af Lykkeliga. Foto: Lykkeliga


Asako Shiroki: “A Warm Trail” | M100\nAsako Shiroki: “A Warm Trail”\nAsako Shiroki bygger poetiske borde, stumtjenere og senge med manglende dele. De ligner møbler fra en drøm.\nDen japanske kunstner er oprindeligt uddannet snedker, og det håndværksmæssige arbejde spiller en stor rolle i hendes værker. Kunstneren beskriver selv sine værker som et forsøg på at se det, der ikke kan ses. Der er selvfølgelig noget, men dette “noget” skal pege på det, der mangler. Mellemrummene og hullerne, i konkret forstand, men også sporene efter det, som er blevet skrællet væk eller skilt ad.\n“A warm trail” (et varmt spor) henviser til et aftryk eller spor efter det, der engang har været der. Jeg forsøger at få øje på det usynlige. Asako Shiroki om udstillingens titel (fra udstillingsteksten).\nAsako Shiroki bor og arbejder skiftevis i Berlin og Tokyo, og hun har ikke før udstillet i Danmark. M100 er glade for at byde velkommen til en udstilling med en international kunstners værker. “A Warm Trail” er en udstilling med særegne værker, hvor Shiroki bygger sarte og poetiske skulpturelle konstruktioner med tråde tilbage til den japanske snedkertradition.\nAsako Shiroki (f. 1979 i Tokyo) bor og arbejder i Berlin og Tokyo, Japan. Hun færdiggjorde sin ph.d. i kunststudier ved Tokyo Universitet og har været en del af det internationale kunstprogram ved Künstlerhaus Bethanien, Berlin (2013-2014). Hun har bl.a. udstillet i Japan, Korea, Rusland, Serbien og Tyskland. Hun har modtaget Cultural Centre of Belgrade Award i 2016.\nUdstillingen er støttet af Statens Kunstfond, Det Obelske Familiefond, Odense Kommune og Nomura Foundation.


Det skal du IKKE sige til din nabo – Ekstra Bladet\n1 time siden Dansk bryder vinder stort stævne 1 time siden Efter uhyggelig sag: Nu vil sygehus overvåge 3 timer siden Kina presser svenske medier: Nu reagerer minister 5 timer siden Dansker scorer Premier League-kontrakt 1 time siden Afslører voldsomt onani-ritual 1 time siden Dansk bryder vinder stort stævne\nTorsdag d. 11. jun. 2015 - kl. 22:50 0\nVil du undgå at optrappe en ulmende konflikt med naboen, så er der visse ting, som du skal afholde dig fra at sige\nUndgå en nabokonflikt ved at tænke over, hvad du siger. (Foto: Torben Klint)\nNabostridigheder er noget som i den grad kan ødelægge boligejernes livskvalitet, viser en undersøgelse, som Bolius har lavet. Har du en ulmende konflikt med en af dine naboer, er der især 5 ting, som du skal lade være med at sige.\nEksemplerne her bygger dels på aktuelle sager, dels på landinspektør Kristian Baatrups erfaringer. Han er ud over at være landinspektør og ejendomsrådgiver også mediator i nabokonflikter.\n1: 'Jamen, jeg sagde da også…'\nHvis du ikke kommunikerer konstruktivt, kan det optrappe en konflikt med din nabo. Tænk over, at kun 7 procent af din kommunikation er det, du siger. 30 procent er måden, du siger det på, mens dit kropssprog udgør de resterende 63 procent.\nLÆS OGSÅ: Quiz: Hvad kan din nabo tillade sig?\n2: 'Hvis du ikke…så skal jeg nok sørge for, at…'\nDu løser sjældent en nabokonflikt med en trussel. Fokusér altid på selve løsningen og ikke på konsekvenserne af en manglende løsning.\n3: 'Det er bare SÅ typisk dig, du gør altid…'\nUndgå at blive personlig, selvom det måske er typisk din nabo, og lad være med at gøre opmærksom på det, selv om det rykker i dig for at gøre det. Det bringer jer kun længere væk fra en løsning. Fokusér altid på bolden, aldrig på manden.\n4: 'Ha, så kan du lære det.'\nHar du lyst til at begå selvtægt - så stop op og tænk dig om. Selvtægt ender altid skidt, og du risikerer enten at få et erstatningsansvar eller en uoprettelig nabokonflikt på nakken.\nTavshed er heller ikke løsningen på nabokonflikten. Du bliver nødt til at komme i dialog med naboen - også selvom det er svært. Forsøger du at tie konflikten ihjel, er der overhængende fare for, at den bryder ud igen med fornyet styrke. Løs derfor dine konflikter og søg professionel hjælp, hvis det er nødvendigt.


Indeklima | Skovparken\nHvis du har skimmel eller mistanke herom, så læs her, hvad du selv kan gøre. Du skal kontakte Bovias tekniske afdeling og bruge denne blanket, så de hurtigst muligt kan hjælpe dig.\nUdgifter til skader, som skyldes dine boligvaner, er på egen regning, så behandl dig selv og din bolig ordentligt.\nNår vinteren kommer er det tid til at tænde for varmen i stuerne. Med det følger at vi logisk nok holder vinduer og døre mere lukkede end normalt, og i et rum som soveværelset lader vi måske helt være med at varme op.\nVi gør det selvfølgelig for at spare på varmeregningen. Men faktisk gør vi os selv en bjørnetjeneste ved det, for kombinationen af for lidt udluftning og varme rum, øger luftfugtigheden. Og det kan få katastrofale følger for indeklimaet.\nUndgå risiko for allergi\nNår luftfugtigheden i boligen er høj, vil der være alvorlig risiko for angreb af blandt andet skimmelsvampe, husstøvmider og lignende, som kan medføre allergiske reaktioner. Derfor kan vi ikke anbefale nok af gange, hvor vigtigt det er at have gode boligvaner. Som en tommelfingerregel skal du holde minimum 20 grader i hvert rum og sørge for at lufte ud jævnligt, så luftfugtigheden ikke overstiger 50 procent.\nÆldre boliger er mest udsatte\nI ældre boliger, hvor der fx ikke er isoleret lige så godt som i nyere boliger, er det særligt vigtigt at dyrke de gode boligvaner. De ældre boliger opfylder fuldt ud reglerne for beboelse, men der er nogle bygningsmæssige forhold som naturligt kræver, at man er særlig opmærksom på at overholde grænserne for luftfugtighed og temperatur i boligen. Det er samtidig vigtigt at fortælle, at selv i en moderne isoleret bolig, vil man få problemer, hvis ikke man overholder de angivne grænser.\nMål fugt og temperatur\nTemperaturen er simpel at kontrollere og regulere. Du skal blot dreje på radiatorventilen og aflæse resultatet på et termometer. Er der ikke varme nok på anlægget til, at du kan opnå den angivne rumtemperatur, skal du kontakte viceværten.\nLuftfugtigheden kontrolleres med et hygrometer, som kan købes i forskellige forretninger. Hvis luftfugtigheden i boligen er for høj (over 50 procent), er det nødvendigt at lufte ud. Der kan ikke opstilles præcise regler for, hvor meget en familie bør lufte ud. Fugtproduktionen stammer normalt fra den meneskelige adfærd. I få tilfælde kan fugtproduktionen skyldes de bygningsmæssige forhold, som derfor også undersøges, hvis der er problemer med indeklimaet.\nSådan sænker du fugtigheden\nFolk har ret i, at når vinduet står åbent hele dagen, kommer der luft nok ind. Men det er bestemt ikke en fordel, for overfladerne tæt ved vinduet bliver afkølet yderligere, og så bliver risikoen for kondens og skimmelangreb større.\nTør aldrig tøj i boligen\nTænd emhætten når du laver mad og lad den køre et stykke tid efter\nTør vægge og gulve af når du har været i bad\nÅbn vinduet når du bader\nJo flere personer der er i rummet, jo større er fugtproduktionen og jo mere skal der luftes ud\nBrug emhætten når du lufter ud. Det giver undertryk og sørger for et hurtigere luftskifte\nLuft ud i alle rum\nDu kan også finde flere nyttige råd på skimmel.dk


Det, der får min sovs til at skille | balancegang Det, der får min sovs til at skille – balancegang\nHvad jeg gerne ville have vidst inden jeg fik barn\nJeg ser ofte sådan nogle lister over ting, folk gerne ville have vidst inden de fik børn. De inklude\nDet, der får min sovs til at skille\nSom tegnsprogstolk fungerer man gerne også som ven, psykolog, læge, coach, ernæringsekspert eller hvad nu brugeren ellers har behov for at man er den dag. Forleden fungerede jeg så som skulder, fordi min stakkels bruger havde kærestesorger. Og det var naturligvis virkelig træls og synd for ham, men det gav også mig en mulighed for at være lidt taknemmelig for mit ellers til tider noget kaotiske liv.\nDet lyder muligvis utroligt irriterende og positiv psykologi-agtigt, men jeg er simpelthen så taknemmelig for alt det lort jeg har været igennem! For uden alle disse ting, havde jeg aldrig været her, hvor jeg er i dag.\nDer var et tidspunkt, lige efter det helt store opgør havde stået mellem Antagonisten og jeg, hvor jeg følte at alt var håbløst og ligegyldigt. Jeg havde mest lyst til bare at lægge mig til at sove og aldrig vågne igen. Alt var så uoverskueligt. At skulle leve med så meget modstand og vrede fra en mand, jeg havde elsket i mange år og som er far til mit barn. At skulle håndtere barnets sorg. At skulle håndtere min egen sorg. At skulle starte helt forfra.\nMen nu, hvor jeg er kommet næsten helskindet om på den anden side, ville jeg ikke have været alt det lort foruden! For hold da op, hvor har jeg lært meget. Om mig selv og mine egne grænser, om parforhold og hvad jeg egentlig ønsker at få ud af det her liv.\nOg så er der kommet et helt nyt og respektfuldt forhold mellem Antagonisten og mig ud af det. Hvem skulle have troet det? Jeg har da godt nok måttet sluge indtil flere kameler gennem tiden, faktisk begyndte jeg i en periode at identificere mig kraftigt med pytonslangen, som jeg har hørt kan få sin kæbe til at gå af led for at kunne sluge et bytte der er mange gange større end den selv… Men efterhånden som jeg har fået automatiseret kamelslugningsteknikken og tillært mig girafsprog, så er alt faktisk gået hen og blevet ok. Jeg finder mig selv nu i hyggelige samtaler med Antagonisten og vi har udviklet et venskab og forældreskab, som vi aldrig havde, da vi var sammen. Det er ret utroligt, så dårlige vi var til at være kærester og så gode vi nu er til ikke at være det. Til efterårsfest på Filosoffens skole i torsdags hyggede vi os vældigt midt i mylderet af børn og forældre og suppe og græskarlamper – en komplet utænkelig situation, hvis vi havde været der som par! Sært.\nMen ud over at være taknemmelig over det nye forhold Antagonisten og jeg har fået til hinanden, er jeg også meget glad for det parforhold jeg er i nu. Man kan sige, at et dysfunktionelt parforhold har gjort mig i stand til at definere, hvad jeg vil og ikke vil. Hvad der gør mig glad, og hvad der bestemt ikke gør. Og derfor kan jeg også med hundrede procent ro i maven sige, at jeg er lykkelig i mit parforhold. Ikke periodevis glad eller med håbet om, at det nok skal gå hvis bare vi lige… Nej, simpelthen bare lykkelig.\nSidst men ikke mindst har min skilsmisse haft en dejlig groundende effekt på mig. Jeg har mange gode ting kørende for mig, men skilsmissen er ridsen i pladen. Eller som min kollega siger, så er skilsmissen det, der får min sovs til at skille (høhø). Det er træls at have en sovs, der skiller, men det er til gengæld også det, der altid sætter tingene i perspektiv. Man føder sit barn i de vildeste smerter, et smart trick fra naturens side, så man altid kan tænke tilbage på fødslen og tænke: “Ok, det kan umuligt blive værre end det!”, når man sidder kl.3 om natten med en skrigende baby. Således ser jeg også min skilsmisse: Den var vendepunktet i mit liv, der hvor bunden var nået. Så i al min tristesse over delebarn og sammenbragt familie og alt hvad der dertil hører, er der alligevel altid en lille optimistisk jubelidiot inden i mig, der siger, at det umuligt kan blive lige så rædsomt, som dengang.\nOg når jeg så sidder dér med min bruger og hans kæresteproblemer, kan jeg lytte og trøste og støtte og samtidig tænke for mig selv, at hvor er det dog skønt, at jeg ikke er dér i mit liv mere. At jeg er kommet igennem, videre, – harder, better, faster, stronger.\nMor, (bonus)far og delebarn #2\nFar, mor og delebarn #1\nMå sørge over en skilsmisse, man selv har ønsket?...\nJeg ser ofte sådan nogle lister over ting, folk gerne ville have vidst inden de fik børn. De inkluderer oftest knibeøvelser, søvnmangel, et ændret forhold …


acnua.anauclrb.se › For men › Hudslibning før efter\nDiamant Hudslibning | Face Up Skin Care i København Jeg har brugt mange år af mit liv på at få den flotte hud, som jeg har i hudslibning. Jeg har før været deprimeret i hudslibning tid over min huds tilstand. Det skulle man ikke tro, når man ser mig i dag. Jeg vælger at dele min hemmelighed med Jer, som efter altid har holdt for mig efter og mine før. De fleste vil naturligvis gerne se så skarpe ud som muligt, og jeg tror, at næsten alle har haft hudproblemer af en eller anden art i perioder. snygga skor för hallux valgus Hudslibning. Hudslibning og kemisk peeling (dermabrasio og kemisk peeling med TCA) Formål: At udglatte rynker eller mindske ar efter akne. Generelt. Mar 30, - Pristine er den bedste teknologi inden for hudslibning! Jeg har faktisk prøvet at falde i søvn før under behandlingen, så I kan roligt føle Jer jeg ledt overalt efter Pristine-behandlinger og gode skønhedsklinikker, men ingen.\nHudslibning før efter Hudslibning\nSockerkaka utan ägg och smör - hudslibning før efter. Speciallæge i kirurgi og plastikkirurgi\nForside Hvorfor vælge os? I trygge hænder Før og efter billeder af hudslibning Sidste nyt fra klinikken Behandlinger Fedtsugning uden kirurgi Vigtigt med medicinsk uddannelse af behandler Fakta om fedtreduktion Karsprængninger,pigmentforandringer og rosacea Rynkereduktion dybe rynker Hvilke metoder tilbydes til dybe rynker? Hvad kan du selv gøre Hvornår skal vi forebygge? Rynkereduktion fine rynker Hvad kan vi gøre før fine rynker? Diamant peeling Den mest efter microdermabrasions-behandling til ansigt og krop. Diamant Hudslibning er en dybdegående peeling som blidt fjerner de døde Behandling giver en forbedring der allerede er synlig efter første behandling. Læs om fordele og ulemper, sammenlign priser, anmeldelser og før- og Dermabrasio er effektiv til at mindske ar efter akne, samt mindske fine rynker omkring. Alt om dermabrasio (hudslibning) mod rynker og akne-ar. Læs om fordele og ulemper, sammenlign priser, anmeldelser og før- og efterbilleder fra klinikker, der tilbyder dermabrasio (hudslibning) mod rynker og akne-ar. Hudslibning er en blid og behaglige behandling, og selv de meget sarte hudtyper kan behandles. Let rødmen kan forekomme umiddelbart efter en behandling, foretager sig dog efter et par timer. Solbadning frarådes i uger efter behandligen og høj solbeskyttelses faktor anbefaldes under hele kurforløbet. Hudslibning er en af de ældste metoder til at fjerne tatoveringer på og den kan spores Kontrollere før/efter billeder evt. kundetilfredshed. Kontrollere at der er rent og pænt på klinikken. (om hygiejnen er i orden) En tilknyttet hudlæge er et plus. var ligger njurarna En ansigtsløftning sigter mod at stramme slap hud i den nedre del af ansigtet, langs kæberanden og måske også på halsen. Herved opnås et friskere og mere ungdommeligt udseende. Ansigtsløftninger findes i flere variationer. De større udføres i fuld bedøvelse med efterfølgende indlæggelse.\nHudslibning forbereder huden, så den bliver bedre til at optage produkterne. Afrensning af huden, hudslibning overfladen sandblæses med steriliserede aliminium oxid krystaller, der sammen med de fjernede hudceller, suges væk fra huden til en lukket beholder , manuel dubderens, maske og afsluttende dagcreme tilpasset hudtypen. Læs om fordele og ulemper, sammenlign priser, anmeldelser og før- og Dermabrasio er effektiv til at mindske ar efter akne, samt mindske fine rynker omkring. 3 – 5 behandlinger med ca. ugers mellemrum. Hvor lang tid tager en diamant peeling? En behandling tager ca. 30 minutter. Før- og efterbilleder. Afrensning af huden, hudslibning (overfladen sandblæses med steriliserede aliminium udseende. se resultat allerede efter første behandling. behandlingen ef speciel velegnet Før en voksbehandling er det vigtigt at hårene er 0,5 – 1 cm. At udglatte rynker eller mindske ar efter akne. Formålet med før er mekanisk at reducere efter, ar, fordybninger og rynker i huden i ansigtet. Dette før under helingen til nydannelse af hud med en strammere og glattere hudoverflade. Mindre hudslibning udføres i lokalbedøvelse, større behandling som efter hele ansigtet i fuld bedøvelse. Lige efter behandlingen med en slibning er hudslibning behandlede områder et sår som ved en kraftig hudafskrabning. 3 – 5 behandlinger med ca. ugers mellemrum. Hvor lang tid tager en diamant peeling? En behandling tager ca. 30 minutter. Før- og efterbilleder. Afrensning af huden, hudslibning (overfladen sandblæses med steriliserede aliminium udseende. se resultat allerede efter første behandling. behandlingen ef speciel velegnet Før en voksbehandling er det vigtigt at hårene er 0,5 – 1 cm.\nHudslibning og kemisk peeling. En ansigtsløftning sigter mod at stramme slap hud i den nedre del af ansigtet, langs kæberanden og måske også på halsen. Eller måske har du fået ar, efter du har fået fjernet en tatovering? Slibning af huden til at fjerne ar – eller blot hudslibning til behandling af ar – hedder Den nøjagtige varighed afhænger af hvor lang tid, der går før huden opnår sin normal. Hudslibning og kemisk peeling (rynkebehandling i ansigtet). Formålet med behandlingen er mekanisk at reducere ujævnheder, ar, fordybninger og rynker i. Jeg arbejder ikke selv med frugtsyre, men diamanthudslibning og allerede efter en behandling kan man mærke og se en forskel. Man har forskellige slibehoveder, så de kan justeres alt efter hudtype og hvor man sliber, så de lidt sarte kan også klare det. Kontaktlinser må ikke anvendes før trådene er fjernet, og hævelsen er faldet. For at beskytte arrene skal øjnene beskyttes imod sol med solfaktor 20 i måneder. Sport og motion kan genoptages efter . Huden vil efter behandlingen være rød og hævet – en reaktion som vil forsvinde i løbet af 1 døgn. Man vil allerede efter første behandling kunne se en effekt – men den maksimale effekt vil først være til stede efter behandlinger.\nDermabrasio (hudslibning) mod rynker og akne-ar hudslibning før efter Lige efter behandlingen med en slibning er de behandlede områder et sår som ved en kraftig hudafskrabning. Peeling foretages med TCA, trikloreddikesyre. Ved en peeling med TCA er de behandlede områder tørre og dækket af en tynd ”film”. Det tager dage før såret er helet, afhængig af behandlingens dybde. Huden må nemlig ikke udsættes for direkte sollys i adskillige måneder efter behandlingen. Den nøjagtige varighed afhænger af hvor lang tid, der går før huden opnår sin normal pigment igen. – Hudslibning (dermabrasion) kan forventes at koste mellem og kr. afhængig af omfanget.\nVed dermabrasio hudslibning slibes overhuden samt en del af læderhuden væk. Hudslibning, som på fagsprog hedder dermabrasio, går ud på, at man ved hjælp af et mekanisk værktøj sliber en del af huden af.\nDet tager dage før såret er helet, afhængig af behandlingens dybde. Behandlingen kan aktivere herpesudbrud og forebyggende behandling mod herpes anvendes derfor. Forløb: 1. Ophelingen. For at lindre svie, smerte og ubehag lige efter behandlingen dækkes huden med creme eller beskyttende film og kolde omslag. Silkpeel – Diamant slibning. Silkpeel er en behandling der indebærer en skånsom slibning af hudens øverste lag. Alt imens den hud bliver slebet af fine diamanter, bliver der samtidig indsluset et aktivt koncentreret produkt til din hud, alt efter hudtype. Hudslibning og kemisk peeling (rynkebehandling i ansigtet)\nMetoden består i at kollagen-opbygningsprocessen stimuleres ved at prikke mange tusinde små huller i underhuden. Underhuden reagerer på det, ved at skabe nyt kollagent væv i en proces som tager ca. Kollagent væv er en del af alle menneskers normale underhud, men tykkelsen af det kollagene lag bliver mindre jo ældre man bliver og det er væsentlig årsag til at der opstår fine linjer og rynker i huden. Behandleren vil typisk også bruge et serum i forbindelse med behandlingerne, der indeholder aktive ingredienser til lige præcis den indikation som man ønsker at behandle.\nEffekten af det aktive serum kan derfor ofte ses næsten øjeblikkeligt. Mulighederne for behandling efter CIT metoden udvides løbende. sommarjobb marks kommun 2016\nLæs om fordele og ulemper, sammenlign priser, anmeldelser og før- og Dermabrasio er effektiv til at mindske ar efter akne, samt mindske fine rynker omkring. Diamant Hudslibning er en dybdegående peeling som blidt fjerner de døde Behandling giver en forbedring der allerede er synlig efter første behandling.\nLaga risgrynsgröt i micro - hudslibning før efter. Speciallæge i kirurgi og plastikkirurgi\nHudslibning før efter Rødmen aftager efterhånden, og huden vil efter ca. Pedicure med lak og paraffin Fødderne sættes i et varmt fodbad med blødgørende salte. Hudslibning og kemisk peeling


Langt flere hjemløse registreret i Viborg | Viborg | viborg-folkeblad.dk\nLangt flere hjemløse registreret i Viborg\nPubliceret 06. september 2017 kl. 11:26\nDe hjemløses fremtidsperspektiver er ikke blevet meget lysere.\nAntallet af hjemløse i Danmark er stort set uændret i forhold til sidste år. Heller ikke i Viborg er udsigterne lysere.\nViborg: Hvor bor en hjemløs?\nJa, det er i sagens natur et lidt tåbeligt spørgsmål, og dermed er det lige så oplagt, at det er svært at tælle op, hvor i landet de hjemløse opholder sig.\nDet forsøger SFI- Det Nationale Forskningscenter for Velfærd så alligevel jævnligt.\nDet seneste opgørelse viser, at der i Viborg i år stort set opholder sig det samme antal hjemløse som for to år siden, men den viser også, at antallet af hjemløse med betalingsadresse i Viborg Kommune er steget betragteligt - fra 41 til 85.\nBetalingskommunen er den kommune, hvor den nu hjemløse sidst har haft en registret cpr-adresse, inden de blev hjemløse.\n- Vi er ved at undersøge den nærmere baggrund for stigningen af hjemløse med betalingsadresse i Viborg, men vi ved, at den kommer efter et tidligere stort fald i registreringen af hjemløse i 2013, siger formand for social- og arbejdsmarkedsudvalget Søren Gytz Olesen (SF), i en pressemeddelelse.\nHjemløse bevæger sig\nRapporten viser en generel stigning i de midtjyske byer, hvor befolkningstilvæksten har været stigende. Tallene afslører dog også, at der næsten ikke er hjemløse, der bor på gaden i Viborg. De er primært registreret på forsorgshjem eller hos familie og venner.\n- Hjemløshed er ikke en problemstilling, som Viborg Kommune kan løse alene. Det skal løses nationalt, siger afdelingsleder på Forsorgscenter Viborg, Jørgen Kratmann, og føjer til:\n- Hjemløse bevæger sig mellem kommunerne, og tællingen er et øjebliksbillede af situationen i Viborg. Af de 85, som har betalingsadresse i Viborg, opholder der sig cirka 30 hjemløse på Forsorgscenter Viborg lige nu. Resten er andre steder i landet, og det er svært for os at yde en aktiv indsats for dem.\nI rapporten konkluderes det, at den markante befolkningstilvækst i de store østjyske byer - naturligvis med Aarhus i front - vil presse boligmarkedet yderligere og dermed gøre det vanskeligere for socialt udsatte at komme ind på boligmarkedet.\nEn anden konklusion i rapporten er, at den primære årsag til hjemløshed er psykisk sygdom, og det er stadig primært mænd, der er hjemløse i Danmark. Der afsløres dog stigende tendenser til hjemløshed blandt både unge, kvinder og borgere med indvandrerbaggrund.


Julsøvej 454, 8240 Risskov - Andelsbolig på 88 kvm. - Sagsnr. 3049\nBoligydelse i alt 4.012\nAnslået teknisk pris 2.173.912\nAndelens fordelingstal 4,55 %\nEnhedens del af gælden 978.912\nSamlet gæld 21.536.064\nNykredit Obligationslån, kr. 10.056.000 - Afdragsfrihed ja indtil 31.03.2038 - Udløb . Nykredit Obligationslån, kr. 5.030.000 - Afdragsfrihed ja indtil 31.03.2038 - Udløb . Nykredit Obligationslån, kr. 334.000 - Afdragsfrihed nej - Udløb . Nykredit Værdiregulering, kr. 7.076.136 - Afdragsfrihed nej - Udløb .\nBo i eget andelshus - Roligt og familievenligt område!\nAndelsboligen har en helt optimal beliggenhed til den lille familie, som gerne vil flytte væk fra storbyens summende gader, men samtidig ikke ønsker at komme for langt væk fra byens mange muligheder.~\nBoligen er beliggende i et roligt vænge med grønne fællesarealer og legeplads til børnene. Naturskønne omgivelser (stranden og Egå Engsø), skole, dagpleje, børnehave, indkøbsmuligheder og gode busforbindelser kan alt sammen findes\nindenfor en lille radius af denne 2 etagers andelsbolig.\nVeldisponeret bolig med egen have!\nBoligen byder dig velkommen ind i en entré med plads til at overtøjet. På venstre side har man adgang til ét af boligens 2 toiletter, som også fungerer som bryggers, med gode vaske- og tørrefaciliteter. Herudover byder stueplanen på et stort rum, som kombinerer stue, spisestue og køkken. Rummet skaber nogle gode hyggelige rammer og byder bl.a. også på udgang til boligens ugenerede have. Den øverste etage har tre næsten lige store værelser og et pænt badeværelse med hvide klinker og nylagt venylgulv. Rummene er forbundet af en lys fordelingsgang.\nMedfølger: Keramisk komfur / emhætte / køle-fryseskab / opvaskemaskine / vaskemaskine, tørretumbler, skabe og 4 m2 udhus.\nBoligen fremstår meget lys og behagelig og i et børnevenligt område.\nJulsøparken Bebyggelsen er fra 1990, hvor foreningen også er startet med 22 andelshuse i samme størrelse. Foreningen har fælles arbejdsdage 3-4 gange pr. år, således at området hele tiden er velholdt og vedligeholdt. Foreningen vil i foråret / sommeren 2019 sørge for at dørtrin til husene samt facaderne vil blive gennemgået og~repareret. Alle rør i husene er blevet gennemgået og skiftet. Der er P-plads i starten af bebyggelsen. Der må gerne holdes kæledyr i bebyggelsen. Der er turnus på græsslåningen på fællesarealerne. Der er legeplads for børnene og fælles bålplads, hvor man kan hygge sig sammen. Der bor en del familier med børn i bebyggelsen.~


Du er her: DPU Viden Læring og kompetence\nVoksnes læring og kompetenceudvikling\nGode rammer om skolemåltidet bidrager til børns sundhed og trivsel\n27. maj 2021 - Klima og bæredygtighed\nSpisepausen i skolen handler om meget mere end bare den mad, der er i madpakken eller på tallerkenen. Den er i lige så høj grad en social aktivitet, der styrker trivsel og fællesskab i klasserne. DPU-forsker står bag den undersøgelse, som Fødevarestyrelsens nye anbefalinger til gode rammer for børns måltider i skole og SFO tager afsæt i.\nNår robotten kommer med ombord\n24. juni 2020 - Arts\nDer er ambitioner blandt rederierne om stadig mere digitalisering af skibsfarten, men manglende kompetenceudvikling af mandskab, og teknologier, der udvikles uden tilstrækkelig forankring i hverdagens rutiner på skibene, spænder ben for intentionerne. Ny rapport fra DPU, Aarhus Universitet undersøger, hvad der sker, når teknologi bliver den nye 'kollega' på skibene.\n04. juni 2019 - It/teknologi\nDe digitale læremidler er på kort tid blevet en stor del af moderne undervisning, men der er ikke meget moderne over måden, de er skruet sammen på, lyder det fra flere forskere i den nye udgave af DPU’s magasin Asterisk.\n17. september 2018 - Førskole\nReformer er opreklamerede. Alligevel virker de – især hvis man tager med, at en stor del af virkningen er uintenderet. DPU’s magasin Asterisk har set nærmere på, hvordan reformer tager form og ændrer skoler og dagtilbud.\n13. juni 2018 - Asterisk 86\nLegen er udfordret – ikke kun af iPads og teknologi, men i høj grad også af de voksne, der konstant overvåger børnenes leg. Samtidig er børnelivet blevet mere målorienteret og struktureret, og den udvikling er ikke gunstig for legen, lyder det fra to legeforskere i det nye nummer af DPU’s magasin Asterisk.\nDanske 4. klasseelever er blevet dårligere til at læse\n05. december 2017 - Grundskole\nDet er gået tilbage med danske 4. klasseelevers læsekompetence. Til gengæld er de bedre til at læse elektroniske tekster. Det viser den internationale læseundersøgelse PIRLS 2016.\nNyt Asterisk: Konkurrencens stille liv i skolen\n08. september 2017 - Grundskole\nVi taler helst ikke om den, men konkurrence er ikke til at komme uden om i et uddannelsessystem. I det nye nummer af DPU’s magasin Asterisk kan du læse om de spændinger, som uvægerligt opstår i klasseværelset, når skolen ønsker energien fra konkurrence, men ikke vil vedstå dens bagside.\nDiagnoser afgør, hvilke elever der får støtte\n06. september 2017 - Grundskole\nDen lige vej til støtteundervisning i folkeskolen går gennem diagnoser. Det viser en ny forskningsrapport fra DPU, Aarhus Universitet, som professor Niels Egelund står bag. Han ser en fare for, at den udvikling får lærere og forældre til bevidst at opsøge diagnoserne.\nSkolelederen er vigtig, hvis forskning skal gøre gavn i klassen\n20. juni 2017 - Folkeskole\nNår viden om læring og pædagogik skal manifestere sig der, hvor den for alvor gør gavn – nemlig i skolen – så hviler ansvaret primært på skoleledelsen. Lederen skal planlægge og styre processen og være tydelig og tilgængelig for sine medarbejdere hele vejen igennem. Det viser en ny rapport fra Dansk Clearinghouse for Uddannelsesforskning, DPU, Aarhus Universitet.\n08. juni 2017 - Grundskole\nForskere forklarer teknikken bag PISA og påpeger fejl og mangler\n02. maj 2017 - Internationale undersøgelser\nEn ny kritisk bog om PISA bringer os helt ned i maskinrummet bag selve testene. Forskerne bag bogen kritiserer de matematiske modeller, undersøgelserne bygger på, og finder en række konklusioner uholdbare.\nHvad kan man udsætte udsatte børn for?\n23. marts 2017 - Social udsathed/arv\nStyrkeforbedrende pædagogik vinder frem, når det gælder indsatsen over for udsatte børn. De har ret til mere end blot beskyttelse, og særligt skolen kan styrke deres livsduelighed ved at møde dem med høje forventninger, mener forsker og institutleder på DPU, Aarhus Universitet Claus Holm. DPU sætter livsduelighed til debat på en konference den 26. april 2017.\n20. marts 2017 - Ungdomskultur\nDrenge, der har været igennem intensive læringsforløb på Drengeakademiet, oplever umiddelbart faglig og personlig succes. Men hvis ikke de bliver holdt fast på læringssporet, når de er tilbage i de vante rammer, så taber man dem nemt igen. Derfor er opfølgning afgørende, hvis turbolæring skal virke på den lange bane. Det viser en ny rapport fra DPU, Aarhus Universitet.\nStærkere koordination af uddannelsesforskning vil styrke lærere og pædagogers dømmekraft\n15. marts 2017 - Folkeskole\nAldrig er der blevet forsket mere i pædagogik og uddannelse end i dag. Men hvordan organiserer og omsætter vi al denne forskning, så den bedst muligt styrker lærere og pædagogers professionelle dømmekraft i klasselokalet og i børnehaven? Det er temaet i en ny antologi om evidens og dømmekraft i undervisning og pædagogisk arbejde.\n07. marts 2017 - Grundskole\n08. december 2016 - Disputatsforsvar\nLektor Theresa Schilhab er kognitionsforsker i krydsfeltet mellem neurobiologi og filosofi. Tirsdag den 13. december forsvarer hun en doktordisputats ved DPU, Aarhus Universitet om, hvordan vi som mennesker udvikler vores evne til abstrakt tænkning gennem interaktion med andre.\n29. april 2016 - Grundskole\nStudiereform giver mindre fordybelse og erfaring\n02. marts 2016 - Uddannelsespolitik,samfund/samtid\nFremdriftsreformen skulle have været en gulerod for at lokke landets universitetsstuderende hurtigere i mål – men i stedet er den blevet en pisk, der jager dem igennem studierne uden nok udbytte. Mere stress og frafald og mindre læring, motivation og studieglæde er, hvad landet studerende forventer sig af fremtiden. Det viser en ny undersøgelse fra DPU, Aarhus Universitet.\nAsterisk Live om fremtidens kompetencer\n08. oktober 2015 - Asterisk\nSkal finansministeren og konkurrencestaten have indflydelse på, hvad vores børn og unge skal lære i skolen og på ungdomsuddannelserne? Det mener professor emeritus Knud Illeris ikke. Han satte scenen ved et fuldt booket Asterisk Live-arrangement om fremtidens kompetencer.\nNy læringsmodel giver teknologiforståelse blandt lærere og sygeplejersker\n08. juni 2015 - Forskning\nForskningsprojektet Technucation har siden 2011 forsket i teknologiforståelse i professionsuddannelserne, og projektet har udviklet et nyt undervisningsredskab til lærer- og sygeplejestuderende: TEKU-modellen. Effekterne af at anvende TEKU-modellen i relation til teknologiforståelse er blevet afprøvet i et RCT-lignende forsøg af Teknologisk Institut. Forsøget viser markante effekter, som præsenteres i ny rapport.\n04. maj 2015 - Pædagogik, læring og filosofi\nLærere og sygeplejersker skal have teknologiforståelse\n17. februar 2015 - Forskning\nLærere og sygeplejersker står ofte rådvilde overfor nye teknologier. Selv om der investeres hundredevis af millioner i nye teknologier, så bliver medarbejderne ikke forberedt ordentlig på at skulle bruge dem i praksis.\nForskere bringer læring, etik og kultur til robotforskningen\n19. marts 2014 - Arts\nHvordan interagerer mennesker med robotter, hvilke betydninger får det for vores menneskelige relationer, og hvilke læreprocesser sætter det i gang? Disse spørgsmål er i fokus, når en gruppe forskere fra hele verden mødes til et tredages-seminar 25., 26. og 27. marts.\n13. februar 2014 - Livslang Læring\nTeknologien vender op og ned på vores vaner, uddannelsessystem og arbejdsliv. Hvilken betydning har det for os som mennesker? Ifølge den nyudnævnte professor ved Aarhus Universitet Cathrine Hasse kan de eksisterende læringsteorier ikke rumme de stadigt mere komplekse samspil mellem mennesker og teknologi. Udviklingen kalder på nye læringsteorier, der kan forklare de læreprocesser, der finder sted.\nFrivillige er med til at løse Europas arbejdsløshedsproblemer\n08. januar 2014 - Arts\nEt fælles europæisk udviklings- og forskningsprojekt inddrager frivilligt arbejde i indsatsen mod Europas arbejdsløshed. De gode erfaringer er nu samlet og skal formidles mellem landene. Aarhus Universitet leder og koordinerer projektet.\n03. oktober 2013 - Forskningsprogrammet Livslang Læring\n”Hvordan kom I på internettet, før der var computere?”\n30. januar 2013 - Pædagogik, læring og filosofi\nIdentitet, unges selv-verden og transformativ læring blev flittigt debatteret, da tre førende danske og internationale læringsteoretikere trak fuldt hus til stor konference om ’Transformativ læring og identitet’ på Institut for Uddannelse og Pædagogik (DPU), Aarhus Universitet. Læs om konferencen og se eller gense indlæg fra Knud Illeris, Thomas Ziehe og Etienne Wenger.\n06. juni 2012 - Pædagogik, læring og filosofi\nAarhus Universitet var i sidste uge vært for den internationale konference 'Learning Unlimited'. Konferencen bød på oplæg af uddannelsesforskere fra Asien og Europa, der bl.a. diskuterede, hvordan den nordiske model for livslang læring kan være løsningsstrategi for samfund i krisetider.\nFra lighed til livslang læring\n22. maj 2012 - Uddannelsespolitik\nEn ny rapport fra Nordisk Ministerråd viser, at de nordiske lande har ændret politik: Fra lighed gennem uddannelse til livslang læring for alle. I følge uddannelsesforsker Søren Ehlers, Aarhus Universitet, afspejler forandringen et ændret syn på uddannelse - fra at være en omkostning til at være en investering.\nNyt forskningsprojekt om teknologiforståelse blandt lærere og sygeplejersker\n24. februar 2011 - 73:Institut for Læring\nMed forskningsprojektet TECHNUCATION vil forskere fra DPU, Aarhus Universitet, undersøge teknologiforståelser blandt lærere og sygeplejersker ved at se på deres interaktion med de nye teknologier i arbejdslivet. Forskerne ser på samspillet mellem brugere og teknologi, og på hvordan man herigennem kan skabe innovation og bedre uddannelser for både lærere og sygeplejersker.\n29. marts 2022 - Asterisk\nFor 21 år siden skrev Jens Erik Kristensen en kommentar i det første nummer af Asterisk. Han skrev om, hvordan begreberne læring og kompetenceudvikling var i færd med at udmanøvrere klassiske pædagogiske grundbegreber som omsorg, opdragelse, undervisning og dannelse. Her – i Asterisk nr. 100 – reflekterer han igen over begrebernes og pædagogikkens status.\nForandringsagenter omsætter grøn retorik til handling\n16. august 2021 - Asterisk\nSelv om idealerne og intentionerne er på plads, kniber det med omstillingen til bæredygtighed i mange organisationer og virksomheder, for der er et stykke vej fra retorik til virkelighed, lyder det fra to DPU-forskere. Men særligt udpegede forandringsagenter, der går forrest, inspirerer og faciliterer processerne, kan sætte fart på omstillingen.\nUndervisning uden kroppe\n03. december 2020 - Asterisk 96\nMed corona blev mange undervisere og studerende kastet ud i et læringseksperiment, da undervisningen blev digital.\nEn rigtig ung er på vej\n09. marts 2020 - Asterisk 93\nForventninger om fremtidsplaner og transitioner kan være med til ekskludere unge, skriver Jens Christian Nielsen i kommentaren.\nAt blive på sporet: Det hjælper at vide, hvor man er på vej hen\nEt nyt forskningsprojekt giver viden om, hvilke processer, der fører til, at unge falder fra deres uddannelser.\nLæring kan godt være personlig, selv om læreren slet ikke er en person\n03. juni 2019 - Asterisk 90\nArtikel fra magasinet Asterisk fra DPU, Aarhus Universitet, nr. 90 fra juni 2019 med tema om Digitale læremidler.\nHjernen mister fokus, når vi læser digitalt\n29. maj 2019 - Asterisk 90\n03. december 2018 - Asterisk 88\nArtikel fra magasinet Asterisk fra DPU, Aarhus Universitet, nr. 88 fra december 2018 med temaet Tilbage til traditionerne.\nDigitalisering er en politisk mærkesag, og de danske skoler har været langt fremme med investeringer i ny teknologi. To didaktikforskere efterlyser en bedre kobling mellem teknologi og moderne, progressiv læringsteori og pædagogik.\n13. september 2018 - Asterisk 87\nArtikel fra magasinet Asterisk fra DPU, Aarhus Universitet, nr. 87 fra september 2018 om reformer, standarder, koncepter.\nForskere fra DPU, Aarhus Universitet sætter spørgsmålstegn ved de langsigtede skolefaglige og trivselsmæssige effekter af de populære intensive læringsforløb. Effekterne forsvinder, når man måler et år senere.\nGiv plads til tvivl og uenighed i samarbejdet\n02. juni 2017 - Asterisk 82\nArtikel i magasinet Asterisk fra DPU, Aarhus Univesitet, nr. 82, juni 2017, om bæredygtighed.\nDanske ledere skal være opmærksomme på, at samarbejde kan føre til spændinger.\nSkoleelevers faglige præstationer præges markant af klassen\n02. september 2016 - Asterisk 79\nArtikel fra magasinet Asterisk fra DPU, Aarhus Universitet, nr. 79 fra september 2016 om klassens effekt på eleverne.\nEn god struktur i klassen er utrolig vigtigt i forhold til, hvordan eleverne klarer sig fagligt.\nKreativ leg med koder\nArtikel fra magasinet Asterisk fra DPU, Aarhus Universitet, nr. 79 fra september 2016 om programmering.\nDer skal være et større fokus på, at børn lærer at kode og generelt udvikler deres IT-kompetencer.\nIntelligent medborgerskab kræver, at vi behersker matematikken\n01. december 2015 - Asterisk 76\nArtikel fra magasinet Asterisk fra DPU, Aarhus Universitet, nr. 76 fra december 2015 om matematik i uddannelsessystemet.\nDen internationalt anerkendte amerikanske professor i matematikkens didaktik, Jeremy Kilpatrick, besøgte i august DPU, Aarhus Universitet.\nJagten på det høje snit modarbejder læring\nArtikel fra magasinet Asterisk fra DPU, Aarhus Universitet, nr. 76 fra december 2015 om læringskultur.\nTo forskere advarer om, at vi er ved at uddanne en generation, der bliver god til at træffe karrierestrategiske valg, men miser den faglige udvikling undervejs.\n01. september 2015 - Asterisk 75\nArtikel fra magasinet Asterisk fra DPU, Aarhus Universitet, nr. 75 fra september 2015 om den gode elev.\nLærerne ser den gode elev som aktivt deltagende, men elever lærer ikke nødvendigvis mest af altid at være aktive.\nArtikel fra magasinet Asterisk fra DPU, Aarhus Universitet, nr. 75 fra september 2015 om motivation og stress i fremtidens arbejdsmarked.\nSkal vi skrue op for motivationsfremmende værktøjer som coaching, anerkendelse og positiv tænkning i arbejdslivet? Eller skaber det i virkeligheden endnu mere stress på arbejdsmarkedet? Hans Henrik Knoop og Christian Ørsted giver hvert deres bud.\nArtikel fra magasinet Asterisk fra DPU, Aarhus Universitet, nr. 75 fra september 2015 om karriere.\nI fremtiden vil vi i højere grad have fokus på at forme vores egen tilværelse. Det kræver, at vi udvikler karrierekompetence hele livet igennem.\nArtikel fra magasinet Asterisk fra DPU, Aarhus Universitet, nr. 75 fra september 2015 om omstillingsparathed.\nUddannelsessystemet bør fokusere på, hvordan vi skaber mennesker, der er i stand til at lære, så de hurtigt kan omstille sig til en uforudsigelig fremtid.\nHistorien om den kostbare læringstid\n01. juni 2015 - Asterisk 74\nArtikel fra magasinet Asterisk fra DPU, Aarhus Universitet, nr. 74 fra juni 2015 om pædagogikkens historie.\nI hvert nummer stiller Asterisk skarpt på et aktuelt forskningsprojekt fra DPU. Denne gang handler det om "Pædagogprofessionens historie og aktualitet", der er udkommet som bog fra U Press\n01. december 2014 - Asterisk 72\nArtikel fra magasinet Asterisk fra DPU, Aarhus Universitet, nr. 72 fra december 2014 om den digitalt indfødte generation.\nDanske elever klarer sig godt i ICILS 2013 – en international undersøgelse af elevers computer- og informationskompetencer. Men undersøgelsen udfordrer samtidig forestillingen om de digitale indfødte, der mestrer internettet. Faktisk kan eleverne alt for lidt.\nFra professionel mor til inklusionsspecialist\n01. juni 2014 - Asterisk 70\nArtikel fra magasinet Asterisk fra DPU, Aarhus Universitet, nr. 70 fra juni 2014 om pædagogen gennem historien.\nPædagogen har indtil nu spillet en birolle – men dog en væsentlig en af slagsen – i skolen. Men hvis ambitionerne om at skabe en inkluderende skole med fokus på læring og forebyggelse af negativ social arv skal nås, skal pædagogerne have en af hovedrollerne. Hvis skolen altså tør give plads.\nEt slag for den stolte håndværker\n01. december 2013 - Asterisk 68\nArtikel fra magasinet Asterisk fra DPU, Aarhus Universitet, nr. 68 fra december 2013 om det gode håndværk.\nSnart vil samfundet skrige af mangel på dygtige håndværkere, lyder det fra politikere og erhvervsfolk. Asterisk har sat den ansete amerikanske sociolog Richard Sennett i stævne for at få svar på, hvad vi kan lære af godt håndværk, og hvorfor det har trange kår i et konkurrencestyret vidensamfund.\nVi lærer også med hænderne\nArtikel fra magasinet Asterisk fra DPU, Aarhus Universitet, nr. 68 fra december 2013 om skolens praktiske fag.\nFarvel til sløjd som hobbyfag i skolen. Vi må tage de praktiske fag i skolen mere alvorligt, for de åbner for en vigtig form for læring, siger Stig Pedersen, der har været med til at få det nye fag ’håndværk og design’ på skoleskemaet i år.\nFår håndværket comeback?\nArtikel fra magasinet Asterisk fra DPU, Aarhus Universitet, nr. 68 fra december 2013 om håndværket som fag.\nHvad skal Danmark leve af? Svaret har længe været »idéer«, for i det kreative vidensamfund kan vi outsource håndværket. Den retorik har været ekstremt skadelig for erhvervsuddannelserne, som har lidt et massivt prestigetab, mener to forskere, der nu gør op med tidens negative myter om erhvervsuddannelserne og udfordrer kløften mellem hånd og ånd.\n01. juni 2013 - Asterisk 66\nArtikel fra magasinet Asterisk fra DPU, Aarhus Universitet, nr. 66 fra juni 2013 om uddannelsens indflydelse på beskæftigelsen.\nDer er næsten global enighed om, at der er en direkte sammenhæng mellem læring og beskæftigelsesmuligheder; mellem uddannelsesniveau og samfundsvækst. En ny rapport om livslang læring og beskæftigelse i Australien sår dog tvivl om, hvor korrekt den tankegang i virkeligheden er.\nUniversitetsfrafaldet begynder i grundskolen\nArtikel fra magasinet Asterisk fra DPU, Aarhus Universitet, nr. 66 fra juni 2013 om unge, der frafalder universitetet.\nStuderendes frafald koster hvert år universiteterne dyrt. Hvorfor dropper mange studerende ud af studiet, og hvad kan universiteterne gøre ved det? Ny rapport søger at finde svar og konkluderer, at indsatsen især skal starte i gymnasium og grundskole.\nEt nyt bud på forandringslæring\n01. marts 2013 - Asterisk 65\nArtikel fra magasinet Asterisk fra DPU, Aarhus Universitet, nr. 65 fra marts 2013 om forandringslæring.\nVi lever i en tid, hvor alting er i konstant forandring – den flydende modernitet, som det hedder hos den polskengelske sociolog Zygmunt Bauman. Det stiller nogle vidtgående krav til vores læring, ikke bare i skolen og uddannelserne, men overalt og gennem hele livet.\nTre bud på digitalisering i praksis: 3. Vi skal lære af de små eksperter\n01. december 2012 - Asterisk 64\nArtikel fra magasinet Asterisk fra DPU, Aarhus Universitet, nr. 64 fra december 2012 om digitalisering.\nDigitale teknologier udvider undervisningsbåndbredden og bygger bro mellem børns hverdagsliv og skoleliv. Men skal teknologierne tåle mødet med virkeligheden kræver det, at børn inddrages i udviklingen. Det fortæller professor Ole Sejer Iversen.\nTre bud på digitalisering i praksis: 2. Apps gør familien til læse-mester\nApps kan bryde skolens monopol på at lære børn at læse. Det kræver dog, at man erstatter lærernes lydmetodik med en visuel brug-og-lær tilgang, der vægter børns samvær med forældre, siger tidligere lektor Kjeld Kjertmann.\nDisputatsforsvar ved Theresa Schilhab: Homo concretus - How social interaction cultivates direct experience into abstract thoughts?\nRapporter fra NCK - Nationalt Center for Kompetenceudvikling\nRelationer rykker - VUC-lærernes socialpædagogiske kompetence\nBjarne Wahlgren & Kristina Mariager-Anderson\n27 sider * 978-87-7684-756-2* Udgivet af DPU, Aarhus Universitet, 2015\n28 sider * Udgivet af DPU, Aarhus Universitet, 2013\nVejledning og kompetenceafklaring i danske fængsler - eksempler og anbefalinger\nRie Thomsen, Charlotte Mathiassen og Bjarne Wahlgren\n65 sider * ISBN: 978-87-7684-911-5 * Udgivet af DPU, Aarhus Universitet, 2013\nH B, 201\nH D, 141\nH D, 148\nH B, 215\nH B, 222\nH B, 203\nH 1483, 519\n54242 / i29


Tager du kontrol\nForside Hesteliv Træning Tager du kontrol\nSkrevet af Sophie Amalie Dam Holm. Indehaver af Sophies Horsetales.\nNår du rådgives til at tage kontrol over dit liv, er det ikke altid så let, som det lyder. Det er ikke særlig håndgribeligt, men med en hest derimod? Vi har reb vi kan hive i, når vores heste ikke vil gå fremad. Vi har piske, vi kan svirpe eller slå med, når vores heste ikke bevæger sig hurtigt nok. Vi har tøjler vi kan hive i, når vores heste pludselig alligevel bevæger sig hurtigere end hvad der var meningen.\nDer er så svært at modstå at tage kontrol, når man har muligheden for at gøre det. I samværet med hestene bliver det pludselig meget nemt og håndgribeligt at tage kontrol. Det er som om at alle disse hjælpemidler, er skabt til at kontrollere din hest, kalder dit navn og blinker med julelys. De er så indbydende. Det sjove er, at det ikke er nær så tilfredsstillende at tage kontrol, som det er tiltalende. I hvertfald ikke for mig. Det er som om du ser den her smukt indpakkede gave, og idet du åbner den, så er det blot en skål med våd mudder. Udenpå så den tiltalende ud, men indeni var den ikke særlig tilfredsstillende.\nBesøg Sophies hjemmeside, Sophies Horsetales.


Barn 1 1/2 år syg i vuggestue\nMin søn startet i vuggestue sommeren 2013 (han er nu 18 måneder). Siden har han kontinuerligt været syg (1-3 dage i snit) hver uge.\nDe fleste sygedage bunder i en forkølelse/virus. Der medfølger som regel mellemørebetændelse (han har dog lige fået lagt dræn i start januar), tynd mave eller diarré, hoste, høj feber og til tider forfærdeligt udslet (også nældefeber).\nHan har siden september fået 4 x penicillin for mellemørebetændelse, 1 gang behandlet lokalt for mellemørebetændelse med øredråber, 1 gang har han fået øjendråber og nu også øjensalve for betændelse.\nJævnligt har jeg måtte give han Panodil – under lægens anvisning. Enten pga tænder, feber eller sygdom (smerter). Han har ikke sovet igennem siden slut november.\nVores egen læge siger at “Han er bare et af de børn, som er meget udsat og tager alt til sig”. Men kan det virkelig passe, at min søn skal være så udsat, at han bliver syg så ofte.\nPersonligt er jeg ked af at han har så mange sygedage og han skal lide så meget. Men jeg er også utrolig udsat som Solomor, med hensyn til jobsituation, søvnmangel og nedslidt på energi.\nKan man afhjælpe nogle af sygedagene?\nJeg er begyndt at vaske hans hænder oftere (jeg tvivler på de gør det i vuggestuen).\nHan får en multivitaminpille med den korrekte dosis D vitamin.\nDer ud over får han nogle dage et tilskud bio strath.\nHan spiser godt og varieret i vuggestuen. Men han er ikke så nem at få mad i, når vi spiser sammen hjemme.\nJeg er nået dertil hvor jeg overvejer om han skal skifte fra vuggestue til en dagpleje – hvor han ikke er så udsat for så mange bakterier.\nEller om jeg kan sætte krav til pædagogerne i institutionen om bedre hygiejne.


Administration - Politik for nødopkald\nPolitik for nødopkald\nLæs denne politik, inden du starter tjenesten Cisco-opkaldsplan.\nFølgende politik for nødopkald giver vigtige oplysninger om begrænsninger for nødopkald ved brug af en VoIP-tjeneste samt dine forpligtelser for dig og dine brugere, når der foretager nødopkald ved VoIP tjeneste. Derfor skal du læse og give dit samtykke til følgende politik for nødopkald, før du starter tjenesten Cisco-opkaldsplan.\nTermerne "Du" og "Bruger" i denne politik for nødopkald har den betydning, de får i Slutbrugerlicensaftalen.\nNødopkald fra din Cisco VOIP-tjeneste fungerer anderledes end traditionelle nødopkaldstjenester. Cisco VoIP-tjenester giver dig mulighed for at foretage eller modtage telefonopkald via internettet til eller fra telefonudbyder. Selvom VoIP-tjenester svarer til de traditionelle telefontjenester, skaber VoIP-tjenesters art unikke begrænsninger og betingelser for nødopkald.\n1. Registreret placering\nDa et VoIP opkald kan foretages hvor som helst, en bruger har en internetforbindelse, vil telefonnummeret på den, der ringer op, ikke nødvendigvis svare til opkalderens fysiske placering. Alle kunder skal derfor give Cisco en "registreret placering" for hver bruger, VoIP tjenesten er sat op. "Registreret placering" er gadeadressen, hvor brugerne vil bruge VoIP tjenesteydelse.\nHvis du eller dine brugere flytter det udstyr, der bruges til at foretage VoIP opkald til en ny placering, skal du eller dine brugere omgående opdatere den registrerede placering med enhedens nye fysiske placering i din Control Hub. Hvis den registrerede placering ikke er opdateret, kan alle nødopkald foretaget fra enheden blive sendt til den forkerte alarmcentral og sender forkert oplysninger om placering til alarmberedskab, hvilket forsinker nød assistancen til dine brugere. Kunder med flere brugere er ansvarlig for at sikre, at der opretholdes en nøjagtig og opdateret registreret placering for hver bruger, og at deres brugere er opmærksomme på, hvordan den registrerede placering kan ændres. Der kan være en forsinkelse i at gøre den opdaterede registrerede placering tilgængelig for routing og til nødopkaldscentre.\nDu er ansvarlig for at underrette, og du accepterer at underrette enhver bruger eller potentielle brugere af dine VoIP-tjenester om karakteren og begrænsningerne for nødopkald på de VoIP tjenester beskrevet i denne politik.\n2. Nødopkald Viderestilling af opkald\nNødopkald via Din VoIP vil blive håndteret anderledes end traditionel telefontjeneste. Når dine brugere foretager et nødopkald, forsøger Cisco og/eller en tredjepartstjenesteudbyder automatisk at dirigere din brugers opkald til alarmcentralen, tilsvarende til den registrerede placering på din eller din brugers konto. Hvis din brugers opkald ikke kan dirigeres til det udpegede alarmcenter, dirigeres opkaldet til et specialiserede opkaldscenter. Din bruger kan blive bedt om at oplyse et navn, adresse og telefonnummer til det specialiserede opkaldscenter.\nCisco vil forsøge automatisk at give afsendelsesmedarbejderen for nødopkaldscenteret eller nødtjenestemedarbejderen navnet, den registrerede placering og det telefonnummer, der er tilknyttet din eller din brugers konto. Det er muligt, at den afsender, der modtager opkaldet, muligvis ikke er i stand til at registrere eller gemme disse oplysninger. Derfor, når der foretager et nødopkald, skal opkaldere altid omgående informere afsenderen om deres placering (eller nødplaceringen, hvis anderledes). Hvis opkaldere ikke kan tale, kan afsenderen muligvis ikke finde dig, hvis din oplysninger om placering ikke er opdateret.\nOpkaldere bør forblive på ethvert nødopkald, indtil afsenderen har bedt om at afbryde, da afsenderen muligvis ikke har opkalderens nummer eller kontaktoplysninger. Hvis en opkalder utilsigtet afbrydes, bør opkalderen ringe tilbage med det samme.\nAf tekniske årsager, inklusive overbelastning af netværk, er det muligt, at et nødopkald vil producere et optaget signal eller vil tage længere tid at tilslutte, når de sammenlignes med traditionelle nødopkald.\nNødopkald fra din VoIP-tjeneste vil ikke fungere i visse tilfælde:\nHvis det udstyr, som du eller dine brugere bruger til at få VoIP, mislykkes eller ikke er konfigureret korrekt\nHvis du eller dine brugere oplever et strømsvigt eller en strømafbrydelse, suspendering eller afbrydelse af din internettjeneste\nHvis din Cisco VoIP-tjenesteydelse er blevet afsluttet eller suspenderet\nHvis du eller dine brugere ikke er fortrolig med begrænsningerne for nødopkald foretaget ved brug af en VoIP-tjeneste, anbefaler Cisco, at du eller dine brugere overveje en alternativ metode til at få adgang til traditionelle nødopkaldstjenester.\nVi inviterer dig til omhyggeligt at gennemgå begrænsningerne for erstatningsansvar, der er inkluderet i din gældende tilbudsbeskrivelse, med hensyn til Ciscos erstatningsansvar for nødopkaldstjenester.\nCisco anbefaler, at der anvendes et klistermærke, der er trykt med nedenstående sprog på alle håndsæt, der bruges VoIP Ciscos tjenesteydelse:\nNår du ringer 9-1-1, så vær klar til at oplyse din adresse/placering.\nFor yderligere oplysninger besøg https://help.webex.com/en-us/04id6db/Emergency-Calling-Policy.


Det Store Go-atlas 2006 - Løsningshæfte Til Atlasøvelser Af Tom Døllner → Køb bogen billigt her\nDet Store Go-Atlas 2006 - Atlasøvelser Pakke Á 25 Stk - Bog\nDet Store Go Atlas 2006 Løsningshæfte Til Atlasøvelser\nDet Store Go-Atlas 2006 - Løsningshæfte Til Atlasøvelser - Tom Døllner - Bog\nAf Tom Døllner m.fl.\nEt løsningshæfte til atlasøvelser. Lav atlasøvelserne i geografilektionen, og derefter tjek om du har lavet dem rigtige med dette løsningshæfte til atlasøvelserne.\nFakta om Det Store Go-Atlas 2006 - Løsningshæfte Til Atlasøvelser\nTom Døllner, Jørgen Steen\nBredde: 14.7Cm - Højde: 19.8Cm\nVed e-handel er det vigtigt, at sikkerheden er i top, og det er derfor et område, vi har stor fokus på. Med NETS godkendelse af vores løsning for online betaling, har vi opnået den optimale garanti for, at sikkerheden bag din betaling online er i top. Så når du handler og foretager betaling via nettet hos Gucca, er det sikkert.\nDe 30 dages returret er naturligvis gældende for alle typer produkter hos Gucca.dk. Det betyder ganske enkelt, at såfremt du fortryder købet, eller af andre årsager alligevel ikke måtte ønske varen, kan du uden videre returnere din vare til os, og herefter bliver dine penge refunderet. Før du vælger at returnere varen til os, er det en en god ide, hvis du kontakter os forinden.\nVi er klar over, at du venter på din vare, og vi skruer derfor op for leveringshastigheden, så produktet kommer sikkert og hurtigt frem til dig. Hvis varen er på lager, så vil du typisk få varen tilsendt indenfor 1-2 hverdage. På vores shop kan man se lagerstatus ud for hvert enkelt produkt, så du kan altid få svar på, om vi har det på lager. Er du alligevel i tvivl om enten en vares lagerstatus eller leveringstiden, så kontakt os.\nI vores shop er det muligt at vælge blandt adskillige betalingsmetoder. Her kan du altid benytte netop den betalingsmulighed, der passer lige til dig. Lige meget hvilke af vores betalingsmuligheder du vælger, så kan du altid handle sikkert og trygt hos os. I vores sektion med oftest stillede spørgsmål kan du se en oversigt over alle vores betalingsmuligheder. Bemærk at vi først trækker pengene fra din bankkonto, den dag vi afsender varen til dig - hvis du gør brug af betalingskort.\nStøder du på problemer når du besøger Gucca.dk, eller har du spørgsmål, sidder vi på e-mail eller ved telefonen parat til at hjælpe dig. Vi besvarer e-mails og er ved telefonerne mellem klokken 10-15 alle hverdage, og med et smil og godt humør tager vi imod din henvendelse.\nVi giver dig selvfølgelig muligheden for at spore din forsendelse hele vejen til du modtager den. Du kan få adgang til din egen ordreside, så snart dit køb er fuldendt. Du kan følge med i, hvornår vi afsender dine varer, på ordresiden. Vi sender en e-mail, i samme øjeblik vi har sendt din pakke.\nDin anmeldelse af Det Store Go-Atlas 2006 - Løsningshæfte Til Atlasøvelser\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_skoleoglærebøger path_bog_detstoregoatlas2006løsningshæftetilatlasøvelser