Sundhed og trivsel på arbejdspladsen 4. semesterprojekt forår PDF\nDownload "Sundhed og trivsel på arbejdspladsen 4. semesterprojekt forår 2011"\n1 Sundhed og trivsel på arbejdspladsen 4. semesterprojekt forår 2011 Af gruppe 24, hus 14,2 Hum-Tek, RUC Sara Louise Hansen Louise Snowman Vejleder: Finn Sommer 1/39\n3 Forord Dette projekt er udarbejdet på det humanistisk-teknologiske basisstudie på Roskilde Universitet. I denne forbindelse har vi arbejdet sammen med en virksomhed som har stillet ledere til vores rådighed i arbejdet med sundhed på arbejdspladsen. Vi vil gerne sige en stor tak til disse ledere. 3/39\n5 Abstrakt Dette 4. semesterprojekt handler om sundhed og trivsel på arbejdspladsen og om hvordan der arbejdes med sundhed overfor de ansatte i den pågældende virksomhed. Vi sætter fokus på opfattelsen af sundhed og på de problemstillinger der fremkommer i forbindelse med arbejdet med sundhed på arbejdspladsen. Gennem et samarbejde med en virksomhed har vi interviewet ledere og har i den forbindelse undersøgt centrale problematikker. Disse problematikker vil danne rammen for analysen i vores rapport. Gennem teorier om sundhed og undersøgelse af synet på sundhed i Danmark finder vi frem til projektets vigtigste problem. 5/39\n7 Indholdsfortegnelse 1. Indledning 8 1.aEmnebeskrivelse b Indledning c Motivation d Problemfelt e Problemafgrænsning f Problemformulering g Arbejdsspørgsmål h Begrebsafklaring Metode a Semesterbinding b Inddragelse af videnskabsteori c Tilgang d Valg af metode e Teori om interview f Metode til analysen Empiri Teori a Sundhedsstyrelsens rapport om sundhed og trivsel på arbejdspladsen b Wacherhausens åbne sundhedsbegreb c Folkesundhedsprogrammer i Danmark, Norge og Sverige Analyse a Beskrivelse af virksomhedens sundhed ud fra interview b Hvorfor arbejdes der med sundhed? Hvad ligger til grund for de forskellige tiltag? c Hvilken slagt sundhedsfremmende tilbud arbejder I med? d Hvem har ansvaret for sundhed? e Hvordan håndterer I grænseløst arbejde og de sundhedsrisici der kan opstå? f Hvilke problemer opstår i arbejdet med sundhed og hvorfor opstår de? Konklusion Perspektivering Litteraturliste Bilag. 35 7/39\n8 1. Indledning I indledningen gennemgår vi vores motivation for projektet og vi vil gennem problemfeltet, problemformuleringen og arbejdsspørgsmålene opstille rammerne for hvad vi vil undersøge. Vi vil også gennemgå hvor vi afgrænser projektet og hvordan vi definerer teknologi. 1.a Emnebeskrivelse: Sundhedsfremmende tiltag i virksomhed. 1.b Indledning: I et velfærdssamfund som Danmark sættes sundhed og velvære højere og højere på dagsordnen og vi prøver konstant at finde nye metoder til at opretholde en sund tilværelse. Bevidstheden omkring sundhed og velvære er vokset og begreberne bruges i dag livligt i det daglige forum. Sundhed er gennem tiderne blevet defineret mange gange og definitionen har ofte ændret sig. Stadig i dag defineres sundhed forskelligt afhængigt af, hvilket menneskesyn og hvilke teorier der lægges til grund, men sundhed ses ofte i modsætning til sygdom. Det står i hvert fald fast at sundhed er en positiv tilstand hos mennesker og at fysisk sundhed er vigtig for vitale funktioner 1. Som samfund tager vi begreberne sundhed og velvære til os og vi forsøger at udvikle dem og indføre dem i vores hverdag, sådan at vi kan leve efter de regler der fremmer begreberne. På arbejdspladserne rundt om i Danmark ser vi også en tendens til at der sættes fokus på en sund livsstil og der tilbydes nu flere og flere sundhedsfremmende goder såsom frugtordninger, motionsrum og massage. 1.c Motivation: Vi finder dette emne meget interessant fordi vi vælger at fokusere på et konkret virksomheds sundhed og sundhedsfremmende tiltag. Vi synes emnet er spændende fordi det omhandler mennesker og deres syn på sundhed, samt deres overvejelser om sundhed på arbejdspladsen. Hertil er problemstillingen kompleks fordi vi bestræber os på at diskutere problemet fra både de ansattes og ledelsens side, men ud fra ledelsens synspunkter. Vi finder også emnet interessant fordi vi kan tage ud i den konkrete virksomhed og undersøge de essentielle problemstillinger der er at finde, samt få en dybdegående viden til vores empiriske undersøgelser. 1.d Problemfelt: Når vi undersøger sundhed på arbejdspladsen er det interessant at kigge på hvilket sundhedsbegreb der benyttes. Der findes utallige beskrivelser af hvad sundhed er og hvordan man kan arbejde med det, og mange har en helt klar opfattelse af hvordan de mener man er sund. Det er også interessant at undersøge hvorfra sundhedsbegrebet stammer fra og hvilken teori der ligger til grund. 1 8/39\n9 I Danmark er der en bestemt opfattelse af hvad der er sundt, og det er ikke tilfældigt at den generelle opfattelse er som den er. Sundhedsstyrelsen har hvert år flere kampagner og reklamer som omhandler sundhed, og vi får i disse kampagner at vide hvad der er sundt, og hvad vi bør gøre for at blive sunde. Kampagnerne er mange og omhandler ofte gode råd om kost, overvægt, alkohol og rygning. Disse kampagner når ud til størstedelen af befolkningen, som hermed bliver oplyst om hvad der af regeringen defineres som sundt. I et velfærdssamfund som Danmark arbejdes der altså meget med sundhed. Men hvorfor og hvordan? Hvad står til grund for at lige netop sundheden er vigtig og hvilken slags sundhed er der tale om? I takt med teknologiens udvikling har mange fået et mere grænseløst arbejdsliv, da man nu kan modtage mails på mobilen og nemmere kan tage sit arbejde med hjem. Dette kan tænkes at skabe problemer for den enkelte medarbejder i form af stress hvis man ikke fastsætter nogle faste grænser mellem arbejde og privatliv. Men hvem står med ansvaret for at sætte disse grænser? 1.e Problemafgrænsning: Vi vælger at fokusere på en konkret virksomhed for at finde frem til centrale problemstillinger i forbindelse med sundhed og trivsel på arbejdspladsen, samt at kunne fokusere målrettet på et konkret problem. 1.f Problemformulering: Hvilke problemstillinger opstår der når der arbejdes med sundhedsfremme i en virksomhed? 1.g Arbejdsspørgsmål: Hvorfor arbejder virksomheden med sundhed? Hvilket motiv ligger bag? Hvordan arbejder virksomheden med sundhed og hvilken slags sundhedsfremmende tilbud udbydes? Med hvilket perspektiv arbejdes der i virksomheden med sundhed? Hvem har ansvaret for sundhed? Hvilke sundhedsrisici opstår i forbindelse med arbejdet og hvordan hænger de sammen med de sundhedsfremmende tilbud der udbydes? Hvordan definerer regeringen sundhed og hvordan afspejler denne opfattelse af sundhed sig i den pågældende virksomhed? 9/39\n10 1.h Begrebsafklaring: Gennem vores projekt arbejder vi med et bredt teknologibegreb, forstået på den måde at vi både ser teknologi i form af teknologiske artefakter som computere og internet, men også som de sundhedsstrategier og reguleringssystemer vi beskriver i teorien. Vi har nu gennemgået motivationen for projektet samt problemfelt, problemafgrænsning og problemformulering med arbejdsspørgsmål. Vi har altså præsenteret vores projekt og rammerne for det og samtidig beskrevet hvor og hvordan vi begrænser vores undersøgelser samt forklaret vores definition på teknologi i rapporten. 2. Metode I metodeafsnittet vil vi gennemgå de semesterbindinger og den videnskabsteoretiske metode vi vil benytte os af i projektet. Efterfølgende vil vi beskrive vores tilgang til projektet, valg af metode, teorien om interview og metoden til analysen. 2.a Semesterbindinger: Vi benytter os af den obligatoriske dimension Videnskabsteori og metode og vil derfor fokusere meget på de metoder vi benytter os af ved indsamling af empiri samt de syn og tilgange vi gennem projektet vil analysere ud fra. Den anden dimension vi vil benytte os af er Subjektivitet, teknologi og samfund, da vi primært vil fokusere på mennesker og deres relation til arbejdslivet. I takt med teknologiens udvikling, har man på arbejdspladserne fået en større frihed til at kunne tilrettelægge sin arbejdsdag. Mange kan arbejde hjemmefra da de nemt kan få adgang til virksomhedens programmer og databaser. Dette kan dog skabe nogle sundhedsmæssige problemer fx i form af stress, hvis vedkommende ikke er i stand til at skelne mellem arbejde og fritid. Samtidig vil vi fokusere på det teknologiske aspekt i for af de sundhedsstrategier vi diskuterer og benytter os af. 10/39\n11 Figur 1: Humtek-dimensionerne 2.b Inddragelse af videnskabsteori: I vores projekt benytter vi os af den konstruktivistiske tilgang da vi genne hele processen har været fortolkende overfor empiri og teori. Vi har fortolket vores interviewpersoners svar og teorierne vi benytter os af i forhold til egne synspunkter. Ifølge den konstruktivistiske tilgang findes der ikke nogen objektiv sandhed, men der kan opstilles nogle konkrete gyldighedsregler, der skal fortælle hvad der er sandt og hvad der er falsk. Der er ingen anden adgang til verden, end gennem sproget, og det er sproget, med dets fordomme, forventninger osv., der danner vores billede på verden. (Olsen og Pedersen 2008:143) Sundhed er kun sundhed hvis det bliver tolket som sundhed. Det er derfor et spørgsmål om fortolkning. 2.cTilgang Vi bestræber os på at belyse problemstillinger for både ledelse og ansatte i virksomheden, da vi vil belyse interessante problemer, som kan diskuteres fra begge synsvinkler. Vi gennemfører vores undersøgelser ved at samarbejde med en konkret virksomhed og gennem samtaler med relevante personer derfra, finde frem til centrale problemstillinger. Da vi tager udgangspunkt i en konkret problemstilling fra en konkret virksomhed, er disse eksemplariske. Problemstillingen repræsenterer en virkelighed fra virksomheden, og problemstillingen kan derfor generaliseres. Vi griber projektet an således, at vi laver åbne interviews og samtaler med relevante personer fra virksomheden, hvorefter vi lader centrale problemstillinger danne rammerne for vores projekt. 11/39\n12 2.d Valg af metode Vi vælger at foretage interviews med to ledere i virksomheden, hvor vi sætter fokus på at de både er ledere og medarbejdere i virksomheden. Vi vælger at lave interviews, fordi vi på denne måde kan spørge ind til dét vi selv mener, er interessant, men samtidig giver den interviewede mulighed for at fortælle om sin egen oplevelse af sundheden i virksomheden. I denne forbindelse vælger vi at interviewet skal være semistruktureret, da dette vil give os mulighed for at få flest interessante informationer ud af den interviewede. Når vi vælger at interviewe to ledere i virksomheden er det fordi vi bestræber os på at finde problemstillinger ud fra lederes synspunkter men også som medarbejdere. På denne måde får vi præsenteret flere overvejelser og synspunkter som forhåbentlig vil skabe interessante diskussioner. Vi får på denne måde også et indblik i hvordan lederne opfatter sundhed, hvilket er vigtigt for rapportens problemstillinger. Vi vælger at interviewe lederne enkeltvis fordi vi leder efter de individuelle følelser, meninger og holdninger. På denne måde undgår vi at de interviewede kan influere hinandens svar. Vi vil i denne forbindelse benytte os af begrebet analytisk generalisering, som går ud på, at resultaterne af en undersøgelse kan være vejledende for, hvad der kan ske i en anden situation (Kvale 2009: ). Vi vil benytte os af begrebet for at kunne generalisere vores resultater for vores empiriske undersøgelser, da vi mener at de interviewede befinder sig i situationer som kan sammenlignes med andre situationer rundt om i Danmark. 2.e Teori om interview Vi vælger at lave semistrukturerede interview og vi vælger at benytte os af Steinar Kvale og Svend Brinkmanns bog Interview, da de beskriver kvalitative hermeneutiske metoder til at foretage interview og senere analysere dem. Vi vil benytte os af de valgte metoder i vores empiriske undersøgelser, da vi mener vi kan få flest relevante informationer frem på denne måde. Det semistrukturerede interview foregår ved at man forbereder temaer og åbne spørgsmål til interviewpersonen, sådan at man kan holde interviewet inden for de ønskede emner men samtidig giver den interviewede mulighed for at tale mere frit og åbent. Det er vigtigt at de forberedte spørgsmål er formuleret kort og simpelt (Kvale 2009: 154), da et langt og indviklet spørgsmål kan gøre den interviewede forvirret og give et uklart svar. Det er også vigtigt at man som interviewer er god til at lytte, da dette giver den bedste forudsætning for at stille opfølgende spørgsmål 12/39\n13 (Kvale 2009: 159). Herved undgår man også at spørge om det samme to gange, hvilket vidner om at man som interviewer ikke har styr på samtalen. Som interviewer skal man huske på, at man nemt kan komme til at påvirke den interviewede. Man skal være opmærksom på formuleringen af et spørgsmål, og at man med mimik, nik og smil kan påvirke interviewet til at tage en bestemt drejning. Dette behøver ikke være negativt, hvis man vil forsøge at indhente viden fra et bestemt emne, man skal bare være opmærksom på den retning man kan påvirke den interviewede i (Kvale 2009: 195). Under interviewene vil vi have en interviewer og en referent med, da intervieweren på denne bedre kan koncentrere sig om spørgsmålene (Kvale 2009: 200). Ved det kvalitative interview er der nogle valg der skal træffes inden man begynder, som fx valg af interviewpersoner, interviewspørgsmål og relevante emner/temaer. (Kvale 2009: 119). Der er ingen faste regler men jo mere man forbereder sig, jo større vil den viden man får ud af interviewet være. 2.f Metode til analysen Vi opbygger vores analyse ud fra de konkrete problemstillinger vi har fundet, som er relevante for vores problemformulering. Vi vil analysere vores interview for at finde svar på vores problemformulering og arbejdsspørgsmål. Til at analysere vores indsamlede empiri (interviews) vil vi benytte os af begrebet meningskondensering, som bevirker at den udtrykte mening fra interviewpersonen gives en kortere formulering. Vi vil altså sammenfatte interviewpersonens udsagn til et kortere udsagn, sådan at hovedbetydningen fremstår i få ord. Herved bliver den tydeligere og nemmere for os at arbejde med i analysen (Kvale 2009: 227). Metoden består af fem trin, hvor vi til sidst kan gøre de fundne centrale temaer til genstand for fortolkning og analyse i vores rapport. De fem trin er som følger (Kvale 2009: 228): Først læses interviewet igennem så man får en helhedsfornemmelse. Derefter bestemmes de naturlige meningsenheder udtrykt af interviewpersonen 2. Nu findes det tema der dominerer en naturlig meningsenhed, sådan at udsagnene tematiseres. Så stiller man spørgsmål til meningsenhederne ud fra undersøgelsens specifikke formål. Sidst bliver de væsentlige temaer knyttet sammen som en helhed i et deskriptivt udsagn. 2 Meningsenheder er et eller flere udsagn inden for samme emne. 13/39\n14 Vi har nu beskrevet hvordan vi vil arbejde i vores projekt og hvilke metoder vi vil benytte os af, samt gennemgået semesterbindingerne og den videnskabsteoretiske metode. 3. Empiri Vi har valgt at opbygge vores empiriafsnit på baggrund af kvalitative studier (interviews) da disse siger noget om menneskers holdninger, følelser og erfaringer samt begrundelsen for disse. Se bilag 1 og 2 for interviews. 4. Teori I teoriafsnittet vil vi gennemgå Sundhedsstyrelsens rapport om sundhed og trivsel på arbejdspladsen da vi mener at deres syn på sundhed er særligt vigtigt for vores rapport. Sundhedsstyrelsen fremstiller et særligt syn på sundhed som hermed er blevet den gængse opfattelse i samfundet. Sundhedsstyrelsens rapport indeholder en bestemt sundhedsregulering ud fra den sundhedsstrategi den knytter sig til, og vi mener at denne rapport vil give os et godt grundlag for at kunne beskrive og arbejde med de forskellige faktorer der knytter sig til sundhedsfremme på arbejdspladsen. Vi vil herefter beskrive Wackerhausens teori om det åbne sundhedsbegreb da vi mener at han fremstiller sundhed som noget individuelt samtidig med at han ikke kun baserer sin teori i biomedicinsk videnskab. Vi vælger at fokusere på Wackerhausens teori frem for andre teorier fordi det er en kritik til det nuværende sundhedsbegreb. Til sidst vil vi beskrive folkesundhedsprogrammer for Danmark, Norge og Sverige. Vi mener at disse programmer er meget relevante for vores problematikker da vi kan se regeringens sundhedsbegreb i et større perspektiv og i forbindelse med andre sammenlignelige lande. 4.a Sundhedsstyrelsens rapport om sundhed og trivsel på arbejdspladsen. Arbejdspladsen har en central rolle når det handler om at hjælpe ansatte med at forebygge sygdomme, herunder stress og forskellige livsstilssygdomme. For mange af os er arbejdspladsen det sted vi opholder os mest, ud over vores hjem. Det at en arbejdsplads går aktivt ind i forebyggelsen af disse sygdomme, betyder at virksomheden giver et udtryk af at være en ansvarlig virksomhed. I rapporten samler sundhedsstyrelsen en række områder hvorpå virksomheden kan foretage nogle sundhedsfremmende tiltag. Disse kalder de for KRAMS-faktorer (kost, rygning, alkohol, motion og stress) og det viste sig at langt de fleste virksomheder havde sundhedsfremmende tiltag på mindst en af disse faktorer. Undersøgelser har også vist at det kan betale sig for en virksomhed at arbejde systematisk og 14/39\n15 strategisk med sundhedsfremme, det er dog bare vigtigt at den enkelte virksomheds indsats skal skræddersyes så den passer og virker bedst. Lykkedes det at få det til at fungere så vil man fx kunne opnå et mindre sygefravær og øge arbejdstilfredsheden. Iflg. Sundhedsstyrelsen skal man lave en strategisk funderet, langsigtet sundhedsfremmeindsats som skal bakkes op af ledelsen. De ansatte skal inddrages i udarbejdelsen af planen vha. en åben dialog så der kan blive diskuteret barrierer og løsningsmodeller. Rapporten beskriver seks faser som virksomheden kan bruge til at foretage strategiske skridt mod målet; at skabe sundhed og trivsel på arbejdspladsen ved hjælp af sundhedsfremmeindsatser, og til sidst hvordan man efterfølgende evaluerer og følger op på strategien. Den er primært rettet mod ledelsen i private og offentlige virksomheder med 20 eller flere ansatte, men kan, af dem der er færre, benyttes som inspiration. Fem centrale budskaber om virksomhedens sundhedsfremmeindsats: 1. Det betaler sig for virksomheden at arbejde med sundhed og trivsel på arbejdspladsen, hvis det bliver gjort systematisk. 2. Man får endnu mere gevinst ud af det, hvis arbejdet med at skabe sundhed og trivsel har afsæt i en klar, fremadrettet strategi. 3. Sundhedsfremme handler både om livsstil, arbejdsmiljø og virksomhedens sociale ansvar. 4. Alle virksomheder kan gøre noget, uanset om de er store eller små og ikke har samme betingelser. 5. Indsatsen skal altid skræddersys til den enkelte virksomhed. Undersøgelser fra USA og Europa viser at det godt kan betale sig at gøre op med tanken om at sundhedsfremme blot er et frynsegode, og i stedet arbejde mere systematisk og strategisk med sundhed og trivsel, det vil nemlig øge medarbejdertilfredsheden, mindske sygefraværet og dermed øge produktiviteten. Det kan dog være svært at dokumentere direkte økonomiske gevinster ved forskellige indsatser. Sundhedsstyrelsen anvender følgende sundhedsbegreb: Sundhed er en tilstand hos et individ eller en gruppe af individer karakteriseret ved fysisk, mental og social trivsel. Dette sundhedsbegreb kan siges at være meget bredt, og det inddrager det at trives med sig selv og sine omgivelser. Det bygger grundlæggende på den viden, at sundhed i al almindelighed øges når man har det godt og trives godt socialt. For virksomhederne er det vigtigt at tage udgangspunkt i den opfattelse de ansatte har af sundhed. Sundhedsfremme på arbejdspladsen er defineret i Luxemburg-deklarationen fra 1997: Sundhedsfremme på arbejdspladsen er den kombinerede effekt af arbejdsgiveres, arbejdstageres og samfundets samlede indsats for at forbedre sundhed og velbefindende hos den arbejdende befolkning. Dette kan ifølge sundhedsstyrelsen opnås ved en kombination af: 15/39\n16 1. Forbedret arbejdsorganisering og arbejdsmiljø 2. Forbedret støtte til arbejdstagernes personlige udvikling 3. Fremme af arbejdstagernes aktive medvirken Virksomhedernes nuværende sundhedsfremmeindsats: I rapporten Sundhedsfremme på arbejdspladsen 2007, som Rambøll Management lavede for sundhedsstyrelsen, undersøgte man sundhedsfremme i et udvalg af danske virksomheder. Her undersøgte man hvor udbredt det var for virksomheder at have sundhedspolitiker og sundhedsfremmeordninger generelt, og der blev derudover sat fokus på områderne mad, motion, fysisk aktivitet, behandlingsordninger, rygning, alkohol samt psykisk arbejdsmiljø, herunder stress. Overordnet viser undersøgelsen, at sundhedsfremmeordninger er et meget vigtigt område i de danske virksomheder. Hele 99,6 % af de 1848 virksomheder som var med i undersøgelsen havde foretaget tiltag på mindst ét af de førnævnte områder. Figur 1 Andel af virksomheder, der har ordninger, tilbud og/eller regler på undersøgelsens delområder 16/39\n17 Figur 2 Antal områder, hvor virksomhederne har sundhedsfremmeordninger Selvom stort set alle virksomhederne i undersøgelsen har sundhedsfremmeordninger på mindst ét af delområderne, så er det mindre end halvdelen af virksomhederne (47 %) der afsætter penge til aktiviteterne. Af dem afsætter 10 % af virksomhederne mindre end 1000 kr. årligt pr. medarbejder, 13 % mellem 1000 kr. og 1999 kr., 16 % mellem 2000 kr. og 4999 kr. og 8 % 5000 kr. eller derover. Derudover afsætter arbejdsgiverne heller ikke timer til den enkelte medarbejder til at løse opgaver som omhandler sundhed på arbejdspladsen. Virksomhederne føler i høj grad et ansvar for de ansattes adfærd og vaner. Men det er kun når det gælder stress, psykisk arbejdsmiljø og til en vis grad også for alkohol og rygning. Når det handler om mad, motion og svær overvægt føler virksomhederne ikke i lige så høj grad et medansvar. 51 % mener at det er relevant og passende at inddrage sundhed som tema i MUS-samtaler, hvorimod 33 % ikke mener det. 17/39\n18 Figur 3 I hvor høj grad mener du, at arbejdspladsen har et medansvar for sine ansattes adfærd/vaner inden for følgende områder? Sundhedsstyrelsen 5-trinsmodel: Sundhedsstyrelsen har udviklet denne 5-trinsmodel med det formål understøtte udviklingen af arbejdet med sundhed og trivsel på arbejdspladsen. Derudover skal den kunne: 1. Give virksomhederne et redskab, der kan vise, hvor langt den enkelte virksomhed er kommet i at arbejde strategisk og systematisk med sundhedsfremme 2. Give inspiration til, hvordan man kommer videre til et højere niveau. 3. Præsentere forudsætningerne for at nå et højt niveau, hvor sundhedsfremme er integreret i virksomhedens strategi og værdisæt. Tidligere blev KRAMS-faktorerne nævnt, og for at genopfriske hvad det står for, så står det for kost, rygning, alkohol og stress. En indsats der dækker alle disse områder prioriteres meget højt i denne 5-trinsmodel. Derudover er den bygget op på grundlag af nogle vigtige parametre, der erfaringsmæssigt viser sig at have betydning for udbyttet af indsatsen. Parametrene er: - Ledelsesinvolvering - Afdækning af sundhedsproblemer og behov - Organisering - Kommunikation og ressourceallokering 18/39\n19 - Mål, opfølgning og evaluering - Tilbudsorienterede indsatser (Frugtordning, rygestopkurser, alkoholrådgivning osv.) - Miljøorienterede indsatser (Rygepolitik, alkoholpolitik, stress- og trivselspolitik, kostpolitik.) 5-trinsmodellen er dynamisk, dvs. at en forudsætning for at den virker, er at virksomheden foretager en løbende indsats. Modellen skal opfattes som normativ, da der kan være forskellige veje til at nå målet. Trin 1: Enkeltstående tilbud På dette trin finder man de virksomheder som har indsatser rettet mod en eller to enkeltstående KRAMSfaktorer. Her er der ingen fast organisering af afdækningen af behov, fastlæggelse af mål eller systematisk opfølgning. Indsatser på 1. trin kan fx være frugtordning, deltagelse i DHL-stafetten, lovpligtig nedskrevet rygepolitik eller lokal alkoholpolitik. Trin 2: Inddragelse af medarbejderne i løs organisering På dette trin finder man de virksomheder der har tilbudsorienterede indsatser rettet mod mindst to KRAMS-faktorer. Her er medarbejderne blevet inddraget i valg af metoder og aktiviteter, men der er ingen afdækning af behov, fastlæggelse af mål eller systematisk opfølgning. Indsatser på 2. trin kan fx være motionstilbud udenfor arbejdstiden, frugtordning, lovpligtig nedskrevet rygepolitik og årligt rygestopkursus. Trin 3: Nøglepersoner, ressourcer og fast organisering På dette trin finder man de virksomheder der har rettet deres indsatser mod mindst tre KRAMS-faktorer. Af dem skal der mindst være tilbudsorienterede indsatser rettet mod to faktorer og miljøorienterede indsatser rettet mod mindst to faktorer. Medarbejdere og ledere er her inddraget i en fast organisering, fx i et samarbejdsudvalg eller et selvstændigt sundhedsudvalg. De ansattes behov og interesser afdækkes gennem en proces og der er udpeget en ansvarlig nøgleperson. På trin 3 finder vi dog ingen nedskrevne mål, og der er kun en smule evaluering af indsatsen. Indsatser på trin 3 kan fx være motionstilbud i arbejdstiden planlagt ud fra en analyse om ønsker og behov, rygepolitik og løbende rygestopkurser, alkoholpolitik, kantineordning med sund mad, fast sundhedsudvalg med ledelses og medarbejderrepræsentanter samt en nøgleperson for sundhed og trivsel. Trin 4: Mål, sundhedskoordinator og politikker På dette trin finder man de virksomheder der har tilbudsorienterede indsatser mod alle relevante KRAMSfaktorer. Med relevante menes at det selvfølgelig ikke er nødvendigt med rygestopkurser hvis der ingen rygere er. Derudover har de miljøorienterede indsatser rettet mod mindst tre KRAMS-faktorer. Også her 19/39\n20 afdækkes de ansattes interesser og behov løbende, og medarbejdere og ledere er inddraget. Der afsættes personaleressourcer til en projektleder / sundhedskoordinatorfunktion, og der bliver sat økonomi af til den generelle indsats. Der er nedskrevet politikker på alle KRAMS-områderne og der er klare mål og succeskriterier for de forskellige indsatser. Derudover foretages der systematisk planlægning og opfølgning. Trin 5: Strategisk indsats, systematik og ekspertise På dette trin finder vi virksomhederne der både har tilbudsorienterede og miljøorienterede indsatser rette mod alle fem KRAMS-faktorer. Ud over de tiltag som blev nævnt i trin 4, så har man på trin 5 ansat en fagperson som projektleder/sundhedskonsulent, og der er afsat tilstrækkelig med økonomi til at man kan søge eksterne rådgivere og iværksætte aktiviteter, fx uddannelse af sundhedsambassadører. Alle tilbuddene markedsføres professionelt over for de ansatte, og ledelsen involverer sig synligt og meget. 4.b Wackerhausens åbne sundhedsbegreb Steen Wackerhausen argumenterer for at der, som et alternativ til den radikale sundhedsrelativisme og den biomedicinske sundhedsfundamentalisme, skal arbejdes mere med et åbent sundhedsbegreb (Wackerhausen:43). Dette åbne sundhedsbegreb anser han som værende tæt forbundet med subjektets autonomi, altså mål og livsværdier, som igen er forbundet med subjektets selvbestemmelse (Ibid:43). Han mener at en sund person besidder handlekapacitet i forhold til de mål og livsbetingelser som denne person har. Sundhed er et middel i forhold til mål og omvendt er, det at være syg, at have en forringet handlefærdighed i forhold til egne mål. Det vil sige at, det at være syg for en person, ikke nødvendigvis betyder sygdom for en anden, hvis denne person har andre mål og livsbetingelser (Ibid:49). Et eksempel på dette kunne være; overvægt er en decideret trussel for indfrielsen af en fotomodels mål, og kan derfor betegnes som en sygdom for denne person, hvorimod det ikke nødvendigvis ville være det for en chauffør. Wackerhausen mener, at de sundhedsprofessionelle anskuer sundhed ud fra to grundlæggende synspunkter, nemlig sundhedsfundamentalisme og sundhedsrelativisme. Sundhedsfundamentalisme er en måde at betragte sundhed som en objektiv sandhed som stammer fra biomedicinske kendsgerninger. Det er naturvidenskaben og biomedicinen der definerer hvad der er sundt at gøre eller spise, og ligeledes hvad der er usundt. Wackerhausen kritiserer dette syn på sundhed, da han som tidligere beskrevet, ikke mener det er muligt at definere sundhed rent objektivt. Subjektets mål og værdier skal tages i betragtning når man skal have et svar på hvad der er sundt og usundt, hvilket ikke er muligt når det anskues objektivt (Ibid: 47-48). 20/39\n21 Wackerhausen henviser til at der findes en bred vifte af sundhedsbegreber alt efter hvilken kultur, tidsalder og/eller geografisk område man befinder sig på. Et eksempel på dette kan være; en person i Vesten som er dynamisk, aktiv og engageret anses for at være en sund person. Inden for det hinduistiske trossamfund findes der derimod en retning hvor det absolut modsatte er tilfældet. Her bør man stræbe efter imod en tilstand med total ikke-aktivitet. Sundhedsrelativisme er altså en måde at anse sundhed på i en given kulturel kontekst. Som tidligere beskrevet kan der være stor forskel på sundhedsbegreber i de enkelte kulturer, og det kan derfor være svært at finde et fælles sundhedsbegreb på tværs af kulturer (Ibid: 45-47). Den biomedicinske sundheds- og sygdomsopfattelse er så almindelig i den folkelige opfattelse af sundhed i dag, at mange vil beskrive sundhed objektivt hvis de får stillet spørgsmålet; Hvad er sundhed?. 4.c Folkesundhedsprogrammer i Danmark, Norge og Sverige Der er i Danmark, Sverige og Norge blevet udarbejdet nogle folkesundhedsprogrammer. Det er i disse, regeringerne overordnet sender et signal til befolkningen om hvordan de ser på sundhed, og ytrer et ønske om et længere og sundere liv for den enkelte. Da disse 3 lande er sammenlignelige, har vi fundet det interessant at kigge på hvordan landene hver i sær håndterer sundhed. I Danmark er folkesundhedsprogrammet en politisk strategi udarbejdet af regeringen, mens det i Norge er et udvalg nedsat af regeringen, som ikke nødvendigvis er politisk enige med regeringen, der har udformet folkesundhedsprogrammet. I Sverige har man inddraget repræsentanter for alle politiske partier i udformningen af programmet for folkesundhed. (Hørdam m.fl:33). Det ses altså af ovenstående citat at dem der udarbejder Danmarks sundhedsprogram er de samme mennesker som sidder i regeringen. Dette kan have nogle negative effekter på selve sundhedsprogrammet. Det kunne tænkes at de i nogle tilfælde kunne have nogle skjulte dagsordner eller der kan være nogle ting de ikke har lyst til at røre ved fordi de er bange for at miste vælgere på det. Ser man derimod på Norge, er det et udvalg som står for sundhedsprogrammet som ikke nødvendigvis er politisk enige med regeringen, og det kunne tænkes at man på den måde ikke kommer i klemme med hensyn til vælgere. I Sverige har man repræsentanter fra alle de politiske partier, og man vil på denne måde få et bredere syn på hvad der kunne tænkes at hjælpe, da hvert parti har en idé om hvilken vælgergruppe de har, og på den måde måske bedre kan finde ud af hvordan budskaberne bedst kommer ud. 21/39\n22 I både Norge og Danmark er det endvidere regeringernes ansvar og ønske at give befolkningen et godt helbred. ( )Det svenske program fokuserer primært på levekår, mens det danske i højere grad fokuserer på livsstil. (Hørdam m.fl:33) Det er altså intentionen i Danmark og Norge at give befolkningen et godt helbred. Regeringen tager altså ansvaret over på deres skuldre når det handler om befolkningens sundhed. Tobak, alkohol, kost og motion er sammen med middellevetid og dødelighed de helt centrale omdrejningspunkter i Danmark. I Norge og Sverige fokuseres der på sammenhængen mellem selvvurderet helbred, livskvalitet og evnen til at træffe personlige valg for egen sundhed baseret på videnskabelig viden. (Hørdum m.fl:33) Det ses tydeligt af ovenstående citat, at man i Norge og Sverige opererer meget mere med at alle mennesker er forskellige, man betegner sin livskvalitet forskelligt og man er derfor selv nødt til at træffe nogle personlige valg for sin egen sundhed. Vi har nu gennemgået den valgte teori som skal bruges i analysen til at understøtte vores synspunkter og fundne problematikker. 5. Analyse I analysen vil vi først gennemgå virksomhedens sundhed og herefter de centrale problemstillinger i vores projekt ved at diskutere dem i separate afsnit. Analysen skal lede mod konklusionen, som er en opsummering af analysen. Analysen og diskussionen tager udgangspunkt i empirien med de to interviews, samt i teorien hvor vi beskriver sundhedsdefinitioner og tendenser i samfundet. Analysen består altså af de meningsenheder vi finder i interviewene og diskussionen sker mellem meningsenhederne og teorien. 5.a Beskrivelse af virksomhedens sundhed ud fra interview. Ud fra et interview med en leder fra virksomheden har vi fået en god beskrivelse af de sundhedsfremmende tilbud de arbejder med, og hvordan de forholder sig til sundhed på arbejdspladsen. 22/39\n23 Virksomheden som vi har samarbejdet med er en stor, privat virksomhed med 750 medarbejdere. Arbejdet der udføres er primært stillesiddende arbejde i form af skrivebordsarbejde. Kun nogle enkelte har mere fysisk hårdt arbejde hvor der bliver båret og gået meget i løbet af en dag. Sundhedsrisici ved denne arbejdsform Ud fra de interviews vi har foretaget mener vi ikke der er de sundhedsrisici ved arbejdet. Skrivebordsarbejde kan dog medføre ondt i ryggen, museskader og stress ved for mange arbejdsopgaver. Motionstilbud uden for og i arbejdstiden: Tilbuddene uden for arbejdstiden er mange, da virksomheden har et fitnessrum, en løbeklub, poweryogapilates hold 3 gange om ugen, zumbahold 3 gange om ugen og Vild med dans hvor de har en professionel danser ude 1 gang om ugen til at undervise. Ud over løbeklubben og motionscenteret, som er faste tilbud, så varierer de andre aktiviteter efter hvad medarbejderne ønsker og finder spændende at deltage i. Medarbejderne bliver altså her inddraget i hvilke sundhedsfremmende tilbud virksomheden skal udbyde og er med til at afgøre hvilke tilbud der skal være fremover. Derudover har de hvert år en trivselsuge hvor de fokuserer ekstra meget på sundhed og trivsel, og her har de en række tilbud i arbejdstiden, fx massage, ergoterapeut, bordfodboldturnering, boot-camp, Wii-tennis turnering og noget som de kalder Walk and Talk her kan man hente en madpakke i kantinen til frokost og gå sig en tur udenfor med sine kollegaer. Ydermere har de forskellige foredrag som omhandler sundhed, fx med en diætist og med hjerteforeningen. Aktiviteterne i denne uge varierer fra år til år, kun målet er det samme; at medvirke til at fastholde virksomheden som en attraktiv arbejdsplads med sunde og tilfredse medarbejdere. Virksomheden har udover motionsholdene andre tilbud og sundhedsfremmende holdninger: Frugtordning: Medarbejderne kan hver dag, gratis, hente et par stykker frugt i kantinen. Lovpligtig nedskrevet rygepolitik. Giver tilskud til rygestopkurser året rundt. Alkoholpolitik: Der er en fast politik om at man ikke drikker i arbejdstiden. Kantineordning med sund mad: Medarbejderne kan købe sund mad i kantinen hver dag, hvor fokus ligger på velsmag, madglæde, kvalitet, økologi og sundhed. Privat sundhedsforsikring: Alle medarbejdere får af firmaet en sundhedsforsikring så de hurtigere kan komme i behandling på fx private hospitaler hvis de bliver syge. 23/39\n24 5.b Hvorfor arbejdes der med sundhed? Hvad ligger til grund for de forskellige tiltag? Som vi hører fra begge interviews arbejdes der meget med sundhed i virksomheden. Der er ikke defineret præcist hvad sundhed er, men vi kan ud fra beskrivelserne af de sundhedsfremmende tiltag definere hvad og hvordan der arbejdes med sundhed. Vi ved at der sættes meget fokus på kost og motion, da der i virksomheden tilbydes sund mad i kantinen, gratis frugt og flere forskellige motionshold. I interviewene får vi at vide at der er flere grunde til at der fokuseres på netop disse faktorer; Virksomheden sætter hvert år penge af til medarbejderne, som bliver brugt på personalegoder som f.eks. frugtordning o.a. Vi fokuserer på f.eks. kost og motion fordi medarbejderne synes det er interessant at deltage i, og fordi vi som virksomhed mener det er godt for medarbejderne og virksomheden selv at vi har disse tilbud. Man kan jo sige at det er en win/win situation. Motion er godt for sindet og kan kurere mange ting, er man i god form har man generelt mere overskud og stresser måske ikke så meget. (Interview 1) Grunden til at vi vælger at have frugtordning, som er noget sundt, er fordi det ser godt ud udefra, hvis man gerne vil have nye ind i virksomheden, og det har en stor effekt inde i virksomheden. Og så er det jo også sundt hvilket også er en bonus for os alle. Ofte så vælger virksomheder at bruge deres penge de steder de får størst udbytte og det har vist sig at det har en stor effekt at bruge pengene på f.eks. frugtordning, bl.a. fordi det indgår både som personalegode og som et sundhedsfremmetiltag. (Interview 2) I ovenstående citater får vi at vide at der er flere forskellige grunde til at virksomheden har de respektive sundhedsfremmende tiltag. Et personalegode som f.eks. frugtordningen er opstået i forbindelse med at virksomheden mente, at effekten af en frugtordning ville være større end hvis pengene gik til lønforhøjelser. Hermed er frugtordningen altså ikke opstået udelukkende i ønsket om at fremme sundheden for de ansatte i virksomheden, men snarere fordi effekten og glæden ved frugtordningen er større end hvis pengene blev brugt anderledes. Når virksomheden så vælger at bruge pengene på noget sundt som frugt, frem for f.eks. gratis chokolade, er det bl.a. fordi det selvfølgelig kan fremme sundheden, men også fordi der ligger en skjult sundhedsdefinition som siger, at det er sundt at spise frugt. Denne sundhedsdefinition har den biomedicinske viden bag sig, hvilket vi vil komme ind på senere i analysen. De sundhedsfremmende tiltag der er i virksomheden har altså mange skjulte intentioner med sig og skal gøre godt på flere forskellige områder. Dog mener vi også at der er et strategisk træk som har et helt bestemt formål, når der arbejdes med sundhed. Som vi ser i citatet fra interview 1 kan motion have en 24/39\n25 positiv effekt på krop og sind, og hvis man er i god form har man mere overskud og stresser ikke så meget. Lederen siger endda også at det er en win/win situation. Ved at gøre de ansatte sunde, kan virksomheden altså mindske sygefraværet og højne produktiviteten på arbejdet, hvilket kan have en stor økonomisk fordel for virksomheden. Regeringen i Danmark definerer sundhed ud fra den biomedicinske videnskab og vi ser i Sundhedsstyrelsens rapport at definitionen munder ud i de beskrevne KRAMS-faktorer (se teoriafsnit 4.a s.14). Disse KRAMSfaktorer dækker over det vi populært kalder livsstilssygdomme, og det er dem vi i samfundet fokuserer meget på. Som vi ser ud fra interviewene så følger virksomheden den tendens der er i samfundet, ved at fokusere meget på kost og motion, samt rygning, alkohol og stress. Der er altså stor koncentration omkring KRAMS-faktorerne og det strategiske ved at arbejde med sundheden er at mindste sygefravær og sygdom. Virksomheden følger regeringens og Sundhedsstyrelsens definition af sundhed og de rammer der opstilles for hvad sundhed er og hvordan det kan forbedres. 5.c Sundhedsfremmende tilbud i virksomheden. Som vi beskrev i forrige afsnit arbejdes der i virksomheden altså med regeringen og Sundhedsstyrelsens retningslinjer for hvad sundhed er og dermed fokuseres der på KRAMS-faktorerne. I virksomheden fokuseres der meget på kost og motion såvel som at der tages hånd om rygning, stress og alkoholproblemer. Alt i alt arbejdes der med livsstilssygdomme. Disse livsstilssygdomme kan være meget individuelle, og som vi hører i interview 1 gør ledelsen i virksomheden meget ud af at tale med de ansatte om deres individuelle problemer. Ja, vi har nogle gange taget en samtale med en medarbejder hvor vi har foreslået at vedkommende ændrede sin livsstil og har kommet med forskellige tilbud som kunne hjælpe dem med det men det er udelukkende tilbud. (Interview 1) I virksomheden arbejdes der altså ikke kun med KRAMS-faktorerne men også med at individualisere sundhedsfremme overfor den enkelte medarbejder. Hvis en medarbejder står med et sundhedsskadeligt problem er det virksomhedens politik at medarbejderen skal tilbydes en hjælp som tilpasses den enkelte. Virksomheden er altså opmærksom på at det kan være nødvendig at tilpasse de sundhedsfremmende tilbud til den enkelte medarbejder, da alle ikke nødvendigvis rammes af de samme problemer og ikke nødvendigvis oplever de samme problemer ens. 25/39\n26 I den øverste ledergruppe har der været meget fokus på at stress skal fanges i opløbet. En god kollega skal også sige til hvis de oplever noget. En af dem der gik ned med stress der sad jeg bagefter og tænkte over hvordan jeg kunne have set det, og det har nok givet mig mere ballast til måske at kunne opdage det i opløbet en anden gang. Men det er jo ikke sikkert det er de samme ting jeg skal holde øje med hos andre medarbejdere. (Interview 2) Ud fra interview 2 finder vi ud af, at det er meget svært at identificere forskellige menneskers sygdomme fordi ikke alle reagerer på samme måde. I citatet hører vi at symptomer på stress kan være meget individuelle og svære at opfange, hvilket gør det svært at identificere hvordan symptomer på stress ser ud. Som Wackerhausen beskriver i sin teori, er sygdom ikke ens for alle. Et problem er først en sygdom når det begrænser den enkeltes muligheder for at nå sine mål. Som vi ser i ovenstående citat er f.eks. stress meget individuelt, hvilket viser hvor vigtigt det er at huske at alle er forskellige og at det enkelte individ ikke nødvendigvis kan sammenlignes med andre. Når der i virksomheden arbejdes med skræddersyede sundhedsfremmende tilbud er det fordi man i virksomheden godt er klar over, at ikke alle medarbejdere har brug for den samme hjælp til det samme problem. Der arbejdes i virksomheden altså med et mere åbent sundhedsbegreb end det som regeringen og Sundhedsstyrelsen opererer med. Dette sundhedsbegreb er, som beskrevet i Wackerhausens teori, et åbent sundhedsbegreb som ligger i spændingsfeltet mellem sundhedsfundamentalisme og sundhedsrelativisme. 5.d Hvem har ansvaret for sundhed? Ansvaret for sundhed er op til den enkelte medarbejder. I virksomheden er der en bestemt holdning til sundhed og ved at informere og motivere de ansatte forsøger ledelsen at hjælpe de ansatte på rette vej mod sundhed, dog med fokus på at det er frivilligt og at den enkelte selv har ansvaret for sin egen sundhed. Måden de forsøger at fastholde alle medarbejdere til at finde motivation og interesse for sundhed er bl.a. ved at holde motivationsmøder hvor der er mødepligt, hvorefter de ansatte selv skal bestemme og tage ansvar for den videre individuelle sundhedsfremme. Ved at have mødepligt til de motivationsmøder vi holder og oplyse om farerne og konsekvenserne ved en usund livsstil, håber vi på at kunne motivere folk til selv at tage affære. (Interview 1) 26/39\n27 Jeg mener den enkelte har et ansvar overfor sin egen sundhed, men at en moderne virksomhed burde have disse sundhedstilbud. Jeg kan godt li at det er valgfrit og at det egentlig er ens eget ansvar at tage hånd om sig selv om sin sundhed. (Interview 2) Begge interviews viser at holdningen er, at den enkelte medarbejder er ansvarlig for sin egen sundhed. I virksomheden forsøger man at informere og oplyse de ansatte så godt som muligt for at støtte og vejlede dem mod sundhed, men det er altid frivilligt om man vil deltage i tilbudene. Dog ser vi en interessant problematik omkring ansvaret for sundhed. I interview 2 udtaler lederen ofte jeg og man og ikke vi. Denne reguleringsform tyder på at han føler, at han står alene med ansvaret overfor sine medarbejdere og deres sundhedsproblemer. Han omtaler kun sig selv og ikke hele virksomheden eller ledergruppen. Han ser altså sig selv som en leder med eget ansvar frem for en leder med et fælles ansvar. En af dem der gik ned med stress der sad jeg bagefter og tænkte over hvordan jeg kunne have set det, og det har nok givet mig mere ballast til måske at kunne opdage det i opløbet en anden gang. Men det er jo ikke sikkert det er de samme ting jeg skal holde øje med hos andre medarbejdere. (Interview 2) I dette citat fornemmer man en stærk følelse af ansvar fra lederen og han udtrykker faktisk et reelt problem. Lederen viser helt klart at han står alene med ansvaret og at han føler det som en svær opgave at udføre, på trods af at han som leder har deltager i ledelseskurser (se bilag 1: interview 1). Ledere i virksomheden kan altså komme ud for sådanne problemer i arbejdet med sundhed. Vi mener ikke at regeringen og sundhedsstyrelsen informerer arbejdspladserne godt nok om hvad man som leder kan gøre i sådanne situationer. Arbejdspladserne står alene tilbage med ansvaret og problemet. Samtidig ser vi også at lederen i interview 2 har et ansvar overfor den ansattes sundhed, selvom han egentlig mener ansvaret ligger hos den enkelte. Denne ambivalens sker fordi der mangler nogle faste rammer for hvad der skal gøres i konkrete situationer. Lederen har ikke nogen redskaber til at kunne hjælpe sine medarbejdere og han virker som om han kunne bruge andre hjælpemidler end lederkurser i stresssymptomer. Lederen her står tilbage med en følelse af at han har et kæmpe ansvar overfor sine ansatte og han har ikke de store hjælperammer at gøre godt med. Hvis lederen blev bedre uddannet i hvad han skal gøre i konkrete situationer ville han måske ikke føle ansvaret så tungt og dermed ville ambivalensen måske ikke have så stor betydning for ham. 27/39\n28 Det virker altså som om regeringen lader ansvaret om sundhed på arbejdspladserne være op til den enkelte virksomhed, og i denne virksomhed lægges ansvaret over til den enkelte leder. Da der i virksomheden ikke er faste rammer for hvad lederne skal gøre, og hvordan de skal håndtere enkelte medarbejderes problemer, bliver ansvaret stort og problematisk. I teoriafsnittet Folkesundhed i Danmark, Norge og Sverige finder vi et citat som lyder således: I både Norge og Danmark er det endvidere regeringernes ansvar og ønske at give befolkningen et godt helbred. ( )Det svenske program fokuserer primært på levekår, mens det danske i højere grad fokuserer på livsstil. (Hørdam m.fl:33) Den danske regering påtager sig altså ansvaret for at befolkningen er og holder sig sund, samtidig med at befolkningen har ret til selv at vælge for dem selv. Når regeringen og Sundhedsstyrelsen vælger at oplyse befolkningen (gennem kampagner og reklamer) om sundhed er det altså for at få folk til at vælge rigtigt. Man forsøger i regeringen at fortælle befolkningen hvad de skal gøre for at være sunde, og forsøger at få deres ide om hvad sundhed er, indprentet hos folk. Den biomedicinske sundheds- og sygdomsopfattelse er så almindelig i den folkelige opfattelse af sundhed i dag, at mange vil beskrive sundhed objektivt hvis de får stillet spørgsmålet; Hvad er sundhed?. (se afsnittet om det åbne sundhedsbegreb). I interviewene ser vi at der i virksomheden arbejdes med sundhed på samme måde som vi ser hos regeringen og Sundhedsstyrelsen. Det interessante ved både virksomheden og regeringens tilgang er ikke, at de opererer med oplysning og information, samt at folk har ret til selv at vælge. Det der er interessant er det sundhedsbegreb de lægger for dagen. Regeringen fremstiller det sådan at hvis man følger deres sundhedsråd så er man sund, og hvis man ikke følger dem kan man ikke være sund. Danmarks befolkning får altså ikke lov til selv at definere hvad sundhed er for dem. Vi ved at virksomheden følger regeringens og Sundhedsstyrelsens sundhedsbegreb og opstillede rammer for hvordan man kan arbejde med sundhed og alligevel har ledelsen i virksomheden den holdning at det er medarbejdernes eget ansvar at holde sig sunde. Vi ser her et problem i forhold til at ansvaret lægges over på den enkelte medarbejder. Selvom medarbejderne i bund og grund selv står med ansvaret for sin sundhed, så har de ikke de store muligheder for selv at vælge hvordan de synes man er sund, samt at vælge hvordan de vil blive sunde. Som vi ser i interviewene har virksomheden svært ved at få fat i den tunge gruppe af 28/39\n29 medarbejdere og få dem motiveret til at blive sunde. Det er muligt at dette problem opstår fordi der opereres med et så stramt sundhedsbegreb og dermed med begrænsede sundhedsfremmende tilbud. I følgende citat fra teoriafsnittet beskrives det åbne sundhedsbegreb således: Han mener at en sund person besidder handlekapacitet i forhold til de mål og livsbetingelser som denne person har. Sundhed er et middel i forhold til mål og omvendt er, det at være syg, er at have en forringet handlefærdighed i forhold til egne mål. Det vil sige at det at være syg for én person, ikke nødvendigvis betyder sygdom for en anden, hvis denne person har andre mål og livsbetingelser (Ibid:49). Et eksempel på dette kunne være; overvægt er en decideret trussel for indfrielsen af en fotomodels mål, og kan derfor betegnes som en sygdom for denne person, hvorimod det ikke nødvendigvis ville være det for en chauffør. (fra afsnittet om det åbne sundhedsbegreb). Ved at benytte sig af det meget stramme sundhedsbegreb som er at finde i Danmark, ser vi bort fra individets interesser, følelser og mål. I Danmark skæres vi alle over samme kam, da sundhedsbegrebet bunder i biomedicinsk viden, som er noget der kan påvises og måles. Når virksomheden taler om den tunge gruppe, er det ud fra det biomedicinske sundhedsbegreb, hvorved virksomheden måske ikke tager højde for, om den tunge gruppe overhovedet selv føler at de har problemer. Et eksempel på en person i den tunge gruppe kunne være, at en medarbejder er overvægtig, og dermed i regeringen og virksomhedens øjne har et sundhedsproblem. Men hvis vi ser på Wackerhausens teori er det slet ikke sikkert at denne medarbejder har et problem; hvis overvægten ikke står i vejen for medarbejderens personlige mål, så er medarbejderen ifølge teorien ikke syg men sund. Det kan altså skabe problemer for den enkelte medarbejder at sundheden er defineret som den er, da man selv står med ansvaret for sin sundhed, men samtidig begrænses i hvordan man kan opnå sundhed. 5.e Hvordan håndterer I grænseløst arbejde og de sundhedsrisici der kan opstå? Det grænseløse arbejder er i stærkt fokus i virksomheden pga. den alvorlige sundhedsrisiko det kan medføre. I interview 2 hører vi om de gode sider og de dårlige sider ved teknologiens udvikling, som er skyld i at grænserne for privatlivet og arbejdet flyder ud; På en måde oplever jeg det positivt fordi man selv er herre over hvordan man tilrettelægger tiden, men på den anden side har jeg nok også tendens til at arbejde mere. Det er svært med mobil, computer og mails på mobilen, så grænsen bliver nemt vasket ud. Jeg sætter selv mine grænser på 29/39


Find Honor i Mobiltelefoner og tilbehør - Køb brugt på DBA\nMobiltelefoner og tilbehør (90)\nHUAWEI Huawei Honor 7 smartphone - sølv, Tag superflotte billeder med kameraet på 20 megapixel med denne dual SIM Huawei Honor 7 smartphone. Med frontkameraet på 8 megapixel kan du også foretage videosamtaler i høj kvalitet med dine venner, familie eller forretningsforbindelser. Se lagerstatus i butik. Se hele annoncen\nI går 2.197 kr.\nHUAWEI Huawei Honor 7 Lite Dual SIM - 16 GB - guld, Denne slanke Huawei Honor 7 Lite smartphone har 5,2" Full HD IPS-skærm, hurtig Octa Core processor, 4G LTE-forbindelse samt kameraer med høj opløsning. Styresystemet sikrer en sjov og brugervenlig betjening. Se lagerstatus i butik. Se hele annoncen\nHUAWEI Huawei Honor 8 smartphone 32 GB Dual SIM - sort, Mere end en smartphone – Huawei Honor 8 udstråler moderne design takket være poleret glas og metaldesign. Oplev høj ydelse, dobbelt kamera til fantastiske billeder og brug den smarte fingeraftrykslæser. Køb online og få fri fragt! Se hele annoncen\nCover, t., Beskyt din Huawei Honor 8 med dette transparente Puro 0.3 cover. Dette cover er ultra tyndt og fleksibelt, og med dette cover kan du beskytte din smartphone uden at ændre det originale design af telefonen. Køb online og få fri fragt! Se hele annoncen\nCover, t., GEAR Huawei Honor 7 Lite coveret beskytter din Huawei Honor 7 Lite telefon mod snavs, skidt og skrammer. Se lagerstatus i butik. Se hele annoncen\nCover, t., GEAR Huawei Honor 8 coveret beskytter din Huawei Honor 8 telefon mod snavs, skidt og skrammer. Køb online og få fri fragt! Se hele annoncen\nCover, t., GEAR Huawei Honor 7 Lite coveret beskytter din Huawei Honor 7 Lite telefon mod snavs, skidt og skrammer. Køb online og få fri fragt! Se hele annoncen\nHUAWEI Huawei Honor 8 smartphone 64 GB dual-sim - pink, Mere end en smartphone – Huawei Honor 8 udstråler moderne design takket være poleret glas og metaldesign. Oplev høj ydelse, dobbelt kamera til fantastiske billeder og brug den smarte fingeraftrykslæser. Se lagerstatus i butik. Se hele annoncen\nI går 2.997 kr.\nHUAWEI Huawei Honor 8 Lite smartphone - guld, Set i denne uges tilbudsavis fra Elgiganten! Lavet i børstet metal og med dobbeltsidet glas gør Huawei Honor 8 Lite til en iøjnefaldende smartphone. 5,2 tommer Full HD skærm, energibesparende teknologi og Android 7.0 med intuitiv EMUI 5.0 brugerflade sikrer en overlegen præstation. Køb online og få fri fragt! Se hele annoncen\nHUAWEI Huawei Honor 8 Lite smartphone - hvid, Lavet i børstet metal og med dobbeltsidet glas gør Huawei Honor 8 Lite til en iøjnefaldende smartphone. 5,2 tommer Full HD skærm, energibesparende teknologi og Android 7.0 med intuitiv EMUI 5.0 brugerflade sikrer en overlegen præstation. Køb online og få fri fragt! Se hele annoncen\nEtui, t., Beskyt din telefon i stil med Gear Huawei Honor 8 Lite etui. Med en slidstærk ydre skal, enkelt design og nem tilgang til alle dine porte og knapper, kan du bekymre dig mindre om at tabe telefonen. Køb online og få fri fragt! Se hele annoncen\nEtui, t., Beskyt din telefon i stil med Gear Huawei Honor 8 TPU etui. Med et slidstærkt og fleksibelt ydre TPU-etui til ekstra stødabsorption, enkelt design og nem adgang til alle dine porte og knapper, kan du bekymre du dig mindre om at tabe telefonen. Køb online og få fri fragt! Se hele annoncen\nHUAWEI Huawei Honor 9 smartphone 64 GB (blå), Set i denne uges tilbudsavis fra Elgiganten! Huawei Honor 9 smartphonen kombinerer elegance med funktionalitet. Udstyret med en kraftfuld Octa-core Kirin 960 processor, dobbelt bagsidekamera, hurtig opladning og en skarp Full HD-skærm, lader denne mobil dig fange verden i utrolige detaljer. Køb online og få fri fragt! Se hele annoncen\nCover, t., Beskyt din Huawei Honor 8 Lite med det stilfulde La Vie læder etui, der holder din smartphone sikker mod stød og skrammer. Køb online og få fri fragt! Se hele annoncen\nHUAWEI Huawei Honor 8 Lite smartphone - sort, Set i denne uges tilbudsavis fra Elgiganten! Lavet i børstet metal og med dobbeltsidet glas gør Huawei Honor 8 Lite til en iøjnefaldende smartphone. 5,2 tommer Full HD skærm, energibesparende teknologi og Android 7.0 med intuitiv EMUI 5.0 brugerflade sikrer en overlegen præstation. Køb online og få fri fragt! Se hele annoncen\nCover, t., GEAR Huawei Honor 7 coveret beskytter din Huawei Honor 7 telefon mod snavs, skidt og skrammer. Køb online og få fri fragt! Se hele annoncen\nCover, t., Beskyt din Huawei Honor 9 med dette transparente Puro 0.3 cover. Dette cover er ultra tyndt og fleksibelt, og med dette cover kan du beskytte din smartphone uden at ændre det originale design af telefonen. Se lagerstatus i butik. Se hele annoncen


Vedligeholdelse af pulsmåler med tekstilstrop | Polar Danmark\nSupport H3 heart rate sensor Mest populære svar Vedligeholdelse af pulsmåler med tekstilstrop\nVedligeholdelse af pulsmåler med tekstilstrop\nRelaterede produkter: H10 heart rate sensor, H2 heart rate sensor, H3 heart rate sensor, H7 heart rate sensor\nPulsmåleren er et højt teknologisk instrument, der skal håndteres forsigtigt. Følg nedenstående anvisninger for at sikre en pålidelig måling og for at maksimere pulsmålerens levetid.\nKobl sendermodulet fra stroppen, hver gang du har brugt det, og tør sendermodulet med et blødt håndklæde.\nBemærk, at du skal frakoble begge sider af sendermodulet fra stroppen for at undgå, at trykknapperne irrer, og at batteriet bliver slidt.\nRengør sendermodulet med en mild sæbeopløsning, når det er nødvendigt. Benyt aldrig sprit eller slibemidler (ståluld eller rengøringskemikalier). Læg aldrig sendermodulet i en vaskemaskine eller tørretumbler.\nSkyl stroppen under rindende vand, hver gang du har brugt den, og hæng den til tørre.\nVask stroppen regelmæssigt i lunkent vand med et mildt opvaskemiddel eller en mild håndsæbe. Skyl stroppen: grundigt efter vask, og hæng den til tørre. Brug ikke blødgørende sæber, da de kan efterlade rester på stroppen. Du bør hverken iblødlægge, stryge eller blege stroppen. Undlad at strække stroppen og at bøje elektrodeområderne kraftigt.\nVask stroppen inden langvarig opbevaring, og altid efter du har brugt den i bassinvand med et højt klorindhold.\nDu kan også vaske stroppen i en vaskemaskine. Kontrollér stroppens mærkat for at få detaljerede vaskeanvisninger. Vi anbefaler, at du bruger en vaskepose. Undlad at bruge blegemiddel eller blødgøringsmiddel. Husk at frakoble sendermodulet fra stroppen inden vask. Læg aldrig stroppen eller sendermodulet i en tørretumbler!\nSnavs svækker stroppens elasticitet og funktion. Vask stroppen regelmæssigt for at bevare funktionen og for at maksimere stroppens levetid. Husk, at stroppen ikke holder evigt. Den bliver slidt som alt andet tøj, du går med og vasker regelmæssigt. Stropper fås som tilbehør, når din bliver slidt op.\nTør og opbevar pulsmålerstroppen og sendermodulet separat for at maksimere levetiden af batteriet i pulsmåleren.\nOpbevar pulsmåleren tørt og køligt.\nOpbevar ikke pulsmåleren i lufttæt materiale, som f.eks. en sportstaske, for at forhindre at trykknapperne irrer.\nUndlad at udsætte pulsmåleren for direkte sollys gennem længere perioder.\nPolar DanmarkSupportVedligeholdelse af pulsmåler med tekstilstrop


NIcki Minaj udgiver "Chun Li" Teaser Video - Nicki Minaj Aliya Janell "Chun Li" Teaser\nNicki Minaj udgivet en teaser video til hendes single “Chun Li” torsdag – men det er ikke en teaser for officiel video.\nI den to minutters video har Nicki et freestyle danseslag med danseren Aliya Janell, mens de begge er klædt i læder og fiskenet, har pladsboller med spisepinde og kastet et blødt lilla lys. De vender sig om at rappe, handler fra søjlens linjer og synes generelt at have masser af sjov. Dette er fordi de var.\nTeaser, Nicki forklaret i et Instagram-indlæg, blev skudt i slutningen af en lang dag brugt på at arbejde på faktiske video og har ikke noget at gøre med den officielle vid.\n“Ok, så her er historien,” skrev Nicki. “Når du klikker på linket i mit bio, vil du se mig med min nye baby @thealiyajanell, hvem jeg så danse til at være bitte piggy en dag og forelsket i hende. Lang historie kort hyrede jeg hende. ChunLi video Ligner ikke, hvad du vil se, når du klikker på linket !! Men efter 2 dages filmning, omkring 5:00, da hele mit team og besætning var TIRED AF, spurgte jeg hende om at FREESTYLE med mig & dette er hvad skete.”\nNicki fortsatte med at dele nogle intel om sangens rigtige musikvideo.\n“Den rigtige #ChunLi video blev styret af @stevenkleinstudio og vil blow ur fkng sind! Jeg elsker mit hold så meget. @B komplette på stil med @brettalannelson (taler shit i ryggen), @kimblehaircare på mit hår (top notch QUEEN Tingz ) og min baby @officialsheikson makeup (top notch QUEEN TINGZ !!!!) Video kommer snart. Thx for din tålmodighed. Elsker dig ������ ♥  bts af @grizzleearts, “skrev hun og gav udråb til alle involverede i projekt.\nSe teaser for dig selv nedenfor:


"Landmænd burde hædres i stedet for at blive kaldt krænkere!" - Bæredygtigt Landbrug\n“Landmænd burde hædres i stedet for at blive kaldt krænkere!”\nIværksætter Lars Tvede var blandt flere populære indlægsholdere på Bæredygtigt Landbrugs generalforsamling - der også bød på en enkelt vigtig nyhed...\nFå tusind danske landmænd producerer fødevarer til millioner af mennesker. Og dansk landbrugs produktivitet blev 14-doblet fra 1970 til 2007 – selv om der ikke er kommet mere landbrugsjord til i nyere tid.\n“Det er sådan, man redder verden fra hungersnød og undgår at fælde en masse skove. I har præsteret det helt utrolige og fantastiske – selv om I næppe har oplevet at blive 14 gange rigere”, sagde iværksætter og finansmand Lars Tvede, da han onsdag eftermiddag gæstede Bæredygtigt Landbrugs generalforsamling på Bygholm Landbrugsskole i Horsens.\nI alles interesse at dansk landbrug har det godt\n“Hvis alle var lige så effektive som landmændene i Danmark, kunne jordbrugsarealerne reduceres med 80 %. Jeres effektivitet og måden at gøre tingene på er simpelthen løsningen på miljøproblemerne. Jeg bryder mig ikke om det blame game, der finder sted i disse år, for det er i alles interesse, at dansk landbrug har det godt. Danske landmænd burde ikke kaldes krænkere men i stedet hædres”, tilføjede Lars Tvede – foran mellem 400 og 500 begejstrede landmænd.\nLars Tvede var langt fra den eneste populære taler ved onsdagens generalforsamling. Også BL-formand Flemming Fuglede Jørgensens og BL-næstformand Gustav Garth-Grüners formandsberetning faldt i god jord hos den store forsamling på landbrugsskolen. Hovedbudskabet i dén beretning kan du læse mere om i artiklen HER.\nDen efterfølgende debat – med input fra bl.a. Erik Ugilt Hansen, Vagn Lundsteen, Jens Peter Aggesen, Erik Høgh-Sørensen, Henning Nielsen, Mette Rosendal, Ulf Nielsen, Jørn Rasmussen, Claes Kjær Mathiesen og Peter Eliassen – kredsede om eksempelvis kvælstof/kulstof, skatter/afgifter, verdensmesterskabet i antibiotikaforbrug samt manipulerende pressefolk, politikere og embedsmænd.\nHov – Eva Kjer vildledte ikke!\nEfter den formelle del af onsdagens møde fortalte professor Sten Bønsing fra Aalborg Universitet om bl.a. embedsmænds sandhedspligt og vildledningsforbud samt om politikere, som er kommet på kant med reglerne. Professoren kom tydeligvis på glatis, da han som et eksempel pegede på den daværende miljø- og fødevareminister Eva Kjer Hansens (V) såkaldte “vildledning” i forbindelse med vedtagelsen af Landbrugspakken.\n“Det ved I sikkert meget mere om, end jeg gør”, lød det profetisk fra professoren til de mange fremmødte landmænd.\nDén analyse var skarpsindig. Der gik således ikke mange sekunder, inden en tilhører på Bygholm afbrød og belærte Sten Bønsing:\n“Det var ikke Eva Kjer Hansen, som vildledte. Det var De Konservative”, lød det fra tilhøreren – hvilket forsamlingen kvitterede for med klapsalver.\nKan man gå til domstolene, hvis der er sket noget usagligt i behandlingen af landmænds sager, lød spørgsmålet blandt andet. Svaret fra Sten Bønsing var et klart ja – og han opfordrede i øvrigt til i tilfælde af uretfærdige sager at lægge pres både på embedsværk og politikere.\nAgronom Aksel Jørgensen havde til opgave at fortælle om glyphosat. Eksperten fastslog, at stoffet nok skaber store overskrifter – men IKKE er klassificeret som kræftfremkaldende eller i øvrigt skulle være farligt. Også godkendelses-proceduren omkring glyphosat fik nogle ord med på vejen:\n“En ny politisk og følelsesladet revurdering kan forventes”, fortalte Aksel Jørgensen.\nBL-direktør Hans Aarestrup takkede for indlægget med ordene:\n“Jeg vil give dig noget, der er meget mere giftigt – nemlig tre flasker rødvin!”\nHans Aarestrup og BL’s faglige direktør Jørgen Evald Jensen gjorde efterfølgende de fremmødte landmænd klogere på blandt andet gødningskvoter og den nylige ballade om kvælstofudledning. Der blev også tid til nogle uddybende bemærkninger fra de to om foreningens nye “Strategi for dansk planteavl”. Strategien kan læses i fuld længde HER.\n“BL kan tage førertrøjen på med hensyn til det faglige”, lød en af kommentarerne efterfølgende fra Erik Ugilt Hansen om planteavlsstrategien.\n“Et visionært udspil”, mente Vagn Lundsteen.\nBL har indgået forlig i gødningssagen\nGeneralforsamlings-dagen i Horsens bød også på en regulær nyhed i breaking news-kategorien: Bæredygtigt Landbrug har således netop indgået forlig med staten i den store gødningssag.\n“Det er en historisk dag”, lød det fra BL-formand Flemming Fuglede Jørgensen om beslutningen – og at dømme efter reaktionen fra salen bakker de fleste landmænd op om forliget.\nFuglede forklarede fra talerstolen, at Landbrugspakken eksempelvis ikke havde været mulig uden gødningssagen – og at man via sagen har fået afdækket, hvor ringe grundvands-overvågningen i Danmark reelt er. Sagen har desuden medført, at Bæredygtigt Landbrug har samlet en viden om kvælstof, kvælstofregulering og modeller, der er uvurderlig og giver stor respekt for BL’s faglige arbejde på området.\n“Vi har fået vores vilje, og vi markerer hermed, at vi vandt kampen om mere gødning”, forklarede Flemming Fuglede Jørgensen.\nDen faglige direktør Jørgen Evald Jensen supplerede:\n“Det her er en festdag. Vi har i årevis slåsset og kæmpet med næb og kløer – og har fået det ud af gødningssagen, at vores kvælstof-verden er ændret totalt. Det er slut med at udpine planter og jord”.\nEndelig kunne to engagerede medlemmer af Bæredygtigt Landbrug hædres med såkaldte guldmærker for deres mangeårige kamp for dansk landbrug. En af dagens største klapsalver på Bygholm Landbrugsskole blev således tildelt Christian Castenskiold og Bent Hjort Knudsen.


Studie- og ordensregler -\nReglerne tager udgangspunkt i Bekendtgørelse om studie- og ordensregler i de gymnasiale uddannelser og avu-bekendtgørelsens § 30, stk. 2. Studie- og ordensregler gælder for alle kursister/elever på 2-årigt hf, hf-enkeltfag, almen voksenuddannelse, Forberedende voksenuddannelse og Ordblindeundervisning.\nReglerne falder i to dele: Ordensregler og regler omkring studieadfærd og studieaktivitet.\nVi lægger vægt på at give plads til forskellighed, og at vi hjælper hinanden med at skabe trygge rammer og et stimulerende læringsmiljø, hvor hver enkelt får mulighed for at få mest muligt ud af forløbene hos os.\nFor at kunne fastholde det, har vi i vores studie- og ordensregler formuleret en række forventninger til dig som kursist her på VUC. Vi vil også gerne være tydelige om, hvad du kan forvente af os.\nDu kan her på Skive-Viborg HF&VUC forvente:\nat få opgaver hurtig retur\nkursistsamtaler og evaluering af dit arbejde\nat få besked ved aflysning og omlægning af undervisning\nrespekt for dig\nVi forventer, at du (ligesom de andre kursister)\nbidrager til at omgangstonen er venlig og hensynsfuld, og du udviser respekt og forståelse for andre\nbidrager til et godt læringsmiljø med ro og fokus i timerne og kun spiser i pauserne\nrydder op efter dig selv\ner opmærksom på, at din mobiltelefon ikke forstyrrer i undervisningstiden\nbehandler skolens udstyr og inventar ordentligt\nkun afleverer materiale du selv har udarbejdet og ikke kopierer andres materiale\nkun bruger din computer til fagligt relevante aktiviteter i undervisningen\nikke ryger i skoletiden\nmøder klar og frisk op til undervisningen og f.eks. ikke er påvirket af alkohol eller andre rusmidler\nviser respekt for ansatte og medkursister og f.eks. ikke uden accept fra de berørte parter optager og/eller offentliggør optagelser, der er forbundet med dit studieforløb som f.eks. undervisningslektioner, gruppearbejde, evalueringsmøde med læreren, møder med vejleder, møder med ledelse\nHvis du ikke lever op til disse forventninger og derved overtræder ordensreglerne vil konsekvenser kunne være:\nsamtale med uddannelsesleder\nsamtale med rektor\nPå Skive-Viborg HF&VUC finder vi følgende adfærd helt uacceptabel, og den vil umiddelbart blive sanktioneret med enten advarsel, bortvisning eller politianmeldelse\nmobning og/eller chikane (både på skolen og på sociale medier som f.eks. Facebook)\ntruende og voldelig adfærd\nindtagelse og/eller salg af rusmidler på VUC (se rusmiddelpolitik)\nat møde frem til undervisning beruset eller påvirket af euforiserende stoffer\nat man med vilje beskadiger VUC's bygninger, inventar, materiel eller andres ejendele\nVed bortvisning underrettes de bevilgende myndigheder - SU, kommune, Jobcenter, UU mv.\nRegler omkring studieadfærd og studieaktivitet\nVi forventer, at du (udover at overholde ordensreglerne)\nmøder til timerne og er studieaktiv på de hold, du er tilmeldt\nholder dig orienteret om, hvad der sker på dit hold (blandt andet på Teams)\nindhenter udleveret materiale, hvis du har været væk fra undervisningen\ntilmelder/framelder dig eksamen\nafleverer dine bøger efter endt eksamen\nAt møde og være studieaktiv betyder, at du\nved fravær meddeler dette i LUDUS Web/til administrationen\nved længere tids fravær orienterer studievejlederne om årsagen\nafleverer de opgaver faglæreren stiller til fastsat tidsfrist i en form, der opfylder kravene\nforbereder dig til undervisningen efter faglærerens anvisning\narbejder aktivt med de i undervisningen stillede opgaver herunder forskellige arbejdsformer\ndeltager i andre typer af undervisning, der er planlagt som en del af undervisningen, f.eks. fællesaktiviteter\ndeltager i terminsprøver\nVed manglende studieaktivitet følger vi op med aktiviteter og sanktioner ud fra vores fastholdelsesstrategi og fastholdelsesprocedurer. I tilfælde af sygemelding eller længerevarende fravær kan du blive bedt om at stille med dokumentation i form af en lægeerklæring. Det er dig selv, der betaler for lægeerklæringen. Du kan selv følge registreringen af fravær i Ludus. Evt. spørgsmål til registreringen skal stilles til læreren eller studievejledningen.\nEn klage over Skive-Viborg HF&VUC’s afgørelse om sanktioner over for en kursist, der ikke overholder studie‐ og ordensreglerne, skal inden to uger fra afgørelsens meddelelse sendes til Undervisningsministeriet.\nKlagen indgives skriftligt til rektor, der videresender klagen til ministeriet sammen med sin egen udtalelse i sagen. Før sagen videresendes, skal rektor give kursisten lejlighed til med en uges frist at kommentere udtalelsen. Klagerens eventuelle kommentar skal medsendes til ministeriet.\nEn klage har ikke opsættende virkning. En afgørelse om f.eks. bortvisning kan derfor effektueres straks. Det er ministeriet, der i sidste instans afgør, om skolens sanktioner skal stadfæstes helt eller delvist − eller ophæves.\nLæs vores rusmiddelpolitik her\nPå Skive-Viborg HF&VUC er der mødepligt til undervisningen. Derfor registrerer dine lærere altid, om du møder til timerne.\nHvis du ikke kan møde den første undervisningsgang, er det vigtigt, at du hurtigt giver besked til studievejledningen. Hvis du af særlige grunde ikke kan møde til undervisningen, skal du tale med dine lærere og gå til studievejledningen.\nDu vil modtage SMS-beskeder med påmindelse og oplysning om, hvad du skal gøre, hvis du ikke møder tre gange i træk i et fag eller får et større fravær. Du kan selv holde øje med dit fravær i de enkelte fag via vores app.\nDet er vigtigt at møde til undervisningen og være studieaktiv for at få et godt udbytte af din uddannelse. Din tilstedeværelse bliver vurderet ud fra både fremmøde og studieaktivitet. Du kan blive frameldt holdet eller få frataget din SU, hvis dit fremmøde er for lavt, og du ikke er aktiv i undervisningen.


De SICS, der er valgt til prøvning på undersøgelsesstedet, er beskrevet nedenfor:\nLæs dette faktaark på græsk her\nKonvertering fra appelsinplantager til avocado\nAvocadoplotens biologiske sundhed og tilstand var ringere end appelsintræsplotterne ifølge regnormdensitetsforsøg.\nVand- og opløste bevægelser såvel som jordbeluftning var positive for begge kultiveringer, som det blev identificeret ved den øverste og nederste jord bulkdensitet eksperimenter.\nHøjt indhold af jordens organiske kulstofkoncentration blev målt på begge plots. Appelsinplantager præsenterede reduceret organisk kulstof i jorden sammenlignet med avocadotræer under den 3-årige overvågning sandsynligvis på grund af højere input.\nUkrudtsniveauet skadedyrsangreb var 10% mindre i avocadofeltet sammenlignet med appelsintræerne.\nElektriske ledningsværdier indikerer høje saltholdighedsniveauer i begge plot. Endnu højere værdier blev observeret for avocadotræer.\nNo-till og konventionel till i organiske olivenplantager\nIntensiveret jordbearbejdning bidraget markant til øget jord erosion og påvirkede afgrødens rodsystem og forårsagede udsatte trærødder.\nNo-till-plots biologiske sundhed og tilstand var tydeligvis bedre sammenlignet med plots.\nUndtagen jordbearbejdning, kunstvanding øger også jorden erosion da vandede træer er mindre modstandsdygtige over for vandstress på grund af lave rødder.\nHøjt indhold af jordens organiske kulstofkoncentration blev målt på begge plots.\nVand- og opløsningsmiddelbevægelse såvel som jordbeluftning er passende, selv i tilfælde af ingen jordbearbejdning.\nBare jord og dæk afgrøde i en økologisk vingård\nDækafgrøder førte til betydeligt mindre jord erosion.\nJord samlet stabilitet test resulterede i god jordstabilitet og Modstand til erosion for begge parceller, dog for det vetch-anvendte plot, læskning effekten blev lidt mindre observeret, hvilket indikerer bedre struktur vedligeholdelse.\nDen biologiske sundhed og tilstanden hos vickdækningsplotterne var klart bedre sammenlignet med no-vick.\nVand- og opløste bevægelser såvel som beluftning af jorden blev forbedret lidt, hvor der blev dyrket dækafgrøder.\nKreta er den største af de græske øer og den 5. største i Middelhavet med et samlet areal på 8,265 km2. Mens øen bevarer sine egne lokale kulturelle træk, udgør den en væsentlig del af Grækenlands kulturarv, men bidrager også med 5% af det nationale bruttonationalprodukt (BNP) med landbrug og turisme som hovedindustrier.\nRumlig fordeling af jord erosion på øen Kreta.\nKretas klima er klassificeret som tørt underfugtigt (Csa ifølge Köppen og Geiger, Middelhavs syd). Omkring 53% af det årlige nedbør forekommer om vinteren, 23% om efteråret, 20% om foråret, mens der er ubetydelig nedbør om sommeren (Koutroulis og Tsanis, 2010). Årlig nedbør spænder fra 300 til 700 mm fra øst til vest i de lave områder langs kysten og fra 700 til 1000 mm på fastlandet, mens det i de bjergrige områder når op til 2000 mm. Den årlige vandbalance nedbrydes til 68-76% evapotranspiration, 14-17% infiltration og 10-15% afstrømning. Jord er hovedsageligt Calcisol.\nNæsten 40% af øen dyrkes i forskellige intensiteter afhængigt af den ønskede slutproduktkvalitet og det tilsigtede marked: F.eks. Kan oliventræer være ikke-vandede (traditionel / husholdningsbrug) eller kunstvandede (moderne / intense), vinmarker kan være konventionelle eller økologiske, etc.\nLandbrug er en vigtig indtægtskilde, der bidrager til Kretas BNP med 13%. Oliven er den vigtigste afgrøde, der dyrkes på al jord og terrænhældninger op til ca. 900 m højde. Specifikt for Chania er landbrugsjord opdelt i 5 hovedafgrødekategorier: druer 3%, træer 90% (oliventræer 70%, andre træer 20%), grøntsager 2% og andre afgrøder 5%.\nVanding typerne på øen varierer afhængigt af afgrøder og lokal vandtilgængelighed (f.eks. vandes oliventræer enten regelmæssigt eller slet ikke, appelsinlunde er ofte vandfyldte, og vinmarker er ofte dryppevandede). Befrugtning varierer også (kemikalier vs dyr gødning). På grund af den høje ejerskabsfragmentering og grove topografi er ledelsen sjældent i stor skala, og afgrødeplukning er næsten altid traditionel og arbejdskrævende ved hjælp af minimalt mekanisk udstyr.\nCrete Study Site Videoer


GENFORENET… – Hverken fugl eller fisk\nSå er der igen samling på Fiducia’en, og jeg behøver ikke længere at begræde den ituslåede del, med super hjælp fra Helle, der læser med her, er der fremskaffet en reservedel fra Kähler, jeg er SÅ glad for det, for det var altså ikke helt det samme med bare 4 på stribe.\nJeg bliver glad og varm, når mennesker bare sådan tilbyder deres hjælp, det er da herligt, og er en mægtig positiv sidegevinst ved dette bloggeri.\nTusind tak, Helle, det var meget meget sødt af dig at hjælpe!\nOg da Helle nu skulle omkring værkstedet for mig, så var det da næsten fråds kun at komme efter én ting, kassen til vasen var jo også så stor, og for at den ikke skulle ligge og skvulpe rundt, så måtte der fyldes ud med lidt mere.\nJeg syntes, at et par Mano’s var en rigtig god ting af fylde op med.\nOg mens jeg går og glæder mig over den skønne keramik, så bryder jeg min hjerne med, hvad jeg mon kan finde på at glæde Helle med.\nJeg finder nok på noget, noget blødt måske, eller sødt…\nReply\tanne (den anden af slagsen) 08/08/2008 at 19:03\nDejligt med en genforening, helhed er trods alt det bedste. Mano er skøn, jeg vil også gerne ha’ et par stykker eller tre. Heldige dig.\nReply\tJulie 08/08/2008 at 21:10\nDet var godt, at du fik hjælp! Jeg er godt nok gift med en Kähler, men værkstedet ejes ikke længere af “vores” del af familien, så jeg har desværre ingen gode forbindelser at trække på 🙂\nReply\tAstrid 11/08/2008 at 21:42\nDe er altså også bare smukke – dejligt at du fik hjælp til det. Og du har ret – det er en utrolig sfære man befinder sig i som blogger. Det virker, som om alle kun vil hinanden det bedste… Gid det var det samme om eftermiddagen, når man skulle købe ind… 🙂


Quinoa (Chenopodium quinoa) er kendt for sin evne til at modstå tørke og endog ufrugtbare jordarter, der samtidig giver både spinatlignende greens og nærende korn. Kornene, der kommer fra plantens høje, prangende blomsterhoved, kommer primært som hvide, røde eller sorte frø. Som andre quinoa-typer giver rød quinoa både fiber og protein samt calcium, jern og vitaminer B og E. Rød quinoa holder også sin form i madlavning noget bedre end andre farver af quinoa, hvilket gør den velegnet til både kølede og varme retter . Selvom quinoa trives under dårlige forhold, giver udbyttet af ekstra næringsstoffer øget udbytte.\nTilføj haven ændringer til den fremtidige røde quinoa patch i det tidlige forår. Et 3-tommers kompostlag kombineret med nitrogen og fosfor giver maksimal kraft. Blodmel og benmel giver henholdsvis kvælstof og fosfor - brug ca. 3 pund for hver 100 fods række. Alternativt kan du anvende en kommerciel blanding højt i begge næringsstoffer, såsom 20-20-5.\nVand og rake dit plantningsområde for at forberede det til såning. Quinoa frø spirer bedst, når de sår i fugtig, jævn jord. Fordi quinoa spirer primært i kølige forhold, er marts eller april en optimal tid til at plante afgrøden i US Department of Agriculture plantehardiness zoner 8 til 10.\nSow quinoa i en dybde på ca. 1/2 inch, ideelt adskilt 3 til 6 inches fra hinanden. Spacing de små frø kan være en udfordring - bland om nødvendigt frøet med lige dele sand for at forhindre, at frøplanterne kommer op for tæt sammen. Hvis du planter flere rækker, skal du sætte rækkerne 2 meter fra hinanden.\nTynde Quinoa kimplanter, når de er mindst 4 inches lange, fjerner de svagere kigge kimplanter, indtil Quinoa planterne er mindst 6 inches fra hinanden inden for deres rækker.\nSæt et 2- til 3-tommers lag af mulch i plantningsarealet efter udtynding af quinoa-frøplanter. Mens undertrykkelse af ukrudt er altid nyttigt, er det især vigtigt, når der dyrkes quinoa eller amaranthøster. Det skyldes, at kornene er relateret til ukrudt som lammekvarterer, hvilket gør både at skelne mellem ukrudt og quinoa mere udfordrende, når planterne er unge, og mere sandsynligt, at ukrudtet og afgrøden vil krydse.\nVælg efterlader hele vækstsæsonen, hvis det ønskes. Unge blade passer til frisk spisning, mens større ældre blade kan tilberedes som spinat. Kun høste ca. en tredjedel af hver plante blade ad gangen, så bladene fortsætter med at give ukrudts- og fugtkontrol.\nWeed mellem plantning rækker og omkring kanterne af quinoa sengen i hele vækstsæsonen. Igen er ukrudtsbekæmpelse særligt vigtig for quinoa.\nTilbagehold vand indtil planter har mindst to store blade per plante. Tørretolerante planter er modtagelige for svampesygdom, hvis de får for meget vand, især i de tidlige uger af deres vækst.\nVandrød quinoa i alt for tørre perioder. Kontroller jordbunden, før du går til vanding. Generelt hjælper plantens store løv med at holde solen ude af at tørre ud i jorden.\nHøstrøde quinoa frø i efteråret, efter at bladene er faldet, og frøene falder let fra blomstringerne, når de gnides.\nSeparate frø fra blomhovedets grøft ved at sive dem gennem fine mesh skærme eller ved at bruge en blæser til at blæse i køen. Lad frø på en bakke i den varme sol i et par dage for at sikre, at der ikke er nogen resterende fugt, der vil medføre problemer under opbevaring.\nRøde og andre farver af quinoa frø er dækket af et stof kaldet saponin, som beskytter dem mod fuglefugle, men gør dem også uspiselige for mennesker uden forarbejdning. Skyl dem i flere vandforandringer, eller kør dem (i en tæt fastgjort vaskesække) gennem vaskemaskinen. Quinoa frø er spiselige, når vandet ikke længere ser skum og sæbevand, når det skylles.\nGør ægplanter som knoglemel?\nHvordan man befrugter til frugtproduktion\nBone måltid vs Blood måltid til salat\nBone måltid og appelsintræer\nGødning blåbær buske med blod måltid\nKosten af et citron træ\nDe bedste naturlige næringsstoffer til mangotræer\nBananer til befrugtning af roser\nSådan øges fosfor og kalium i jorden\nHjemmelavet tomat plante mad\nFødevarer til petunier\nHvad er npk ratio for mirakel-gro alt formål?\nOrganisk gødning til at dyrke sød kartoffel\nBlod- og bengødning\ndehedsoaning.ru » Feng Shui » Hvordan man dyrker rød quinoa


Samværspolitik - Om PGU Pandrup - Pgu Pandrup\nOm PGU Pandrup\nHvad står PGU for\nCORONA - Sådan gør vi\nFeriefitness og gæstetræning\nStyrke og puls\nTurbo (14-30 år)\nMave, Balle, Lår\nYoga - tirsdag\nYoga - Torsdag\nVandgymnastik og svømning for seniorer\nDGI Sundhedsidræt Seniortræning\nGå dig i form ved Pandrup bibliotek\nYoga i Ungdomsborgen\nHal A, Jetsmark Idrætscenter\nHal B, Jetsmark Idrætscenter\nNaturtræning i Gateway Blokhus\nGymnastiksalen, Skolecenter Jetsmark, Afd. Kaas\nSvømmehallen, Jetsmark Idrætscenter\nSti100 Trail Run\nForest to the Bay\nMargueritløbet Gateway Blokhus\nLONG RUN i Blokhus\nPGU Gymnastikudvalg har i samarbejde med PGU Gymnastikinstruktører for børn og unge lavet en samværspolitik.\nPGU-Gymnastik henvender sig til børn og unge, der har lyst til at lave gymnastik. Foreningen lægger stor vægt på glæden ved at bevæge sig og samværet på holdene. Vi ønsker, at du som gymnast får gode, udfordrende og sjove oplevelser i samværet med andre, og at du gennem gymnastikken udvikler en god kropsbevidsthed. Vi ønsker gennem gymnastikken at give dig personlige udfordringer og oplevelser med vægt på krop, fællesskab og sundhed.\nVi kræver, at alle instruktører, hjælpeinstruktører og føl deltager på et kursus hvert år, og kommende instruktører tager en instruktøruddannelse eller på anden måde har kompetence til at være instruktør.\nSom udgangspunkt lægges der op til at alle instruktører, hjælpeinstruktører, føl, bestyrelsesmedlemmer etc. i PGU-Gymnastik informeres om, hvad der er sunde, fornuftige og normale samværsformer.\nSamværsformerne er formuleret, så der ikke er tvivl om, hvordan man skal opføre sig overfor hinanden, og alle bør selvfølgelig vise dette i det daglige foreningsarbejde.\nLov om indhentning af børneattester forpligter PGU-Gymnastik til at indhente børneattester på alle frivillige i foreningen, som har vedvarende kontakt med børn under 15 år. Det betyder, at du skal underskrive en samtykkeerklæring, hvor du giver tilsagn om, at foreningen kan indhente børneattesten. Attesten bliver indhentet hvert år i august og løbende hvis der kommer nye instruktører. Er du ikke indforstået med det, kan du ikke blive frivillig instruktør. Alle oplysninger bliver behandlet fortroligt og opbevares forsvarligt.\nVi har til hjælp for både vores instruktører, hjælpeinstruktører, føl, gymnaster, forældre og bestyrelsen opstillet nedenstående retningslinjer i vores samværspolitik:\nVi taler ordentligt til hinanden i en ligeværdig form – med et åbent og positivt kropssprog, der harmonerer med det talte ord. Ingen sjofle tilråb eller kommentarer om hinandens kroppe/udseende. Hver træning skal bringe et smil frem hos både gymnast og instruktører og HUSK et ”HEJ” og ”dejligt at se dig” gør en glad.\nSom instruktør synliggøre du rammerne: kom til træningen 10 min. før tid, ingen tændte mobil – sms eller pludselig foto, hvis der skal tages billeder, aftales dette på forhånd.\nVigtigt med humor. Vi skal have det sjovt med respekt for hinanden og respektere et nej - også i leg. Der skal være en gensidig respekt og plads til forskellighed. Vigtigt at kunne motivere hinanden og som instruktør at kunne modtage og udnytte konstruktiv kritik\nInstruktører, hjælpeinstruktører, føl og gymnaster arbejder sammen og bruger hinanden som inspirationskilde\nHvis en instruktør har en følelse af at være kommet i en situation, der kan misforstås af andre, er vedkommende meget velkommen til at kontakte formanden, så evt. misforståelser eller rygter ikke får lov til at spredes.\nBestyrelsen har pligt til at tage evt. henvendelser alvorligt og reagere hurtigt på dem.


De unge bestiller hos internet handler - Texas havemaskiner\nTemmelig mange internet virksomheder yder i dag et bredt udvalg af metoder til levering. En af dem der er mest populær er nu om stunder at få sendt til en pakkeshop, som gør at du kan hente ordren når det passer ind i din kalender. Fragtmuligheden er nemlig rigtig hensigtsmæssig, og i mange tilfælde derudover den prisbilligste leveringsmåde.\nDu bør tillige udse dig at vælge levering til dit hus eller ud på din arbejdsplads. Den viser sig jævnligt en tand dyrere, men endvidere usædvanlig problemfri. Den billigste leveringsudgave er uden tvivl selv at hente produkterne, hvilket dog kræver at du opholder dig i nærheden af online shoppens adresse.\nLeveringstidspunktet er selvfølgelig meget central forudsat man står og skal bruge dine nye varer inden for få dage, og i det øjemed er det ganske passende at vi kigger nærmere på det forventede leveringstidspunkt ved det vedkommende produkt.\nAdskillige online forhandlere annoncerer 1 hverdags levering på flere varenumre, men vær opmærksom på at det antager at du når at bestille forinden et aftalt tidspunkt, med det formål at de med sikkerhed kan nå at få ordren klar inden de pakkeansatte har fri.\nRevideres af fagfolk som er meget fortrolige de gældende love\nDet er efterhånden rigtig uproblematisk for alle at finde de laveste priser på diverse webshops og så har de fleste internet foretagender været tvunget til at tvinge salgsværdien på deres produkter – til babyer og børn, og ligeledes også til mænd og kvinder – betydeligt, og endda nogle gange præstere fragt uden omkostninger.\nMen det kan stadigvæk være nyttigt at checke nogle online forretninger efter tilbud inden du gennemfører din handel, så man er velinformeret til at antage den mindst kostelige pris.\nMan bør ikke desto mindre ikke undervurdere, at hvis en online butik frembyder deres varer til salg for en salgspris der virker hamrende fremragende, så kunne det tit være et signal om en uoprigtig online virksomhed. Betalinger med kort er i hvert fald indbefattet af en lovbestemmelse, som begunstiger dig imod uærlige e-forretninger.\nGenerelt foreslår vi shopping med kort eller mobilbetaling. Som et alternativ kan du vælge en løsning på afbetaling fra for eksempel ViaBill, når du agter at finansiere regningen i flere bidder.\nForinden folk køber i en internet handler behøver de i virkeligheden granske e-butikkens vilkår, dog er det oftest ikke særlig sjovt.\nEt alternativ kan være at kontrollere hvorvidt online butikken er medlem af e-mærke ordningen, eftersom det kan være en erklæring om at online forretningen respekterer de officielle regler, udover at virksomheden jævnligt overværes af jurister der behersker de gældende regulativer. Desuden giver det dig genvej til en håndsrækning, når du skulle få problemer i forbindelse med din bestilling. Mere information.\nTilmed går vi ind for at kunden er vaks omkring de grundlæggende regler der kan influere på ordren, fx hvilken bytteret internet webshoppen har. I relation til det er det tilmed relevant, at man når som helst sikrer ens faktura, så man en anden gang vil kunne eftervise handlen, uafhængig om man er på udkig efter varer til en kvinde eller mand.\nVældig smart for almindelige mennesker at prissammenligne\nTrustpilot fremskaffer uden sammenligning fine muligheder for at eftergå en stor gruppe nuværende køberes evalueringer og herved er det fornuftigt, at du gennemgår internet forretningens kritik inden du køber.\nFacebook giver dig desuden fuldt ud solide løsninger til at få kendskab til internet virksomhedens pålidelighed. Desuden er der en del online forretninger hvor det er muligt at ytre en kritik af deres købsoplevelse, som også bør drages fordel af til at tage stilling til tilfredsheden hos kunderne.\nOplysninger om produkter og netbutikker opretholdes nu og da, men vi kan ikke give garantier imod modifikationer der muligvis er iværksat efter seneste opdatering af sidens informationer.


Hvad er neofobi eller slet og ret kræsenhed? - Udforsk Sindet\nHvad er neofobi eller slet og ret kræsenhed?\nDu skal være et godt forbillede, hvis du vil have dit barn til at spise alt.\nNeofobi kalder man det, når et barn er skræmt over eller nægter at spise nye fødevarer. Denne adfærd er karakteristisk på visse tidspunkter i barnets udvikling.\nAt dele et måltid med familie og venner er fantastisk. I de fleste kulturer repræsenterer det også grundlaget i de fleste helligdage og fester. Det er en fantastisk oplevelse… med mindre en i familien lider af neofobi. Hvis det er tilfældet, kan måltiderne blive både lange, seje og kaotiske, for de kræver masser af forhandling.\nDet kan ellers virke som noget enkelt at indtage et måltid. Vi skal bare putte maden ind i munden, tygge og sluge det. Men det er faktisk ikke så ligetil. At spise er en utrolig kompleks proces, der kan være en virkelig udfordring for mange mennesker. Det kræver, at mange systemer både samarbejder og koordineres.\nHvad er årsagen til neofobi?\nDenne kræsenhed overfor nye fødevarer er karakteristisk for alle altædende arter, inklusiv os mennesker. Det er en medfødt reaktion, der skal beskytte os mod eventuelle farer i omgivelserne. I vores naturlige omgivelser kan vores mad også være giftigt. Derfor er vores reaktion ofte forsigtighed, når vi står overfor en ny slags mad.\nVi undgår nye fødevarer, hvis vi kan, og spiser de ting, som vi kender i forvejen. Derfor anser vi kun mad for at være sikkert, efter at vi har prøvet det et par gange.\nEn anden mulig forklaring kan ligge i smagen. Folk har fire basale smagsvarianter: Salt, bitter, sur og sød. Sød og salt smag er medfødt hos babyer som de smage, de foretrækker, lige så snart de er født. Børn er mere søgende efter det søde end de voksne.\nAt lære at smage begynder egentlig, før vi bliver født. Der er således en tendens til, at babyer foretrækker bestemte smage, som deres gravide mor indtager. Udover fosterstadiet så oplever babyer også smage gennem deres amning.\nNogle smage kommer med modermælken. Derfor kan man sige, at barnet får grundlagt sine smagsoplevelser allerede her.\nHvad er karakteristisk ved neofobi?\nFødevareneofobi optræder især ved to kritiske stadier: Afvænning (4 – 8 måneder) og selvstændighed (15 – 36 måneder). På det første stadie hjælper mor-barn bindingen med til at forhindre neofobi, fordi barnet føler sig beskyttet. Det mest problematiske stadie kommer, når barnet når 15-måneders alderen.\nEt af kendetegnene ved neofobi er, at barnet oplever, at nye fødevarer har en ubehagelig smag. Det er derfor afgørende, at man kan give dem en god oplevelse, når dit barn skal prøve nye fødevarer.\nAt gå foran som et godt eksempel ser ud til at skabe gode resultater. Hvis dit barn for eksempel ser dig spise en bestemt ting, og du udviser tegn på, at du godt kan lide det, er det mere sandsynligt, at dit barn så også går med til at prøve det.\nModstanden mod at prøve nye fødevarer viser sig mere ofte, når det drejer sig om:\nFødevarer fra dyr frem for fødevarer, der ikke kommer fra dyr.\nRå fødevarer frem for kogte fødevarer.\nSur eller bitter smag frem for det søde.\nUndersøgelser viser, at forældrenes holdning til barnets adfærd har en betydelig indflydelse på udviklingen af barnets præferencer til fødevarer. Det er derfor vigtigt at sørge for, at forældrene har et afklaret forhold til de fødevarer, som de tilbyder deres børn.\nDet vil fremme barnet lyst til at spise det samme. Hvis man for eksempel har en restriktiv holdning til det, som smager godt, vil barnets interesse for dem kun øges. Men en meget liberal holding til visse fødevarer ser ud til at have en tendens til det modsatte.\nBehagelige stemninger, hvor barnet smager på nye fødevarer med deres forældre, har en tendens til at skabe positive associationer med den mad, de spiser i disse tilfælde og vice versa. Alt dette beviser, hvor vigtigt det er, at forældrene er bevidste om det, når de gerne vil fremme visse sunde fødevarer hos barnet.\nNeofobi forsvinder normalt, når barnet er omkring 5-6 år gammelt. Men børnenes forældre skal være tålmodige med dem, så de kan klare at komme over deres neofobi og tillægge sig mere sunde spisevaner.\nForsigtighedsprincippet er en del af retsprocessen. Desuden har det et meget specifikt formål: At gøre selve processen effektiv.


Selvom det måske ikke er det mest spændende at beskæftige sig med, når man starter sin første webshop, er det vigtigt, at der er styr på regnskabet fra starten. For at spare så meget tid som muligt, og give dig selv mulighed for at fokusere på driften af din shop, kan du med fordel kaste dig ud i et online regnskabsprogram her.\nValg af regnskabsprogram til din webshop\nFakturering, bogføring og dét at skabe et godt overblik over virksomhedens økonomi kan meget hurtigt blive et tidskrævende stykke arbejde, hvis det udføres manuelt. Med det rette regnskabsprogram kan du dog spare dig selv for oceaner af tid. Sørg for at vælge et regnskabsprogram, der kan arbejde sammen med den webshop-platform og betalingsløsning du tager udgangspunkt i. Med den rette kombination, kan du få skabt et simpelt flow, hvor alt lige fra bogføring af fakturaer og gebyrer bliver klaret helt automatisk. Ender du med at vælge en af de tidligere nævnte webshop-løsninger, kan Billy Regnskabsprogram meget vel være den helt rigtige løsning for dig. Billy integrerer til de fleste større webshop-udbydere, så du slipper for at bruge unødigt lang tid på manuel bogføring af fakturaer og regninger. Dette kombineret med en betalingsløsning fra YourPay, kan i sidste ende spare dig fuldstændigt fra selv at skulle bogføre dine fakturaer og gebyrer, det bliver nemlig klaret for dig helt automatisk.\nHvis du ikke er klar til at forpligte dig til et bestemt regnskabsprogram endnu, kan du med fordel prøve Billy gratis i 30 dage. På den måde kan du komme stille og roligt i gang med regnskabet, og se om Billy er den rette løsning for dig.\nRevisionshjælp til webshoppen\nSelvom alt det praktiske forbundet med dit webshop-regnskab i virkeligheden kan ordnes relativt let i Billy, vil nogle måske føle sig bedre tilpas ved også at hente hjælp fra en revisor. Med Billy har du mulighed for at give din revisor et login, så han løbende kan logge ind og se på dit regnskab. En situation, hvor mange gerne vil have en revisor ind over regnskabet, er når det kommer til årsregnskabet. Årsregnskabet er noget, du som udgangspunkt skal sørge for at få udarbejdet én gang om året, for at redegøre for din virksomheds overordnede økonomi, hvilke udgifter du har haft, og hvad status på virksomhedens økonomiske situation er. Hvis du har oprettet din webshop som enkeltmandsvirksomhed, er du ikke lovmæssigt forpligtet til at sende dit årsregnskab ind til Erhvervsstyrelsen. Dette betyder, at du her kan spare revisoren væk. Personligt ejede virksomheder er dog stadig forpligtede til løbende at føre regnskab over virksomhedens udgifter og indtægter, så de ved årets afslutning kan aflægge et regnskab til SKAT.\nHvis din webshop ikke er oprettet som en enkeltmandsvirksomhed, er der i forbindelse med årsregnskabet en række forskellige lovkrav, der skal overholdes, og netop derfor foretrækker mange at have en revisor indover.\nHar du brug for hjælp til at finde en revisor, kan Billy hjælpe dig med at finde de billigste og bedste certificerede revisorer til din webshop.\nIntegrér din webshop med et digitalt regnskabsprogram for at få et overblik over din økonomi, og spar samtidig tid på manuelt tastearbejde.


Lars Jensen – 5 business reviews on Trustpilot\nLars Jensens profile\nSend private message to Lars Jensen\nBliver nød til at fortælle om dette.\nMin ven bestiller et par støvler om aftenen. Ca kl 18.30. kl 19.30 står får han en e-mail om at støvlerne er fremsendt, og dagen efter modtager han dem med posten.Det er fuldstændig mindblowing at leveringen kan gå så hurtigt.Kadeau til fodboldexperten.dk !!\nJeg ligger meget vægt på at den hjemmeside jeg handler fra er nem at handle fra, samt hurtig levering. Og det må siges at denne hjemmeside lever op til alle mine forventninger. Jeg købte en bodystocking til min søn og fik det leveret dagen efter.Kidsofluxury.dk er helt klart blevet tilføjet til min favoritliste over steder at handle børnetøj. Kan varmt anbefales.\nBedste danske site at handle fodboldudstyr fra.\nJeg bestilte en fodboldtrøje plus et par fodboldstøvler og fik dem dagen efter. Var yderest tilfreds med hele forløbet :)\nJeg bestilte mine Pink vapor og fik dem 3-4 dage efter. Det var klasse! plus jeg sparede en masse penge fordi punden er så lav :)\nJeg har altid modtaget mine varer dagen efter jeg havde bestilt dem. Det super nice! Ydermere sparede jeg 10% pga. min loyalitetsbonus.Kan varmt anbefales :-)