Testzonen: Sony A9 – velkommen til fremtiden | Fotomalia -\naf Jon Detlefsen september 18, 2017\nSony A9: 20 lydløse fullframe-skud i sekundet og mindre, lettere og billigere end konkurrenterne – er Sonys flagskib en DSLR-killer?\nJeg sigter lodret op i luften, hvor mursejlerne styrer mellem trætoppene som missiler med en manøvredygtighed, der synes at bryde fysikkens love. Jeg trykker udløseren ned, og fokuspunktet flimrer, mens kameraet optager tyve 24-megapixel fullframe-skud i sekundet uden blackout og stort set lydløst. Jeg hører blot en let vislen fra den indbyggede billedstabilisering og englene, der synger.\nTest af Sony A9 på baggrund af pressetur til Italien og halvanden uge med kameraet herhjemme.\nSonys nye flagskib er et imponerende kamera. Det er mindre, lettere og billigere, end konkurrenterne. Men tager Sony A9 livet af Nikon og Canon og alle andre, der stadig satser på spejlrefleks? Nej.\nDe spejlløse kameraer æder markedsandele, men Nikon og Canon skal nok klare sig. Mon ikke, de snart vågner op af døsen og springer på toget, der, spejl- og lydløst, buldrer løbsk fremad mod fremtiden?\nSony A9 + Sony 70-200 f/2.8. Indstillinger: 1/320, f/8, ISO-200, 138mm., Manuel.\nOg den er her allerede nu. Fremtiden. Sony udvikler, innoverer og søger nye veje, så det er svært at følge med. De kommer med løsninger, man for få år siden ikke kunne forestille sig. Det er som om, Sony har fremskyndet fremtiden, så den pludselig er her nu i nutiden, mens visse andre hviler tungt på laurbærrene i fortiden.\nJeg hører blot en let vislen fra den indbyggede billedstabilisering og englene, der synger\nNår du står med et Sony A9 i hånden, dette lille, undseelige kamera, der ligesom ikke rigtig ser ud af noget og heller ikke vejer særligt meget, og vejer dets fysiske fremtoning op mod dets tekniske specifikationer, er det vanskeligt ikke at forholde sig tvivlende – måske endda hånligt og afvisende.\nA9s fysik og kameraets evner er næsten to selvmodsigelser, når man er vant til, at pro-kamerahusene er nogle store, tunge, larmende skrumler. Men trods den klejne fysik er A9 et fuldblods pro kamera.\nSony A9 + Sony 70-200 f/2.8. Indstillinger: 1/200, f/7.1, ISO-200, 129mm., blændeprioriteret.\nSpecs taler for sig selv: 24,2 MP 35 mm. fuldformatbilledsensor, 693 autofokuspunkter, 20 billeder i sekundet med fuld funktionsdygtig autofokus, Ingen blackout, mulighed for lydløs fotografering med den elektroniske lukker, der samtidig giver mulighed for lukkerhastigheder på op til 1/32000 sek., wifi, 5-akset billedstabilisering indbygget i huset, ISO 100-51200 (udvidet til 50-204800), 3” vipbar LCD-skærm, vægt: 673 gram., og naturligvis fuldt vejrforsejlet, pris. kr. 40.995,-\nSony A9 + Sony 70-200 f/2.8. Indstillinger: 1/400, f/2.8, ISO-320, 86mm., lukkerprioriteret.\nDer er især ét bestemt punkt, jeg vender tilbage til i tankerne igen og igen, når jeg drømmer om A9. Der er ingen forsinkelse pga. elektronikken. A9 reagerer prompte, når du trykker udløseren ned. Ikke noget med, at elektronikken lige skal vågne fra den strømbesparende dvaletilstand. I samme splitsekund du trykker udløseren ned, hamrer A9 lydløst af sted med 20 skud i sekundet. Det kilder altså alle de rigtige steder.\nSony har fremskyndet fremtiden, så den pludselig er her nu i nutiden\nDet er så potent overlegent og imponerende, at jeg gjorde det igen og igen blot for rusens skyld. Og alle, jeg viste det til for at dele min begejstring, måbede vantro. Selv måbede jeg efterfølgende fortvivlet, da jeg indså, hvor hurtigt et hukommelseskort bliver fyldt op, når man leger den leg – RAW-filerne fylder lidt under 50 mb…\nMed den hastighed og reaktionsevne er A9 selvfølgelig en drøm for alle actionfotografer. Det er som skabt til sport og wildlife. Og uden at være teknisk ekspert er det min bedste vurdering, at autofokussystemet fuldt ud lever op til konkurrenterne.\nSony A9 + Sony 16-35 f/2.8. Indstillinger: 1/10, f/7.1, ISO-250, 16mm., blændeprioriteret, -0,7 stop.\nHvorfor vælge Sony A9?\nEfter at have leget med A9 i to omgange, sidder jeg tilbage og spørger mig selv om, hvad der nogensinde skulle få mig til IKKE at vælge Sony A9 frem for Canons eller Nikons topmodeller.\nEt godt svar kunne være, at man i forvejen har et arsenal af Nikon/Canon-glas, så et systemskifte er uoverskueligt og urealistisk. Så er der jo spørgsmålet om vane. Der findes mange konservative vanedyr derude – jeg har selv været et af dem.\nOg man kan slå søm i med et Nikon D5, hvilket jeg ikke ville turde med et Sony A9. Nikons byggekvalitet og følelsen af uovervindelig holdbarhed er uovertruffen. Der er Sony ikke helt endnu.\nOg så er der spørgsmålet om økonomien, som ikke er helt ligegyldig for de fleste at os dødelige. 40.995 kroner er også en slags penge, men overvejer du i forvejen Nikon D5 eller Canon 1DX Mark II, er der penge at spare, hvis du vælger Sony A9.\nDer er helt sikkert andre gode svar, men dem må du selv fantasere dig frem til. Jeg kan til gengæld snildt finde på tungtvejende grunde til at vælge A9.\nSony A9 er mindre, lettere, hurtigere, mindre – meget mindre – støjende, billigere og har en billedkvalitet, der fuldt ud lever op til de to andre – eller overgår dem? Og RAW-filerne er lækre, dynamiske og elastiske – du kan trække og hive i dem, så det er en fryd.\nSony A9 + Sony 16-35 f/2.8. Indstillinger: 1/320, f/7.1, ISO-250, 24mm., blændeprioriteret, -0,7 stop.\nJa, den får sit eget afsnit. Her er nemlig en ekstra god grund til at fravælge Sony A9 – eller rettere til at fravælge et hvilket som helst spejlløst kamera.\nGenerelt stinker batterikapaciteten på alle de nye, spejlløse kameraer, hvad enten det eksempelvis er Sony, Olympus eller Fujifilm.\nKommer du fra Nikon, hvor det samme batteri holder i dagevis, får du noget af et chok. Virkeligheden med de spejlløse er, at du skal have et pænt arsenal af ekstra batterier. Og de er ikke billige.\nPå A9 har Sony, efter eget udsagn, fordoblet kapaciteten, så det kan klare op til 650 billeder på en ladning. Hvordan det forholder sig i virkeligheden, ved jeg ikke. Og hvordan det opfører sig i frostvejr, kan man kun have meget bange anelser om.\nDet er stadig helt til grin i forhold til f.eks. Nikon D5, der klarer flere tusinde skud på en opladning.\nDet er en faktor, et kompromis, du må tage højde for, hvis du vælger at kaste dig over de spejlløse.\nSony A9 + Sony 70-200 f/2.8. Indstillinger: 1/250, f/2.8, ISO-800, 198mm., blændeprioriteret, -1.3 stop.\nIngen er perfekte – men nogen er det næsten…\nSony A9 ikke perfekt. Intet kamera er perfekt. Men fordelene opvejer ulemperne. Eller fordelene er så fordelagtige, at det måske ikke er så vanskeligt at gå på kompromis med ulemperne.\nNogen finder Sonys menuer rodede og uoverskuelige. Andre brokker sig over placeringen af nogle af knapperne, der sidder ulogisk og akavet. Andre tøver over den elektroniske søger. Den må da være en pain in the a.. hvis man er fan af ”rigtige” kameraer med gode, gammeldags og pålidelige optiske søgere?\nMenuen er ligegyldig. Lidt rodet og ulogisk opbygget måske, men når du har kameraet, lærer du den at kende, og problemet er løst. Og selvom du foretrækker nogle af knapperne placeret anderledes, vænner du dig til dem. Og den helt overordnede fedhed ved kameraet og dets overlegne features opvejer mange gange et par knappers fjollede placering.\nJeg er hundehamrende træt af tungt og larmende fotogrej\nOg søgeren? Den elektroniske søger på A9 er formidabel, og jeg foretrækker den frem for en optisk søger anytime. Værsgo, så har jeg ytret det offentligt og uigenkaldeligt. Jeg troede ALDRIG, jeg ville få det sådan med en elektronisk søger.\nA9’s elektroniske søger er bedre end virkeligheden. Der er ingen forsinkelser, ingen slørede bevægelser pga. langsom elektronik, så man nærmest føler sig beruset, og så er den er klar og knivskarp. Når skærmen desuden er ubrugelig til at gennemse dine billeder, hvilket den som regel er udendørs pga. lys, så kan du se dem i søgeren i stedet.\nEn anden stor fordel ved de elektroniske søgere, som jeg kun bliver mere og mere begejstret for er, at du kan se dit billede, før du har taget det. Du kan se eksponeringen, og du kan se dybdeskarpheden nøjagtig, som den bliver på billedet, når du har trykket udløseren ned.\nHåndholdt med en lukkertid på 1/6 sek. – oh yes, den indbyggede billedstabilisering er forrygende. Sony A9 + Sony 12-24 f/4. Indstillinger: 1/6, f/9, ISO-1250, 12mm., lukkerprioriteret. -0,3 stop, håndholdt.\nNår dagen er omme, er jeg ligeglad med, om jeg skyder med spejlrefleks eller med spejlløst. Og jeg er egentlig også ligeglad med, hvordan kameraet ser ud inden i, hvordan teknikken fungerer. Det skal bare fungere.\nMen jeg er hundehamrende træt af tungt og larmende fotogrej. Og jeg hører det samme fra mange fotografer, der især efterlyser at kunne fotografere lydløst. Efterspørgslen er uden tvivl stor.\nLige nu, indtil de andre vågner op og følger trop ind i nutiden og fremtiden, er Sony ene og alene om deres geniale, kompakte spejlløse fullframe-koncept.\nMen pønser Nikon mon på at følge trop? De har i hvert fald udstyret deres nye MP-monster D850 med en elektronisk lukker, så man i liveview kan fotografere lydløst. Måske er det de første spæde skridt mod et spejlløst Nikon? Det bliver spændende at se.\nSony A9 + Sony 12-24 f/4. Indstillinger: 1/1250, f/8, ISO-1250, 24mm., blændeprioriteret. -2 stop.\nSkal jeg selv have Sony A9? Nej. Ikke medmindre jeg vinder i Lotto. Og jeg spiller ikke Lotto, så sandsynligheden for gevinst er forsvindende. Jeg kan ikke retfærdiggøre at bruge 41.000 kroner på et kamera, der opfylder nogle behov, jeg ikke har. Levede jeg primært af at fotografere sport eller wildlife, tøvede jeg til gengæld ikke et sekund med at skifte den fotografiske garderobe ud med Sony A9.\nMine behov dækkes rigeligt af mit A7 II – et kamera, jeg tidligere har testet her på FM. Til blot ca. en fjerdedel af prisen for A9 har jeg her samme kompakte spejlløse fullframe-koncept, 24,3 MP lækre RAW-filer og fem vejs indbygget billedstabilisering. A7 II er væsentligt langsommere, men det lever jeg fint med. Jeg kan stadig næsten ikke forstå, hvor ufatteligt meget, man får for pengene med A7 II.\nMen jeg kan næsten heller ikke fatte, hvor overlegent A9 tager teten, når det gælder en række afgørende punkter som hastighed, kompakthed og lydløshed kombineret med forrygende billedkvalitet.\nDa jeg i testperioden skød løs med Sony A9 omgivet af fotografer med spejlreflekskameraer, fik jeg følelsen af at være ham, der satte sig ind i Teslaen, trykkede på start-knappen og nød lyden af potent stilhed, mens de andre stod ude i regnen og flåede hjælpeløse i håndsvingene på deres smukke, men forældede, Ford T-automobiler.\nTAK til Sony Nordic for udlån af A9.\nMichael B. Rasmussen september 18, 2017 - 7:28 pm\nTak for en god og ærlig anmeldelse. 650 skud på 1 batteri er helt ude i skoven og jeg glæder mig til den dag hvor hvor de spejlløse ikke kræver batteri skifte før kortet er fyldt. En god formiddag med 7d mk ii på motorbanen og man skulle have skiftet batteri 3 gange inden frokosttid det duer bare ikke i min verden men forhåbentligt en dag bliver batterierne så gode at de kan følge med det gode gamle dslr. Håber dog stadigvæk at canon opper sig og laver noget seriøst spejlløst i fremtiden.\nJon Detlefsen september 20, 2017 - 10:31 am\nHej Michael. Tak og velbekomme:) Ja, det er helt klart noget, der trækker ned. Jeg ser virkelig også frem til, at batterikapaciteten bliver meget meget bedre på de spejlløse. Indtil da, lever jeg med hyppigere batteriskift;)\nNikolaj Halberg september 25, 2017 - 12:42 pm\nMyterne omkring batterier og spejlløs må dælme snart aflives.\nCIPA ratingen der siger 650 skud er stærkt misvisende, da man snildt kan klemme langt over 2500 skud ud af det nye Sony NP-FZ100 batteri.\nJeg havde for nyligt fingre i et Sony A9 med Sony FE 100-400mm f/4.5-5.6 GM OSS , til DST Night Race på Padborg park, hvor jeg skød med det hele dagen (ca. 12 timer). Jeg skød ca. 4500 skud og der var ca. 25% tilbage på batteriet da arrangementet sluttede.\nDet er lettere useriøst at fotomalia.dk igen-igen ikke har check på fakta, da i begik samme fejl i en tidligere artikel.\nJon Detlefsen september 25, 2017 - 2:10 pm\nHej Nikolaj. Tak for din kommentar – det er fedt at høre noget ude fra den virkelige verden, hvor tingene er blevet testet ordentligt af. Og det er super fedt, at batterierne holder til så meget i virkeligheden. Fakta er dog, at Sony selv opgiver tallet 650, så det er der, vi har hentet den oplysning. Men det er da virkelig glædeligt, at batteriet holder til meget mere!\nBrian - fotomalia.dk september 25, 2017 - 3:41 pm\nFørst og fremmest, tusinde tak for din kommentar, vi ELSKER når folk byder ind med deres erfaringer, og vi har faktisk heller ikke spor i mod at man ikke er enig med os, men at kalde os useriøse, det er vi da lidt kede af..\nNår jeg læser det Jon har skrevet, så syntes jeg faktisk at han gør det ret klart hvor han har sine oplysninger fra, samt at han hverken kan bekræfte eller afkræfte batterilevetiden.\nFakta er jo bare at batterierne er ratet til 650 billeder af CIPA hvor f.eks batteriet i Nikon D5 er ratet til 3780 skud…. Der er jo en forskel. Klart batterierne kan klare flere skud under nogen forhold, men det kan batteriet i D5 jo også – så det er vel stadig et reelt sammenligningsgrundlag.\nIgen tak for din kommentar,\nJesper september 25, 2017 - 10:52 am\nSynes at der med alle spejlløse bliver fokuseret på batteritiden – et problem som ikke er særlig stort i praksis – da det er nemt at have et ekstra batteri i lommen og det tager 5 sekunder at skifte. Det er jo ikke fordi batterierne er dårligere på spejlløse; men fordi, at kameraer er mindre og mere handy og dermed er batterier også mindre og har mindre effekt. Netop på A9 har man gjort batteriet lidt større end på A7 serien – så det er ikke det der vil afholde mig fra køb.\nJon Detlefsen september 25, 2017 - 11:20 am\nHej Jesper. Tak for kommentaren – jeg er enig med dig. Jeg har jo selv Sony og lever fint med batterikapaciteten. Men jeg har også brugt Nikon, og forskellen er enorm. Jeg lever med det, men jeg synes ikke, det er ligegyldigt. Det er et kompromis. Et originalt batteri til 7-serien koster i omegnen af 600 kr., og hvis man skal have mange af dem, bliver det en bekostelig affære.\nJesper september 25, 2017 - 11:37 am\nJa, netop et kompromis – men kr. 600,- for et ekstra batteri, når man har givet kr. 30.000 – 40.000 for kamera 🙂\nJon nåede du at få indtryk af iso-performance på A9 f.eks i forhold til Nikon D4s D5 – her tænker jeg på til indendørs sport events?\nJon Detlefsen september 25, 2017 - 1:47 pm\nJa det er klart, at i det lys er det ikke så meget for ekstra batterier:) Og mon ikke batterierne i virkeligheden holder noget længere end det, Sony opgiver? Det optimale må være at teste batterierne, når de er kørt til.


Sådan mindsker du synligheden af strækmærker\nStrækmærker er ikke kun forbeholdt gravide maver. Det ved du måske selv, hvis du er indehaver af de lyse striber i huden.\nStrækmærker kan ramme både mænd og kvinder. Det kan ske, hvis man enten taber sig eller tager på i højt tempo. Nogle får også strækmærker i voksealderen, fordi de pludselig skyder i vejret.\nDine strækmærker er kommet for at blive. Når først der er sket et overstræk af huden, kan det ikke gøres om. Du kan dog gøre meget for at forbedre udseendet af dine strækmærker.\nDet er vigtigt, at huden tilføres fedt, så den sunde glød fremhæves. Det gør du med en god kropsolie. Body Oil fra Australian Bodycare indeholder både Tea Tree Oil, mandelolie og solsikkeolie.\nOlie optages bedst i huden, hvis du først fjerner de døde hudceller med en god scrub. Body Scrub fra Australian Bodycare passer til alle og efterlader huden blød og glat. Scrubben fjerner døde hudceller og ujævnheder i hudens overflade.\nBody Scrub og Body Oil fra Australian Bodycare kan bruges af alle – også gravide.\nDerfor får du strækmærker\nStrækmærker opstår, når der sker en hurtig og kraftig udstrækning af huden. Når fibrene i underhuden overstrækkes, resulterer det i striber i huden, som kaldes strækmærker.\nStrækmærker er ikke farlige, selvom du måske kan føle, at de klør en smule.\nDe lyse striber er en del af livet for mange. Hvis du ønsker, kan du forbedre udseendet af dine strækmærker ved at pleje huden godt.\nMed en god kropsolie kan du nære huden, så den fremstår pæn og med flot glød.\n>> Find produkter til pleje af strækmærker her <<


Skriverefugium ved skov og hav - Vester Thorup Højskole\nHAV- OG FISKERILINJEN\nSTUDIETUR OG TURE UD AF HUSET\nSTUDIEVEJLEDNING OG FVU\nSkriverefugium ved skov og hav\nTrænger du til arbejdsro?\nHar du et skriveprojekt, skal du skrive opgave, har du eksamenslæsning – eller har du bare brug for arbejdsro?\nVester Thorup Højskole tilbyder arbejdsstationer til studerende, kunstnere, forfattere eller andre, der trænger til et skriveophold i smukke omgivelser.\nEt skriveophold på Vester Thorup Højskole koster 100 kr. pr. dag og inkluderer værelse, skrivebord, opholdsrum, fitnessrum, hyggelige udendørsarealer, adgang til bade- og køkkenfaciliteter, køleskab og masser af fred og ro. Maden sørger du selv for. Du er velkommen til at bruge skolens køkken.\nDer er ikke opvask og oprydning inkluderet i prisen. Du sørger selv for at rydde op og vaske op efter dig selv.\nDu skal selv medbringe dyne, pude og sengetøj. Hvis du ikke har mulighed for det, så kan du leje dyne, pude og sengetøj for 100 kr. ekstra.\nVester Thorup Højskole er en helt ny højskole, der starter sit første lange kursus januar 2020. Når der ikke bliver holdt korte kurser, er skolen tom, og du vil derfor have adgang til alle skolens faciliteter uden at blive forstyrret.\nVester Thorup Højskole ligger naturskønt ved Jammerbugten i Nordjylland, tæt på Thorupstrand, som du måske kender fra tv-serien ”Gutterne på kutterne”. I landsbyen Vester Thorup er der en rigtig fin Lokalbrugs, som ligger tre minutters gang fra højskolen.\nI Vester Thorup er der desuden et røgeri, der sælger røget fisk, og der er 4 km. til Thorupstrand, hvor du kan se de karakteristiske fiskekuttere, som området er kendt for. Ved Thorupstrand er der et fiskehus, hvor du kan købe frisk fisk og forskellige lækre frokostretter.\nHvis du rejser med offentlig transport, så stopper bus 70 i Vester Thorup. Det kan også være en mulighed at kigge i Facebookgruppen ”Lift: Aarhus – Randers – Aars – Fjerritslev”, hvor der tit er mulighed for at få et billigt lift til Fjerritslev. Du kan også tjekke GoMore eller blaffe herop.\nDet er også mulig at være flere, der søger om en plads sammen – det kan fx være, at I er i gang med en gruppeeksamen eller et fælles projekt.\nFortæl lidt om dig selv, og hvad du skal arbejde på, mens du er hos os. Skriv hvor mange dage og hvilke datoer, du gerne vil have en plads. Og gør det gerne forholdsvist kort. Send din mail til hojskolen@outlook.dk.


Brødre banker nyt liv i gammelt badehotel | Erhverv | folkebladetlemvig.dk\nPubliceret 11. juli 2018 kl. 07:06\nBrødrene Oliver og Nick Mogensen er godt i gang med at banke nyt liv i Vedersø Klit Badehotel, som de har forpagtet med restaurant, 65 værelser og masser af plads. Foto: Morten Stricker\nOliver og Nick Mogensen arbejder gerne syv dage om ugen og til sen aften for at puste liv i Vedersø Klit Badehotel, som de har overtaget. De har planer om nye tiltag, og de tvivler ikke på, at hotellet har en god fremtid.\nVedersø Klit: Det er en stor mundfuld, som brødrene Oliver og Nick Mogensen, har kastet sig over: Skaffe gæster nok og få økonomien til at hænge sammen på Vedersø Klit Badehotel, som de har forpagtet siden februar. Et badehotel, som stod tomt i flere år, og hvor skiftende forpagtere har forsøgt sig i 2016 og 2017.\n- Det kræver en professionel tilgang og noget viden at få hotellet banket op. Oveni kræver det en masse vilje og arbejdsiver, siger 29-årige Nick Mogensen.\nOliver er 23 år, og de to brødre mener netop, at de har den tålmodighed, der skal til for at få hotellet banket op.\n- Jeg synes, det går godt. Det ser fornuftigt ud, selv om det økonomisk er svært. Men vi hæver kun den bruttoløn, vi skal bruge for at overleve, siger Nick Mogensen.\nIndtil videre bor de to brødre også på hotellet med deres kærester for at spare penge.\n- Jeg er ikke i tvivl om, at hotellet bliver en stor succes igen, som det har været i fortiden, siger Oliver Mogensen.\nDe var tre, da de overtog forpagtningen i februar, men nu er der kun de to brødre tilbage. Stedet kræver, at man er indstillet på at arbejde syv dage om ugen og ofte 12-15 timer eller mere i døgnet.\n- Sådan er det at være iværksætter. Man skal være villig til at arbejde 24-7 og ofte til efter midnat. Og hvis der er en pause, så sidder man alligevel og tænker og snakker om hotellet, siger Nick Mogensen.\n- Den næste måned kan man ikke holde to fridage, hvis man får lyst til det. Man skal acceptere, at arbejdet sluger al tiden, tilføjer Oliver Mogensen.\nDet sværeste var de første måneder før turistsæsonen, hvor de skulle overleve på fester og arrangementer.\n- Det er nemmere nu, hvor der er penge til at ansætte personale, og vi ikke skal lave det hele selv. Det giver også noget input udefra, siger Oliver Mogensen.\n1927: Hotellet opføres af dansk-amerikaneren Thorvald Nygaard med navnet Hotel Seattle.\n1934: Hotellet overtages af Elna og Christian N. Larsen og bliver til Hotel Vedersø Klit. 1973: Det overdrages til datteren og svigersønnen, Grethe og Johan Jensen, der bygger en ny fløj med 36 værelser, swimmingpool og nyt køkken, men det kommer i økonomiske vanskeligheder. 1980: Fagforeningen BUPL overtager hotellet som kursuscenter og bygger yderligere 20 værelser. 1998: Den københavnske ejendomsmand Jesper Jørgensen køber hotellet, som får skiftende forpagtere. 2002: Investor Mogens Wisti Kiilerich overtager hotellet, som udstykkes i 86 ejerlejligheder, der sælges for 40-50 mio.kr., herunder stråmandssalg, finansieret af pantebreve. Kiilerichs selskab, Ejendomsselskabet 1950, der er garant for driften, går konkurs i 2007, hvorefter hotellet lukker.2010: Hotel og restaurant åbner i turistsæsonen, men lukker så igen. 2013: Kim Krull Jørgensen fra Viborg, der har udlånte penge i klemme, køber 75 procent af hotellet på en tvangsauktion og senere resten. Han sætter gang i en større renovering. 2016: Hotellet åbner på ny og får en venneforening. Flere forskellige prøver lykken som forpagtere.2018: De to brødre, Oliver og Nick Mogensen fra Viborg, forpagter hotellet.\nNick Mogensen har før været restaurantchef, men nu styrer han selv køkkenet på badehotellet. Hele svin som denne er på grillen onsdag aftener, og det trækker mange gæster. (Grillning er tilladt, når der er erhvervsmæssigt, og en række krav er opfyldt). Foto: Morten Stricker\nHer i sommer har stedets restaurant haft åben torsdag til søndag. Men i juli og til midten af august er der også musikaften om onsdagen, hvor der serveres en hel gris fra grillen.\n- Der var 75 i sidste uge, og vi forventer 150 i denne uge. Det har været en stor succes, siger Nick Mogensen.\nHan står selv for køkkenet, hvor spisekortet har få udvalgte retter.\n- Vi har valgt at hæve kvaliteten i restauranten, hvor vi bruger friske og lokale råvarer og laver tingene fra bunden, siger Nick Mogensen, som har en fortid som barchef og restaurantchef, men han ikke er uddannet kok.\n- Jeg udvikler selv retterne, ogjeg kender flere kokke, som jeg kan spørge, siger Nick Mogensen, som har en dygtig hjælper i køkkenet.\nDe har en frokostplatte, og der er en morgenmadsplatte til hotellets overnattende gæster, mens cafeen er åben om eftermiddagen.\n- Det er det, vi kan klare med det nuværende personale. Kvaliteten er det vigtigste, og så må det udvikle sig efterhånden, siger Nick Mogensen.\nFor ham er det netop det at styre køkkenet, som satser på kvalitet, der har været den største udfordring. Han er yderligere presset af at skulle deltage i local cooking konkurrencen i Holstebro, hvor han skal dyste mod restauranter som Under Klippen og Støberiet.\n- Der er nervepirrende at skulle konkurrere mod fuldt professionelle. Men vi er inviteret med, fordi de har hørt godt om os, siger Nick Mogensen.\nOliver Mogensen er stedets alt-mulig-mand, som også står for regnskab og giver tilbud til selskaber.\n- Jeg synes, den største udfordring har været at finde kvalificeret personale, siger Oliver om stedet, hvor de sammenlagt er otte fuldtidsansatte.\nDer er 65 værelser på hotellet, men blot en tredjedel er fyldt op.\n- Vi har ikke haft tid til markedsføring, så det er gæster, som har været her i foråret, eller finder os via bookingsider. Men vi forventer mange flere gæste næste år, siger Oliver.\nNetop selskaber og fødselsdage har hotellet haft en vis succes med siden genstarten i februar.\n- Vi får mange henvendelser, og der er ikke mange, som har så mange værelser til en firmafest med overnatning som os, siger Oliver Mogensen.\nOliver Mogensen er hotellets altmuligmand - og her skal han og kæresten Vera Bager Staunstrup, der også hjælper til på hotellet, have styr på en hel ny kaffekværn. Foto: Morten Stricker\nDrømme og temperament\nDe to brødre erkender, at det godt kan slå gnister ind i mellem, når man som brødre skal starte et nyt sted op og drive det sammen.\n- Sådan er det, men så får man det sagt, og så er det videre. Fordelen er, at vi kender hinanden rigtig godt, siger Nick Mogensen.\nDe har ikke blot boet sammen, men har også arbejdet sammen på barer og restauranter i Viborg og Aarhus.\nDe to brødre, som er vokset op i Viborg, havde i flere år kigget efter et sted, de kunne drive sammen, da Vedersø Klit Badehotel dukkede op.\n- Vi har nogle ideer, og vi føler, at vi kan noget. De steder, vi har været, er flere gange blevet udnævnt til "Byens bedste", fortæller de to brødre, der har flere nye initiativer, som skal sikre hotellet en lys fremtid.\n- Vi vil gerne have en stor gårdbutik ved receptionen, hvor vi vil sælge egnens delikatesser, men også vin og spiritus, siger Nick Mogensen.\nEn store gård midt mellem bygningerne vil de omdanne til en atriumgård med sydlandsk stemning, hvor gæster kan spise og hygge sig i det fri.\n- Vi vil også lave arrangementer med smagning og andre ting, så folk får mere at køre efter i Vedersø Klit. Men frem for alt skal vores satsning på kvalitet sikre, at flere bruger hotellet, siger brødrene.\nBrødrene Oliver og Nick Mogensen arbejder mange timer og lever på en sten det første år for at få Vedersø Klit Badehotel, som de har forpagtet, banket op. Men de er ikke i tvivl om, at det bliver en succes. Foto: Morten Stricker


Det læser vi på Nummer 9 Arkiv - Nummer 9Nummer 9\nHjem Feature Det læser vi på Nummer 9\nNummer 9 læser en latinsk sæbeopera, en fransk feministiske børnebog fra Cobolt og to amerikanske indie-auteurs m/k.\nNummer9s fede forslag til julelæsning del 2\nJulen er LIDT tættere på, men du har stadigvæk tid til at nyde del to af vores anbefalinger til julelæsning.\nNummer9s fede forslag til julelæsning del 1\nSå er det næsten jul. Tilbring ventetiden med del et af Nummer9s anbefalinger til juletidslæsning.\nDet læser vi på Nummer9 – del 2\nVi fortsætter vores tour de force igennem tegneserieanbefalinger til de kolde, våde efterårsmåneder.\nDet læser vi på Nummer9 – Del 1\nEfteråret raser, og Nummer9 har brugt sommeren på at læse tegneserier. Her er nogle smækre, ulækre, uhyggelige og sjove tegneserier, som du MÅSKE bør læse.\nSommeren var lang og varm, men selvfølgelig fandt Nummer 9-skribenterne tid til tegneserier. Her er, hvad de læste.\nDet læser vi: Anbefalinger fra Angoulême\nGæste-Nummer 9'er Niels Falk pløjer sig igennem en samling tegneserier købt på anbefaling fra den store franske festival.\nNummer 9'ere deler læseoplevelser - gode som dårlige - efter et par måneder med juleferie, vinterferie og bidende dansk vinterkulde.\nDe seneste par dage har Nummer 9'ere peget på noget af det bedste lige nu og lige om lidt. Her er den samlede liste.\nSommerstatus, del 2\nEndnu flere Nummer 9'ere fortæller om de største læseoplevelser fra første halvår 2012 - og dem, de venter sig mest af i andet.\nSommerstatus, del 1\nNummer 9-skribenter fortæller om forårets største læseoplevelser - og dem, de venter sig mest af i efteråret.


🛍55% off | 45% rabat på dit køb hos Juliette Armand - november 2021 - januar 2022|Juliette Armand\nJuliette Armand kupon && rabatkode januar 2022\nEr du i tvivl om, hvordan du kan spare penge på at købe Juliette Armand? Vi vil finde og manuelt tilføje mange kampagnekoder til webstedet hver dag, siden du søgte på vores websted. Kampagnemateriale vil blive sendt til dig i helligdage som Black Friday, jul og Halloween .Vi anbefaler også at være opmærksom på Juliette Armands udsalgs- og udsalgsprodukter, da de også kan hjælpe dig med at spare mange penge.\n45% rabat på dit køb hos Juliette Armand - november 2021\nOp til 40% rabat Hos skinboosters.de\nBegræns udsalg: E-mail Abonner Få op til 55 % på specielle varer i skinboosters.de\nKøb 1 få 1 50% rabat Hos Juliette Armand\nHvordan får jeg Juliette Armand kuponkode?\nMange forskellige metoder kan bruges til at finde ud af om Juliette Armands rabatter. Du bør dog vælge vores hjemmeside eller Juliette Armands specifikke kampagneside. Disse kampagner eller rabatter er markeret som bekræftet af os, hvilket betyder, at de kontrolleres manuelt af os. Det meste af tiden kan du tjekke Juliette Armands officielle side, især på helligdage som Black Friday og jul. Det kan være nemt at spare penge, mens du shopper, når du ved hvordan!\nSådan bruger du Juliette Armand kampagnekode\nDu skal blot klikke på Få kode eller få tilbud i højre side af vores liste. Knappen fører dig til Juliette Armands udtjekningsside, og koden vil blive kopieret. Hvis ansøgningen accepteres, vil du modtage en rabat. bruges automatisk, så ingen manuel indsats er nødvendig.\nSkynd dig: 20 % rabat hos Shapellx


Teknokrati på arbejdspladsen: FN-Habitats strategiske byplan for 2020-2025\nTechnocracy At Work: FN-Habitats strategiske byplan for 2020-2025\nIndsendt af: FN-Habitat 6. Juni, 2019\nDe Forenede Nationer mødtes i Nairobi for at give tænder til den nye bydagsagenda, der blev vedtaget i december 2016. Den nye strategi yder fuld ideologisk støtte til den globale Green New Deal-bevægelse. Hver by på planeten vil blive oversvømmet med den nye propaganda. ⁃ TN Editor\nBæredygtig urbanisering er central for realiseringen af de globale udviklingsmål, der er beskrevet i pakken med globale aftaler, der er underskrevet i 2015-16, herunder vigtigst af alt, målene for bæredygtig udvikling og dagsordenen 2030, Sendai-rammebestemmelsen for reduktion af katastrofer, Paris-aftalen om klimadagsorden og den nye bydagsorden (NUA). De Forenede Nationers Human Settlements Program (FN-Habitat) Strategisk plan 2020-2025 fokuserer på agenturets engagement og bidrag til gennemførelsen af disse globale udviklingsdagsordener. Agenturets mål er gennem sit normative og operationelle arbejde at: "fremme bæredygtig urbanisering som drivkraft for udvikling og fred for at forbedre levevilkårene for alle".\nUN-Habitats 2020-2025 strategiske plan skaber en stærk fortælling om forandring, der klart formulerer forholdet mellem bæredygtig urbanisering og den overordnede opfattelse af bæredygtig udvikling. Det er kun med en klar transformativ strategi, partnerskaber og en frisk og innovativ vision for udvikling, at det er muligt at reagere på vedvarende og nye udviklingsproblemer, herunder ekstrem fattigdom, socioøkonomisk ulighed, slum, social udstødelse og marginalisering, kønsbaseret diskrimination , humanitære kriser, konflikter, klimaændringer og høj arbejdsløshed, som i stigende grad koncentreres i byområder. En holistisk tilgang til en urbaniserende verden, der forbinder byer og andre menneskelige bosættelser, kan hjælpe med at fremme bæredygtige løsninger til gavn for alle.\nDen strategiske plan fastlægger en rekalibreret vision og mission og et skærpet fokus. FN-Habitat foreslår at tjene medlemsstater, subnationale og lokale regeringer og andre nøglebyaktører i forfølgelsen af fire gensidigt forstærkende og integrerede domæner med ændringer eller mål:\n1. Nedsat fattigdom og rumlig ulighed i by- og landdistrikterne;\n2. Forbedret fælles velstand for byer og regioner;\n3. Styrket klimaindsats og forbedret bymiljø; og\n4. Effektiv forebyggelse og reaktion i byer\nRealiseringen af disse resultater understøttes af et vist antal specifikke 'drivere til forandring' og 'organisatoriske aktiveringsmidler'. Transformativ ændring kan kun finde sted gennem et paradigmeskifte. UN-Habitat er opmærksom på dette og foreslår en klar ramme, der tager højde for globale tendenser og fokuserer på (i) tilpassede løsninger, der tager højde for lande i forskellige situationer, og justerer alle bestræbelser fokuseret på den ændring, vi ønsker at se; (ii) at udnytte partnerskaber med søster De Forenede Nationers enheder, den private sektor og andre udviklingsaktører og interessenter; og (iii) væsentlig forbedring af integreret levering gennem mere effektivt samarbejde på tværs af landets kontorer, regionale kontorer, forbindelseskontorer og hovedkvarteret.\nImplementering af strategisk plan 2020-2025 kræver dog ligeledes organisatoriske ændringer og en ny model for økonomisk bæredygtighed for at sikre, at FN-habitatressourcer står i forhold til dens mandater og roller.\nNår den først er omsat til handling, vil denne strategiske plan styrke FN-Habitats plads som det globale center for fremragende kompetence inden for bæredygtig byudvikling og tilbyde løsninger, der hjælper med at udnytte de muligheder, urbaniseringen giver, samtidig med at der skabes transformationsændringer til fordel for millioner af mennesker, hvilket sikrer at ingen og intet sted bliver efterladt.\nTeknokratiets plan for verden udelukker eksistensen af...\nLos Angeles County dykker 88 byer ind i bæredygtighed...\nJuni 7, 2019 7: 56 pm\nIndtil lovlig kontra ulovlig menneskelig adfærd er behandlet på tværs af alle kulturer, indtil uærlighed, beskyttelsesracket og menneskehandel er konfronteret og lovgivet ud af eksistensen, vil ingen fysiske ændringer eller chancer se forbedringer.


Hvordan udbetaler vi penge? – Gramex\nHjem > Jeg indspiller musik > Udbetaling > Hvordan udbetaler vi penge\nGramex udbetaler som hovedregel penge i slutningen af juni måned hvert år. Har du optjent over 50 kr., sætter vi pengene ind på din NemKonto.\nVi udbetaler automatisk til din NemKonto via dit CPR-nummer. Du skal derfor ikke sende dine bankoplysninger til os.\nEr du under 18 år, eller repræsenterer du et kor/orkester, er du dog nødt til at kontakte os med dine bankoplysninger.\nDu kan se opgørelser over alle dine udbetalinger fra Gramex på dit medlems-login i højre side.\nHar du spørgsmål til udbetalingen, er du altid velkommen til at kontakte os.\nUdskrift fra https://gramex.dk/jeg-indspiller-musik/udbetaling/hvordan-udbetaler-vi-penge/


’De danske børn fra Indien’ - ny TV 2-dokumentar: Om TV 2\n’De danske børn fra Indien’ - ny TV 2-dokumentar\nManisha besøger Indien sammen med sin danske mor i dokumentaren 'De danske børn fra Indien'. (Fotos: Arun Dohle / TV 2)\nVi kender ikke sandheden om os selv. Se dokumentaren torsdag 7. marts klokken 20.00 på TV 2 – eller allerede nu på TV 2 PLAY.\nManisha Midskov og Ajo Korning blev begge adopteret fra et indisk børnehjem til Danmark i 2004. I dag er de 17 og 21 år, og efterhånden som de er blevet ældre, er de blevet mere og mere usikre på, hvorfor de kom på børnehjem I Indien.\nFå deres historie i dokumentaren 'De danske børn fra Indien', som vises på TV 2 torsdag 7. marts klokken 20.00 – og allerede nu på TV 2 PLAY.\n- Det er et fundament, der mangler, og det har jeg altid følt. Jeg har ofte grædt mig selv i søvn, fordi jeg ikke kender eller kan huske de tre første år af mit liv. Jeg synes, det er vigtigt at kende hele sin historie, for det er mit liv, siger Manisha Midskov.\n”Har jeg været en del af en børnehandel?”\nI løbet af årene har både familien Korning og familien Midskov fået flere meget forskellige historier om, hvordan de to piger var havnet på børnehjemmet. Men frygten for, at alt ikke var gået efter bogen, steg voldsomt i 2014. Der blev det indiske børnehjem anklaget for ulovlig børnehandel og forfalskning af papirer.\n- Er det sket? Har jeg været en del af en børnehandel? Vi står tilbage med en uvished, og det, synes jeg, egentligt ikke er fair. Så jeg ville ønske, at de danske myndigheder ville undersøge sagen til bunds, siger Manishas mor, Jeanette Midskov.\nAjo er adopteret fra Indien. Følg hende i TV 2-dokumentaren 'De danske børn fra Indien'.\nI begge pigers adoptionspapirer mangler en række dokumenter, blandt andet den samtykkeerklæring, der er beviset for, at deres biologiske forældre frivilligt har overgivet dem til børnehjemmet.\nDa anklagerne mod børnehjemmet kommer frem, laver Ankestyrelsen en undersøgelse af 30 danske adoptioner fra børnehjemmet, heriblandt Manisha og Ayos. Ankestyrelsen forsøger blandt andet at finde de manglende dokumenter, der kan være med til at afklare børnenes fortid. Men de opgiver at finde dem, og familierne har siden måttet forblive i uvished.\n- Der er jo reelt ikke foregået nogen undersøgelse. Man har ikke været inde og spørge, hvordan kan det være, at I ikke har sikret, at de rigtige samtykkeerklæringer er med. Det er en pseudoundersøgelse, så det basker, siger Yong Sun Gullach, forkvinde i adoptionspolitisk forum.\nVil finde sandheden i Indien\nI 'De danske børn fra Indien' tager familien Korning og familien Midskov derfor selv til Indien på jagt efter sandheden om pigernes baggrunde.\nDet bliver en rejse med store op- og nedture, men også med en stor forløsning, da det endelig lykkes den ene familie at finde frem til det, de ansvarlige i Danmark havde opgivet at finde. 14 års frygt og usikkerhed kan derfor afløses af lettelse og enorm gensynsglæde.\nSe trailer for 'De danske børn i Indien' herunder.


Vores digitale skoleworkshop består af en række faglige videooplæg med dertilhørende opgaver om, journalistik og hele den journalistiske praksis. Til hver oplæg tilhører en række opgaver i kan løse på klassen i både grupper og hver for sig.\nSkolemateriale - caseopgaver\nEn god måde at lære om journalistik er via en case. Derfor har vi lavet dette casemateriale om den tredje limfjordsforbindese og debatterne herom. I casematerialet finder i opgaver med udgangspunkt i videoer, podcasts og forskellige artikler om emnet.\nI Det Nordjyske Mediehus har vi udarbejdet et omfattende undervisningsmateriale, der kan bruges af alle elever fra 6. klasse og opefter. Materialet er et tilbud til alle skoleklasser, der i løbet af undervisningsåret skal have et forløb om journalistisk, journalistikkens rolle i samfundet og indeholder helt konkret materiale om, hvordan man skriver indenfor den journalistiske genre.\nI vores undervisningsmateriale kan man vælge at bruge et eller begge af de to spor af materialet. Digital skoleworkshop er en videoworkshop, der med ni videoer guider eleverne igennem alt lige fra nye og gamle medier til journalistiske værktøjer, mediejura og sociale medier. Hver video har tilhørende opgaver, som eleverne kan løse efter at have set videoen. Forløbet er tilegnet 8-10 lektioner med efterfølgende lektier, alt efter hvor meget man ønsker at gå i dybden med materialets forskellige opgaver.\nEfter et forløb med udgangspunkt i digital skoleworkshop vil eleverne være klædt godt på til selv at kunne skrive artikler. De vil også have opnået en god forståelse for, hvilke spilleregler der gælder indenfor journalistikken og hvilken rolle journalistisk spiller i vores dagligdag. Derudover vil de være være godt forberedt på, hvordan man spotter fake news og hvad man må og ikke må indenfor ytringsfrihedens grænser.\nTil hver video er der vedlagt opgaver, som skal løses efter, at eleverne har set videoen.\nNogle af opgaverne vil være opgaver, hvor eleverne selv skal ud at finde svaret på et spørgsmål, mens andre opgaver lægger op til diskussion i mindre grupper eller i plenum. Hertil vil der også være eksempler på producerende opgaver, hvor eleverne selv skal skrive en artikel eller producere et Facebook-opslag.\nTil mange af opgaverne er det nødvendigt at have adgang til computer, internet samt Facebook og Instagram, da der skal laves research på nordjyske.dk eller andre mediesites og på sociale medier.\nViden om hvordan man skriver gode artikler\nForståelse for journalistiske dilemmaer som mediejura, clickbait og kildekritik\nViden om nye og traditionelle medier og viden om processen fra ide til færdig artikel og distribution af artiklen på sociale medier\nRækkefølge af opgaver\nVi anbefaler, at man starter fra en ende af og ser den første video om nye og gamle medier, og derefter bevæger sig igennem materialet i kronologisk rækkefølge. Hver video bygger på viden fra den forrige, men videoerne kan også sagtens bruges enkeltvis.\nRundvisningen af Det Nordjyske Mediehus anbefaler vi, at man bruger i starten af forløbet.\nCase: Den 3. Limfjordsforbindelse\nUdover den digitale skoleworkshop har vi udarbejdet et omfattende undervisningsmateriale, hvor eleverne virkelig kommer i dybden med de mange forskellige journalistiske genrer som en baggrundsartikel, en leder, et interview og en reportage. Hele denne del af undervisningsmaterialet tager udgangspunkt i en af de mest omtalte nyheder i Nordjylland i nyere tid, nemlig Den 3. Limfjordsforbindelse.\nMed udgangspunkt i Den 3. Limfjordsforbindelse som case bliver eleverne ført rundt i hele manegen af journalistiske genrer, og her kan man frit vælge hvilke elementer, man vælger at benytte i sin undervisning. Her er der konkrete eksempler i form af artikler, og der vil være masser af opgave til hvert område.\nDe fleste af de valgte artikler omhandler eller har relation til Den 3. Limfjordsforbindelse over Egholm. Enkelte artikler har ikke en direkte forbindelse til Egholm-problematikken, men her har en eller flere af opgaverne tilknyttet artiklen fokus på denne debat.\nFormålet med at bygge opgaverne op om en case er, at eleverne gennem forløbet opnår en større viden om emnet. Dette er en fordel, når de skal arbejde med de lidt sværere journalistiske genrer som fx kronikken.\nDer vil også være henvisninger til vores opslagsværk, hvor der udover mange gode eksempler også vil være videoer, hvor journalister fra Det Nordjyske Mediehus vil forklare de forskellige emner.\nKendskab til journalistiske genrer\nViden om og praktisk erfaring med journalistiske praksisser\nKendskab til (lokal)journalistikkens opgave og rolle i samfundet\nDer er vedlagt opgaver til hver enkelt af genrerne, som er inddelt i tre niveauer.\nNogle af opgaverne indeholder scenarier, som eleverne enten skal tage stilling til eller skrive om. Disse scenarier er fiktive.\nOpgaver til teksten: Her skal eleven læse en artikel, som kan findes under hvert tema og løse de tilsvarende opgaver. Alle løsninger kan findes i teksten.\nÅbne opgaver: Her skal eleven selv søge frem til svaret eller udarbejde et svar med en sidemakker eller på klassen.\nProducerende opgaver: Her skal eleven selv skrive en artikel. Under alle opgaverne står der også, hvad eleven skal gøre som forberedelse. Vil man ikke bruge øvelsen som skriveøvelse, kan man evt. sætte eleven til kun at lave forberedelsesdelen eller tage det som en diskussion på klassen. Dermed får eleven sat tanker i gang om processen uden at bruge tiden på at skrive en hel artikel.\nRækkefølge af opgaverne\nVi anbefaler, at I starter med at se explaineren “Motorvej eller knortegås?” samt læse de to fiktive fremtidsscenarier sammen på klassen. Dette giver mulighed for, at I sammen kan tage en snak om hele debatten og de problematikker, der ridses op.\nSom lektier til en af de første lektioner kan eleverne lytte til podcasten “Frivillig public service - Nej til en Egholm-motorvej”, del 1 og 2. Husk at gøre eleverne opmærksomme på, at podcasten kun belyser debatten fra modstandernes side. Der findes arbejdsspørgsmål til podcasten.\nMan kan herefter arbejde med baggrundsartiklen “Sådan ændres Egholm: 1700 meter larmende motorvej skal krydse øen”. Her får eleverne en overskuelig indføring i debatten om den tredje limfjordsforbindelse og får viden, der kan øge udbyttet af arbejdet med de andre tekster.\nOpgaverne til kronikken er oplagte at bruge sidst i forløbet. Her skal eleverne arbejde med argumenter for og imod en tredje limfjordsforbindelse, og det vil være en fordel, hvis de kan trække på viden fra artikler, de tidligere har læst.\nOpgaverne til journalistikkens rolle kan med fordel bruges til at afrunde hele forløbet. Her stilles spørgsmål om pressen rolle i forhold til at skabe debat.\nShop rundt i materialet\nHar man lyst til det, kan undervisningsmateriale fra både Digital Skoleworkshop og casen om Den 3. Limfjordsforbindelse kombineres. For eksempel kan videoerne om journalistiske værktøjer og den gode rubrik suppleres med skoleopgaverne om de forskellige typer artikler, herunder baggrundsartiklen og nyhedsartiklen. Ligeledes kan videoerne om kildekritik og mediejura suppleres med case-opgaven om journalistikkens rolle.\nOmvendt kan man supplerede de mange skoleopgaver med videoerne fra Digital Skoleworkshop for at give et hurtigt overblik over et emne.\nSom underviser kender du din klasse meget bedre end os. Derfor er opgaverne beskrevet åbent, for at give dig mulighed for at vinkle dem, så de passer bedst muligt til netop dine elever.


EUROPA KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORATET FOR SUNDHED OG FORBRUGERE. Vejledning i gennemførelsen af visse bestemmelser i. forordning (EF) nr. - PDF\nDownload "EUROPA KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORATET FOR SUNDHED OG FORBRUGERE. Vejledning i gennemførelsen af visse bestemmelser i. forordning (EF) nr."\n1 EUROPA KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORATET FOR SUNDHED OG FORBRUGERE Bruxelles, den 16. februar 2009 Vejledning i gennemførelsen af visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 852/2004 om fødevarehygiejne Dette dokument er udelukkende ment som information. Det er ikke vedtaget eller på anden måde godkendt af Europa-Kommissionen. Europa-Kommissionen garanterer ikke for nøjagtigheden af oplysningerne og påtager sig intet ansvar i forbindelse med brugen af dem. Brugerne anvender dem således på egen risiko og bør udvise den fornødne forsigtighed. DA 1 DA\n2 FORMÅLET MED DENNE VEJLEDNING Denne vejledning henvender sig først og fremmest til fødevarevirksomhederne og de kompetente myndigheder. Den indeholder retningslinjer for gennemførelsen af de nye bestemmelser om fødevarehygiejne og belyser dermed beslægtede spørgsmål. NB! Denne vejledning opdateres løbende på grundlag af erfaringer hos og oplysninger fra medlemsstaterne, de kompetente myndigheder, fødevarevirksomhederne og Kommissionens Levnedsmiddel- og Veterinærkontor. DA 2 DA\n3 1. INDLEDNING Forordning (EF) nr. 852/2004 om fødevarehygiejne 1 (i det følgende benævnt "forordningen") blev vedtaget den 29. april Den indeholder almindelige hygiejnebestemmelser, som fødevarevirksomhederne skal overholde i alle fødevarekædens led. Kommissionen er, efter at forordningen blev vedtaget, blevet anmodet om at belyse en række aspekter i forordningen. Denne vejledning er udarbejdet som svar på disse anmodninger. Kommissionens Generaldirektorat for Sundhed og Forbrugebeskyttelse har holdt flere møder med eksperter fra medlemsstaterne for at undersøge og nå til enighed om en række spørgsmål vedrørende gennemførelsen af forordningen. For at gøre det muligt for forskellige socioøkonomiske interesser at komme til orde - og dermed sikre åbenhed - har Kommissionen desuden fået gang i en debat med aktørerne på området. I den forbindelse har Kommissionen afholdt et møde med repræsentanter for producenterne, handel og industri samt forbrugerne for at drøfte spørgsmål vedrørende forordningens gennemførelse. Der var enighed om, at disse møder og drøftelser bør fortsætte på grundlag af de erfaringer, der vil blive gjort, når forordningen skal anvendes fuldt ud fra den 1. januar Det skal bemærkes, at spørgsmål vedrørende manglende overensstemmelse mellem forordningen og de nationale lovgivninger ikke vil blive behandlet i denne forbindelse, men fortsat afgøres i overensstemmelse med Kommissionens særlige procedurer herfor. Formålet med denne vejledning er at hjælpe alle aktører i fødevarekæden til at opnå en bedre indsigt i forordningen og til at anvende denne korrekt og ensartet. Vejledningen har imidlertid ingen formel retlig status, og i tilfælde af tvister vil det endelige ansvar for fortolkning af lovgivningen ligge hos EF-Domstolen. For at kunne forstå de forskellige elementer i forordning (EF) nr. 852/2004 til bunds er det nødvendigt også at kende andre dele af fællesskabslovgivningen. Det gælder navnlig principperne og definitionerne i følgende retsakter: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed 2 (også kaldet den generelle fødevarelovgivning) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og 1 2 EUT L 226 af , s. 3. EFT L 31 af , s. 1. DA 3 DA\n4 fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes 3 Kommissionens forordning (EF) nr. 2073/2005 af 15. november 2005 om mikrobiologiske kriterier for fødevarer 4 Kommissionens forordning (EF) nr. 2074/2005 af 5. december 2005 om gennemførelsesbestemmelser vedrørende visse produkter i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 og vedrørende offentlig kontrol i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 og (EF) nr. 882/2004, om fravigelse fra Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 og om ændring af forordning (EF) nr. 853/2004 og (EF) nr. 854/ Der er udarbejdet en særskilt vejledning om forordning (EF) nr. 178/2002. (Se 3 EUT L 191 af , s EUT L 338 af , s. 1. DA 5 4 DA EUT L 338 af , s. 27.\n5 2. FORPLIGTELSER FOR LEDERE AF FØDEVAREVIRKSOMHEDER Forordningen skal gennemføres af fødevarevirksomhederne. De skal sikre, at alle krav gennemføres til punkt og prikke, så fødevaresikkerheden er i orden. Fødevarevirksomheder, der håndterer animalske fødevarer, skal - ud over forordning (EF) nr. 852/ også gennemføre de relevante bestemmelser i forordning (EF) nr. 853/ ANVENDELSESOMRÅDE 3.1. Primærproduktion Forordningen omfatter primærproduktion. Primærproduktion er defineret i artikel 3, nr. 17), i forordning (EF) nr. 178/2002: "primærproduktion": produktion, opdræt eller dyrkning af primærprodukter, herunder høst, malkning og husdyrproduktion før slagtning. Begrebet omfatter også jagt og fiskeri og høst af vilde produkter. Bestemmelserne vedrørende primærproduktion findes i del A, afsnit I, punkt 1, i bilag I til forordning (EF) nr. 852/2004. Del A, afsnit I, punkt 1, i bilag I til forordning (EF) nr. 852/2004 omfatter også følgende aktiviteter, der er forbundet med primærproduktion: transport, opbevaring og håndtering af primærprodukter på produktionsstedet, forudsat at det ikke ændrer deres karakter væsentligt transport af levende dyr, når det er nødvendigt for at kunne opfylde denne forordnings mål for så vidt angår vegetabilske produkter og fiskevarer: transport i forbindelse med levering af primærprodukter, hvis karakter ikke er blevet væsentligt ændret, fra produktionsstedet til en virksomhed. Ved "primærproduktion" forstås derfor i denne vejledning primærprodukter samt disse hermed forbundne aktiviteter. DA 5 DA\n6 Primærproduktion beskriver aktiviteter på bedriftsplan eller lignende og omfatter bl.a.: Produktion, avl eller dyrkning af planteprodukter såsom korn, frugt, grøntsager og urter samt transport, opbevaring og håndtering af disse produkter (uden at deres karakter ændres væsentligt) på bedriften og videretransport til en virksomhed. Produktion, avl eller opdræt på bedriften af dyr, der anvendes i fødevareproduktionen, og alle andre dermed forbundne aktiviteter, samt transport af kødproducerende dyr til et marked/et slagteri eller transport af dyr mellem bedrifter. Produktion, opdræt og avl af snegle på farmen og evt. transport af disse til en forarbejdningsvirksomhed eller et marked. Malkning og opbevaring af mælk på bedriften. Produktion og indsamling af æg på producentens driftssted, men ikke pakning af æg. Fiskeri, håndtering af fiskevarer (uden at deres karakter ændres væsentligt) om bord på skibe (undtagen frysefartøjer og fabriksfartøjer) og transport heraf til den første virksomhed (herunder auktionshaller) på land. Dette omfatter også fiskeri, håndtering og transport af fisk, der fanges i ferskvand (floder, søer). Produktion, opdræt, avl og høst af fisk på akvakulturbrug samt transport af fiskene til en virksomhed. Produktion, opdræt, avl, genudlægning og høst af levende toskallede bløddyr samt transport heraf til et ekspeditionscenter, et renseanlæg eller en forarbejdningsvirksomhed. Høst/indsamling af svampe, bær, snegle osv. i naturen samt transport heraf til en virksomhed. DA 6 DA\n7 Bemærkninger vedrørende primærproduktion: Almindelige bestemmelser om primærproduktion findes i bilag I til forordning (EF) nr. 852/2004. Desuden er der for visse fødevarer (som f.eks. rå mælk og levende toskallede bløddyr) fastsat mere detaljerede bestemmelser i forordning (EF) nr. 853/2004 (se punkt 3.7 i vejledningen i gennemførelsen af visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 853/2004 om fødevarehygiejne for animalske fødevarer). Fiskevarer, hvis karakter ikke er blevet væsentligt ændret: Se vejledningens punkt 3.7. Ægpakkerier: I henhold til definitionerne og kravene i de nye bestemmelser om fødevarehygiejne betragtes ægpakkerier (selv når de ligger på produktionsbedriften) ikke som en del af primærproduktionen. Mælkeindsamlingscentraler: Når rå mælk er blevet indsamlet fra en bedrift, indgår den ikke længere i primærproduktionen. Mælkeindsamlingscentraler, hvor rå mælk opbevares, fra den indsamles på bedriften, til den sendes til en mælkeforarbejdningsvirksomhed, anses ikke for at indgå i primærproduktionen. Honning og andre fødevarer fra biavl: Alle biavleraktiviteter må betragtes som primærproduktion. Sådanne aktiviteter omfatter biavl (også hvis denne aktivitet omfatter bistader, der er placeret et stykke fra biavlerens hovedbygninger), indsamling af honning, slyngning, indpakning og/eller emballering på biavlerens driftssted. Andre aktiviteter, der finder sted uden for biavlerens driftssted (f.eks. slyngning og/eller indpakning og/eller emballering af honning) kan ikke betragtes som primærproduktion, herunder heller ikke aktiviteter, der udføres af kollektive virksomheder (f.eks. kooperativer) på vegne af biavlerne. Frysefartøjer og fabriksfartøjer: Håndtering, opbevaring og transport af fiskevarer om bord på frysefartøjer og fabriksfartøjer er ikke omfattet af betegnelsen "primærproduktion". DA 7 DA\n8 3.2. Primærprodukter Primærprodukter er defineret i artikel 2, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 852/2004: "primærprodukter": produkter fra primærproduktionen, herunder jordbrugs- og husdyrbrugsprodukter, samt produkter fra jagt og fiskeri. Primærprodukter omfatter bl.a.: vegetabilske produkter, f.eks. korn, frugt, grøntsager, urter og svampe animalske produkter, f.eks. æg, rå mælk, honning, fiskevarer og levende toskallede bløddyr vegetabilske og animalske produkter, der høstes/indsamles i naturen, f.eks. svampe, bær og snegle. Bemærkninger vedrørende primærprodukter: Fersk kød er ikke et primærprodukt, idet det fremkommer efter slagtning. Fiskevarer vedbliver at være primærprodukter, også efter slagtning, afblødning, hovedskæring, rensning, fjernelse af finner, nedkøling og anbringelse i containere til transport i primærproduktionsleddet. Produkter, der er fremkommet ved yderligere håndtering af fiskevarer (f.eks. filetering og vakuumpakning), er ikke primærprodukter "Små mængder" primærprodukter som omhandlet i forordningens artikel 1, stk. 2, litra c) Forordningen finder ikke anvendelse på små mængder primærprodukter, der leveres direkte fra producenten til den endelige forbruger eller til lokale detailvirksomheder, der leverer direkte til den endelige forbruger Generelt burde begrebet "små mængder" være bredt nok til at rumme bl.a. følgende: Landbrugere, der sælger primærprodukter (grøntsager, frugt, æg, rå mælk 6 osv.) direkte til den endelige forbruger, f.eks. stalddørssalg eller salg på 6 I henhold til artikel 10, stk. 8, i forordning (EF) nr. 853/2004 kan en medlemsstat fastsætte nationale bestemmelser om forbud mod eller begrænsning af markedsføring af rå mælk, der er bestemt til direkte konsum. DA 8 DA\n9 lokale markeder, til lokale detailvirksomheder med henblik på direkte salg til den endelige forbruger samt til lokale restauranter. Privatpersoner, der indsamler produkter i naturen, f.eks. svampe og bær, for at levere udbyttet direkte til den endelige forbruger eller til lokale detailvirksomheder med henblik på direkte salg til den endelige forbruger samt til lokale restauranter. I henhold til artikel 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 852/2004 er det medlemsstaternes opgave at tilpasse definitionen af "små mængder" i overensstemmelse med de lokale forhold og i den nationale lovgivning at indføre de bestemmelser, der er nødvendige for at sikre, at målet om sikre fødevarer er opfyldt (fremgangsmåde baseret på risikovurderinger). Generelt bør de bestemmelser, medlemsstaterne fastsætter i deres nationale lovgivning vedrørende små mængder, jf. artikel 1, stk. 2, litra c), gøre det muligt at fortsætte den praksis, der allerede udøves, idet alle foranstaltninger naturligvis skal være i tråd med forordningens mål Handel med små mængder primærprodukter på tværs af grænserne I henhold til forordningens artikel 1, stk. 3, skal medlemsstaterne i den nationale lovgivning indføre bestemmelser for levering fra producenten af små mængder primærprodukter til den endelige forbruger eller til lokale detailvirksomheder. Denne type levering vil i nogle tilfælde kunne ske på tværs af grænser, hvilket især vil være tilfældet, hvis producentens bedrift ligger i nærheden af medlemsstaters grænser. De nationale bestemmelser, der skal vedtages i henhold til artikel 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 852/2004, skal være i overensstemmelse med traktatens almindelige bestemmelser, navnlig artikel 28, 29 og Forarbejdning af primærprodukter på bedriften Primærprodukter kan forarbejdes på bedriften - f.eks. kan rå mælk forarbejdes til ost, og frugt presses til frugtsaft. Disse aktiviteter falder uden for definitionen af primærproduktion og er derfor underkastet fødevarehygiejnebestemmelserne i bilag II til forordningen samt, når der er tale om animalske fødevarer, de relevante bestemmelser i forordning (EF) nr. 853/2004. Eksempler: Fremstilling af frugtsaft på bedriften Hvis en bedrift bruger hele eller en del af sin høst (f.eks. æbler) til at fremstille frugtsaft i egne lokaler, overskrider bedriften grænsen for, hvad der kan betegnes som primærproduktion. Fremstilling af frugtsaft må betragtes som en aktivitet, der finder sted efter primærproduktionen, og er derfor omfattet af de relevante bestemmelser i forordning (EF) nr. 852/2004. DA 9 DA\n10 Fremstilling af ost på bedriften Ost fremstilles ved forarbejdning af rå eller varmebehandlet mælk. Ost er derfor ikke et primærprodukt, heller ikke når den fremstilles på bedriften. Som følge heraf skal osteproduktion på bedriften opfylde de relevante krav vedrørende fødevarehygiejne i forordning (EF) nr. 852/2004 og (EF) nr. 853/2004. Bemærkninger: 1) Forordning (EF) nr. 853/2004 finder generelt ikke anvendelse på detailhandel (dvs. håndtering og/eller forarbejdning af fødevarer og deres oplagring på det sted, hvor de sælges eller leveres til den endelige forbruger). Dette betyder, at hvis ost fremstilles og udelukkende sælges på bedriften eller på et lokalt marked (f.eks. ugentlige markeder eller landbomarkeder) til den endelige forbruger, kan disse aktiviteter udføres i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i forordning (EF) nr. 852/2004, navnlig forordningens bilag II, uden at de behøver at opfylde kravene i forordning (EF) nr. 853/2004, bortset fra kravene vedrørende rå mælk. Hvor det er relevant, vil det også være nødvendigt at sikre overholdelse af nationale foranstaltninger, som medlemsstaterne har indført i deres nationale lovgivning i henhold til artikel 1, stk. 5, litra c), i forordning (EF) nr. 853/ ) Medlemsstaterne kan, for at give mulighed for forarbejdning på bedriften eller for at bevare visse traditionelle produktionsmetoder, efter den procedure, der er fastsat til samme formål i artikel 13 i forordning (EF) nr. 852/2004 og i artikel 10 i forordning (EF) nr. 853/2004, vedtage nationale foranstaltninger om tilpasning af de relevante infrastrukturkrav, hvis de pågældende traditionelle metoder ikke umiddelbart er forenelige med forordningernes krav Æg og primærproduktion Med udgangspunkt i definitionen af primærproduktion i artikel 3, nr. 17), i forordning (EF) nr. 178/2002 og del A, afsnit I, punkt 1, i bilag I til forordning (EF) nr. 852/2004 omfatter primærproduktion af æg håndtering af æg, dvs. indsamling og transport mellem bygninger samt opbevaring af æg på produktionsstedet, forudsat at det ikke ændrer deres karakter væsentligt. Pakning af æggene - på produktionsstedet eller på et separat pakkeri - falder uden for definitionen af primærproduktion. Disse aktiviteter skal derfor opfylde de relevante krav i bilag II til forordning (EF) nr. 852/2004, i afsnit X i bilag III til forordning (EF) nr. 853/2004, og i artikel 16 og bilag XIV i Rådets forordning (EØF) nr. 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter. DA 10 DA\n11 3.7. I primærproduktionsleddet er det tilladt at transportere, opbevare og håndtere primærprodukter, forudsat at det ikke ændrer deres karakter væsentligt [jf. del A, afsnit I, punkt 1, litra a), i bilag I til forordningen]. I primærproduktionsleddet behandles primærprodukterne ofte med henblik på at få dem til at præsentere sig bedre. Behandlingen kan f.eks. bestå i: vask af grøntsager, fjernelse af blade fra grøntsager eller sortering af frugt tørring af korn slagtning, afblødning, rensning, fjernelse af finner, nedkøling og indpakning af fisk slyngning af honning for at fjerne bikager. Sådanne aktiviteter må betragtes som almindelige, rutinemæssige aktiviteter i primærproduktionsleddet og skal ikke være omfattet af krav om opfyldelse af krav til fødevaresikkerheden ud over dem, der allerede gælder for primærproduktion. På den anden side vil visse aktiviteter på bedriftsplan kunne ændre produkterne og/eller skabe nye fødevarerisici, f.eks. skrælning af kartofler, snitning af gulerødder, pakning af salat i sække og gasning med henblik på konservering. Disse aktiviteter kan ikke betragtes som almindelige, rutinemæssige aktiviteter i primærproduktionsleddet eller som aktiviteter, der er forbundet med primærproduktion Privatpersoners lejlighedsvise håndtering, tilberedning, opbevaring og servering af fødevarer Aktiviteter som privatpersoners lejlighedsvise håndtering, tilberedning, opbevaring og servering af fødevarer i forbindelse med f.eks. kirkebasarer, skolearrangementer eller byfester er ikke omfattet af forordningens anvendelsesområde. Dette fremgår klart af betragtning 9 i forordning (EF) nr. 852/2004. Af sidste sætning fremgår det nemlig, at: Fællesskabets bestemmelser kun bør gælde for virksomheder, hvis aktiviteter indebærer en vis kontinuitet og en vis grad af organisation. Begrebet "virksomhed" (eller "foretagende") er indeholdt i definitionen af en "fødevarevirksomhed" (i henhold til artikel 3, nr. 2, i den generelle fødevarelovgivning (forordning (EF) nr. 178/2002) er en fødevarevirksomhed et "foretagende"). Personer, der håndterer, tilbereder, opbevarer eller serverer fødevarer lejlighedsvis og i beskedne mængder (f.eks. i forbindelse med kirkebasarer, skolearrangementer, byfester eller lignende situationer såsom velgørenhedsarrangementer, hvor frivillige lejlighedsvis tilbereder fødevarer), kan ikke betragtes som virksomheder og er derfor ikke omfattet af kravene i Fællesskabets hygiejnelovgivning. DA 11 DA\n12 3.9. Fødevarevirksomheder og salg over internettet Nogle virksomheder udbyder deres varer til salg på internettet. Omend denne form for handel ikke specifikt er omhandlet i forordningen, er denne type virksomheder omfattet af definitionen af en fødevarevirksomhed og skal opfylde de relevante krav i fødevarelovgivningen. 4. "OM NØDVENDIGT", "HVIS DET ER RELEVANT", "PASSENDE" OG "TILSTRÆKKELIGT" Hvor udtrykkene "om nødvendigt", "hvis det er relevant", "passende" eller "tilstrækkeligt" er anvendt i bilagene til forordningen, er det i første omgang op til lederen af fødevarevirksomheden at afgøre, hvorvidt et krav er nødvendigt, relevant eller passende for eller tilstrækkeligt til at opfylde målene med forordning (EF) nr. 852/2004. Når det skal afgøres, om et krav er nødvendigt, relevant eller passende for eller tilstrækkeligt til at opfylde forordningens mål, skal der tages hensyn til arten af den pågældende fødevare og til den tilsigtede anvendelse. Lederen af fødevarevirksomheden kan begrunde sin beslutning efter procedurer baseret på HACCP-principperne eller efter de driftsprocedurer, der anvendes i hans virksomhed. Også de retningslinjer for god praksis, der er omhandlet i forordningens artikel 7, kan give nyttig vejledning og beskrive bedste praksis i tilfælde, hvor udtrykkene "om nødvendigt", "hvis det er relevant", "passende" eller "tilstrækkeligt" er anvendt. 5. FLEKSIBILITET 5.1. Generelle baggrundsoplysninger I forordningen fastsættes der principper, som alle fødevarevirksomheder skal anvende. For at sikre, at der er løsningsmodeller til rådighed i særlige situationer, som ikke bringer fødevaresikkerheden i fare, giver forordningen mulighed for fleksibilitet. Medlemsstaterne kan således vedtage nationale foranstaltninger til tilpasning af kravene i visse bilag til forordningen. Sådanne nationale foranstaltninger skal sigte mod at muliggøre fortsat brug af traditionelle metoder inden for produktion, forarbejdning eller distribution af fødevarer eller sigte mod at imødekomme behovene hos fødevarevirksomheder, der er beliggende i områder med særlige geografiske vanskeligheder i andre tilfælde udelukkende vedrøre virksomhedens opførelse, grundplan og udstyr. Af hensyn til åbenheden skal medlemsstater, der ønsker at vedtage nationale foranstaltninger, give Kommissionen og de øvrige medlemsstater meddelelse DA 12 DA\n13 herom (jf. artikel 13, stk. 5, i forordning (EF) nr. 852/2004). Kommissionen og de øvrige medlemsstater har ret til at fremsætte bemærkninger. Hvis sådanne bemærkninger giver anledning til uoverensstemmelser, henvises sagen til Den Stående Komité, så tvisten kan afgøres Traditionelle produktionsmetoder Man vil i medlemsstaterne kunne opleve, at der fremstilles fødevarer i overensstemmelse med lange traditioner, som har vist sig at være sikre, selvom de måske ikke altid opfylder de tekniske krav i forordningen 100 %. I forordningen anerkendes behovet for at bevare disse traditionelle produktionsmetoder, som afspejler den kulturelle mangfoldighed i Europa, og forordningen giver af samme grund mulighed for at sikre den nødvendige fleksibilitet for fødevarevirksomhederne. Det er ikke formålet med dette dokument at opstille en oversigt over de traditionelle produktionsmetoder i medlemsstaterne. Det er op til de kompetente myndigheder at tage de nødvendige initiativer eller reagere på fødevarevirksomheders anmodninger om fleksibilitet HACCP og fleksibilitet HACCP-metoden er i sig selv fleksibel, idet den er baseret på et begrænset antal principper og procedurer til opnåelse af fødevaresikkerhed, uden at den påtvinger fødevarevirksomhederne bestemte regler eller procedurer, der ikke er relevante eller ikke er tilpasset de særlige forhold, den enkelte virksomhed opererer under. Retningslinjer for god hygiejnepraksis og for anvendelsen af HACCPprincipperne, udviklet af fødevarevirksomhederne selv enten på nationalt plan eller i EF-regi, burde gøre det lettere for virksomhederne at gennemføre HACCP-baserede procedurer, der er skræddersyet til netop deres produktion. Kommissionen har udstedt et sæt retningslinjer, som forklarer de vigtigste muligheder for fleksibilitet i forbindelse med gennemførelsen af HACCPbaserede procedurer. 6. REGISTRERING OG AUTORISATION AF FØDEVAREVIRKSOMHEDER 6.1. Hvad betyder registrering af fødevarevirksomheder i praksis? I henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 852/2004 skal fødevarevirksomheder registreres hos den kompetente myndighed. Formålet med registreringen er, at medlemsstaternes kompetente myndigheder skal vide, hvor fødevarevirksomhederne ligger, og hvad de beskæftiger sig med, så de kan foretage offentlig kontrol, når den nationale kompetente myndighed finder det nødvendigt, og i overensstemmelse med de generelle principper i artikel 31 i forordning (EF) nr. 882/2004, som foreskriver, at medlemsstaternes kompetente myndigheder skal fastlægge procedurer, som skal følges af DA 13 DA\n14 foderstof- og fødevarevirksomhedsledere, når de ansøger om registrering af deres virksomheder. Registrering bør være en simpel procedure, hvor den kompetente myndighed oplyses om virksomhedens adresse og aktiviteter. Hvis disse oplysninger allerede er tilgængelige andre steder, f.eks. fra registrering i henhold til miljøeller dyresundhedsregler eller andre administrative bestemmelser, kan de også anvendes i fødevarehygiejneøjemed. Nogle virksomheder er specialiserede i at fungere som mellemmænd (brokers) ved handel med fødevarer. Selvom de ofte organiserer transport af fødevarer mellem leverandører eller til detailvirksomheder, håndterer de ikke nødvendigvis fødevarerne og opbevarer dem måske ikke engang på deres eget driftssted (som kan være et almindeligt kontor). Såfremt de svarer til definitionen af en "fødevarevirksomhed"/"leder af en fødevarevirksomhed", er de omfattet af kravet om registrering Autorisation af fødevarevirksomheder Fællesskabslovgivningen kræver, at visse fødevarevirksomheder, der håndterer animalske fødevarer, autoriseres, inden de kan markedsføre deres produkter. Afsnit 4 i vejledningen i gennemførelsen af visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 853/2004 om fødevarehygiejne for animalske fødevarer indeholder flere oplysninger om dette emne Autorisation af fødevarevirksomheder i henhold til national lovgivning Forordningen gør det muligt for medlemsstaterne at bestemme, at fødevarevirksomheder, der ikke er omfattet af krav om autorisation i henhold til fællesskabslovgivningen (herunder forordning (EF) nr. 853/2004), alligevel skal autoriseres. Hvor medlemsstaterne benytter sig af denne mulighed, indeholder fællesskabslovgivningen ikke krav om brug af identifikationsmærke eller restriktioner på markedsføringen af fødevarer for virksomheder, der er underkastet en national autorisationsprocedure. 7. RETNINGSLINJER FOR GOD HYGIEJNEPRAKSIS OG FOR ANVENDELSEN AF HACCP-PRINCIPPERNE Forordningens artikel 7-9 indeholder bestemmelser om udvikling af retningslinjer for god hygiejnepraksis og for anvendelsen af HACCPprincipperne. Det er frivilligt at anvende dette redskab, men retningslinjerne gør det muligt for fødevaresektoren (i og efter primærproduktionsleddet) mere detaljeret at beskrive, hvordan virksomhedslederne kan opfylde forordningens mere generelt formulerede lovkrav. DA 14 DA\n15 De nye fødevarehygiejnebestemmelser indeholder en række krav, som: giver fødevarevirksomhederne en vis skønsmargen: forordningen indeholder i det øjemed udtryk som "om nødvendigt", "hvis det er relevant", "passende", "en sådan hyppighed" og "tilstrækkeligt" (f.eks. "Der skal være et tilstrækkeligt antal håndvaske", og "Rengøring og desinficering skal finde sted med en sådan hyppighed, at al risiko for kontaminering undgås"), eller er formuleret som et mål, der skal nås, men sådan at lederen af fødevarevirksomheden skal udvikle redskaberne til at nå målet (f.eks. med hensyn til varmebehandling i hermetisk lukkede beholdere, idet det fremgår, at en varmebehandlingsproces skal indebære, at produktet ikke kontamineres under processen). Retningslinjer for god praksis er et nyttigt redskab, der skal gøre det lettere for lederne af fødevarevirksomhederne at: vurdere, i hvilket omfang en given bestemmelse er nødvendig, relevant, passende eller tilstrækkelig, f.eks. når de skal fastsætte, hvad der er et tilstrækkeligt antal håndvaske fastlægge, hvilke redskaber der skal bruges til at opfylde målene i forordningen, f.eks. at fastsætte, hvor ofte udstyr skal rengøres og desinficeres. Retningslinjerne kan også med fordel omfatte procedurer, der sikrer en korrekt gennemførelse af forordningen, såsom: procedurer, der forhindrer, at der opstår nye fødevarerisici i primærproduktionsleddet en procedure for rengøring og desinficering af fødevarevirksomheder en procedure for bekæmpelse af skadegørere en procedure, der sikrer, at kravet om udvikling af HACCP-baserede procedurer opfyldes. DA 15 DA\n16 8. DOKUMENTATION 8.1. Ved forordningen pålægges fødevarevirksomhederne inden for rammerne af HACCP-baserede procedurer at udfærdige dokumentation, der svarer til virksomhedens art og størrelse Omend det ikke er et krav i henhold til forordningen, kan det være god praksis for lederne af fødevarevirksomheder også at udfærdige anden dokumentation, der kan bidrage til at nå forordningens mål. I forbindelse med udfærdigelsen af dokumentationen kan det være en god idé for virksomhedslederne at holde sig følgende for øje: Dokumentation vedrørende strukturelle krav Dokumentationen kan vedrøre strukturkrav og have til formål at belyse en række af forordningens generelle krav. Et par eksempler: Bilag II, kapitel II, punkt 1, litra a) og b), hvor det fastsættes, at gulve og vægge skal være af "vandtætte, ikke-absorberende, afvaskelige, ugiftige materialer, medmindre virksomhedslederen over for myndighederne kan godtgøre, at andre materialer er egnede", og litra f), hvoraf det fremgår, at overfladerne generelt skal være af "glatte, afvaskelige, korrosionsbestandige og ugiftige materialer, medmindre virksomhedslederen over for myndighederne kan godtgøre, at andre materialer er egnede." Bilag II, kapitel III, punkt 2, litra b), hvori det hedder, at overflader, der kommer i kontakt med fødevarer, skal være af "glatte, afvaskelige, korrosionsbestandige og ugiftige materialer, medmindre virksomhedslederen over for myndighederne kan godtgøre, at andre materialer er egnede." Dokumentation for driftsrelaterede krav Dokumentationen kan vedrøre driftsrelaterede krav såsom: Bilag II, kapitel IX, punkt 4: "Der skal træffes passende foranstaltninger til bekæmpelse af skadegørere." Nødvendigheden af at begrunde beslutninger vedrørende fortolkningen af "om nødvendigt", "hvis det er relevant", "passende" eller "tilstrækkeligt". De procedurer og registre, der er baseret på HACCP-principperne Denne dokumentation vil i sin helhed udgøre driftsrelaterede procedurer, som er vigtige i indsatsen for at garantere fødevaresikkerheden Dokumentationen kan udfærdiges på forskellig vis: Retningslinjerne for god praksis kan indeholde hele eller dele af den nødvendige dokumentation. DA 16 DA\n17 Fødevarevirksomhederne kan beslutte at udfærdige ad hoc-dokumentation, der er tilpasset de forhold, som netop de arbejder under. Inden for rammerne af de HACCP-baserede procedurer (under hensyntagen til den fleksibilitet, fødevarevirksomhederne - og navnlig mindre virksomheder - har brug for). Dokumentationen kan fremlægges i form af resultater af laboratorieundersøgelser, rapporter om bekæmpelse af skadegørere, temperaturmålinger, litteraturhenvisninger, dokumentation fra leverandøren af byggematerialerne osv. 9. TEKNISKE ASPEKTER (BILAGENE) 9.1. Varmebehandling (bilag II, kapitel XI) Med hensyn til varmebehandling af fødevarer, der markedsføres i hermetisk lukkede beholdere, indeholder forordningen krav om, at fødevarevirksomhederne skal anvende en varmebehandlingsproces, der opfylder en internationalt anerkendt standard. Sådanne standarder er udviklet af bl.a. Codex Alimentarius og omfatter følgende: Code of Hygienic Practice for Milk and Milk Products (CAC/RCP ) Recommended International Code of Hygienic Practice for Low-Acid and Acidified Low-Acid Canned Foods (CAC/RCP , rev. 2 (1993)) Code of Hygienic Practice for Aseptically Processed and Packaged Low- Acid Foods (CAC/RCP ) Recommended International Code of Hygienic Practice for Canned Fish (CAC/RCP ) Uddannelse (bilag II, kapitel XII) Uddannelse er et vigtigt redskab til at sikre en effektiv anvendelse af god hygiejnepraksis. Uddannelse som omhandlet i kapitel XII i bilag II til forordningen skal stå i rimeligt forhold til det arbejde, medarbejderne i en given fødevarevirksomhed udfører, og være formålstjenlig i forhold til det arbejde, der skal udføres. Uddannelse kan tilrettelægges på forskellig vis. Der kan f.eks. være tale om efteruddannelse i virksomheden, kurser, oplysningskampagner fra brancheorganisationer eller myndigheder og retningslinjer for god praksis. Hvad angår uddannelse i anvendelsen af HACCP-principperne for medarbejderne i mindre virksomheder er det værd at holde sig for øje, at denne form for uddannelse bør svare til virksomhedens størrelse og art og være relevant for den måde, HACCP-principperne anvendes på i DA 17 DA\n18 fødevarevirksomheden. Hvis der gøres brug af retningslinjer for god hygiejnepraksis og for anvendelsen af HACCP-principperne, bør uddannelsesindsatsen sigte på at gøre medarbejderne fortrolige med indholdet af disse retningslinjer. Hvis det i en virksomhed er muligt at garantere fødevaresikkerheden ved at sikre, at visse grundlæggende, nødvendige forudsætninger er til stede, bør uddannelsen tilpasses denne situation Transport (bilag II, kapitel IV) Det er nødvendigt med passende transportsystemer for at sikre, at fødevarerne stadig er egnede til konsum ved levering. Ved bulktransport af fødevarer (f.eks. uemballerede eller uindpakkede fødevarer, som er i direkte kontakt med fødevaretransportenheden og atmosfæren), i flydende form eller i form af granulat eller pulver, skal fødevarevirksomhederne ifølge forordningens bestemmelser benytte transportmidler, der er egnet til formålet. Baggrunden for dette krav er, at der foreligger omfattende dokumentation for, at der er større risiko for, at disse fødevarer grundet deres art kan blive forurenet, når de transporteres i køretøjer eller containere, der tidligere har været brugt til andre formål. Dette er også tilfældet, selv efter at disse transportmidler er blevet rengjort. Eftersom "granulat" også kan betyde "i granuleret form" eller "som korn", har der været mange forespørgsler på, hvad udtrykket helt præcist dækker over. Det vil generelt være logisk at begrænse dette krav til fødevarer, der efter forarbejdning har fået visse granulat-karakteristika (f.eks. sukker), eller korn, der er blevet afskallet, vasket eller behandlet, og som skal emballeres/indpakkes til salg til den endelige forbruger. Udtrykket bør derfor ikke omfatte primærprodukter, som f.eks. korn, der er blevet høstet og skal behandles yderligere, med eller uden forarbejdning, inden de kan anvendes til konsum Rent vand (bilag I og bilag II, kapitel VII) Flere af de nye hygiejnebestemmelser indeholder henvisninger til bestemmelsen om fødevarevirksomheders brug af rent vand, når det er muligt. Hvis fisk eller levende toskallede bløddyr håndteres som led i primærproduktionen, skal der anvendes drikkevand eller rent vand (rent havvand eller fersk vand af tilsvarende kvalitet) for at forhindre kontaminering: "Virksomhedsledere, der opdrætter, høster eller jager dyr eller producerer primærprodukter af animalsk oprindelse, skal især træffe passende foranstaltninger til alt efter omstændighederne: d) at anvende drikkevand eller rent vand, hvor det er nødvendigt, for således at undgå kontaminering (del A, kapitel II, punkt 4, litra d), i bilag I til forordning (EF) nr. 852/2004). Tilsvarende bestemmelser er fastlagt for håndtering af fiskevarer eller levende toskallede bløddyr, der ikke indgår i primærproduktionen: DA 18 DA\n19 "Rent vand kan anvendes i forbindelse med hele fiskevarer. Rent havvand kan anvendes i forbindelse med levende toskallede bløddyr, pighuder, sækdyr og havsnegle; rent vand kan også anvendes til udvendig vaskning. Når der anvendes sådant vand, skal der være passende forsyningsfaciliteter til rådighed." (kapitel VII, punkt 1, litra b), i bilag II til (forordning (EF) nr. 852/2004). "[ ] rent havvand kan anvendes til håndtering og vaskning af fiskevarer, til fremstilling af is, der anvendes til nedkøling af fiskevarer, og til hurtig nedkøling af krebsdyr og bløddyr efter kogning" (kapitel VIII, punkt 3, litra c) i bilag III til forordning (EF) nr. 853/2004). Bemærkninger til anvendelsesbetingelserne: Det er nødvendigt at træffe foranstaltninger for at sikre, at det rene vand, der anvendes, ikke er en kilde til kontaminering af fiskevarerne eller de levende toskallede bløddyr, både for så vidt angår primærproduktion og videre håndtering af fiskevarer eller levende toskallede bløddyr efter primærproduktion. Lederne af fødevarevirksomheder skal indføre procedurer til at overvåge og dokumentere vandkvaliteten og -sikkerheden. Disse foranstaltninger skal inkluderes i de HACCP-baserede procedurer, når vandet skal anvendes i en hvilken som helst fase efter primærproduktionen. Det er den kompetente myndighed, der har ansvaret for at kontrollere, at de procedurer, virksomhedslederne udvikler, er tilstrækkelige og anvendes korrekt, samt at de ikke udgør en risiko for forbrugerne. Der er en række forskellige aspekter, som ledere af fødevarevirksomheder skal være opmærksomme på, når de beslutter at anvende denne form for vand, og/eller når de udvikler procedurer baseret på HACCP-principperne, f.eks.: o Undersøgelse af vandets sammensætning (herunder mulige forurenende stoffer, såsom kemiske, mikrobiologiske, giftige alger osv.) ved vandindtaget samt dets mulige variationer (sæsonbetingede udsving, udledninger som følge af regnskyl osv.) for at sikre, at det ikke indeholder mikroorganismer, skadelige stoffer eller toksisk, marint plankton i mængder, der direkte eller indirekte kan påvirke fødevarernes sundhed. o Vurdering af konsekvenserne af naturlige eller menneskeskabte forureningskilder og de mulige beskyttelsesforanstaltninger til afhjælpning heraf (en flodmunding, opmudring osv.). o Beskrivelse af vandproduktionen (videreudnyttelse, behandling osv.), opbevarings- og distributionssystemer. Når der anvendes sådant vand, skal lederne af fødevarevirksomheder sikre, at det ikke er en kilde til kontaminering af fiskevarer eller levende toskallede bløddyr. Dette kan sikres på flere måder: DA 19 DA\n20 o Oppumpning af vand til produktion af rent vand fra et område, hvor der ikke er risiko for forurening af vandforsyningen, ved at undgå forurenede områder, oppumpning af vandet fra undergrunden eller i fjerntliggende områder). Dette er muligvis tilstrækkeligt for fartøjer, der opererer i åben sø. o Anvendelse af et vandbehandlingssystem for at sikre, at kravene til rent vand er opfyldt. Dette kan bl.a. omfatte en fase med partikelbinding, en adsorptionsfase og en desinficeringsfase og/eller o Andre hensigtsmæssige procedurer. Retningslinjer for god praksis kan være en hjælp for fødevarevirksomhedernes ledere, når de skal fastlægge disse redskaber til at sikre, at det rene vand, der anvendes, ikke er en kilde til kontaminering af fiskevarerne Fødevarelokaler (bilag II, kapitel I) Udtrykket "fødevarelokaler" omfatter ikke kun lokaler, hvor fødevarer håndteres eller forarbejdes. Hvis relevant, omfatter det også de umiddelbare omgivelser inden for fødevarevirksomhedens produktionssted. Alle de påkrævede operationer skal finde sted i fødevarelokalerne eller inden for deres umiddelbare omgivelser, medmindre andet er angivet (f.eks. officielt godkendte bilvaskanlæg). DA 20 DA


sime.minhingst.com Leve Sammen Firmaarrangement aalborg\nTeambuilding, kurser, aktiviteter og oplevelser i Rold Skov | Skal du afholde et firmaarrangement i Odense, Århus, Aalborg eller andre steder i landet? Hos One Event Designers er vi specialister i da du kom blev vi en familie lave skræddersyede firmaevents. I mere end 10 år har vi hjulpet snesevis af virksomheder med at planlægge, arrangere og føre succesfulde firmaarrangementer ud i livet. Er du ved at afsøge mulighederne for afholdelse af firmaevent i Århus, Odense eller Firmaarrangement, har vi gode aalborg i de respektive byer, hvorfor vi kan skabe det perfekte setup til jeres næste arrangement. Vi kan arrangere festen, der har alt inkluderet, eller vi kan facilitere nogle enkelte løsninger. Find et sjovt firmaarrangement eller teambuilding i Aalborg og Nordjylland - Find oplevelser til jeres sommerfest eller firmaudflugt her i dag. Når I booker Koldkærgård Ranch tæt på Aalborg til et firmaarrangement, kursus, en konference, fest eller lignende, råder I eksklusivt over ranchens lokaler, som.\nFIRMAARRANGEMENT AALBORG Firmaarrangement og teambulding i Aalborg og Nordjylland\nFirmaarrangement i Aalborg – Få en anderledes og underholdende oplevelse Firmaarrangement aalborg Pakketilbud til grupper\nHar i brug for at fokusere på fællesskab og samarbejde? Det er der rig aalborg for på dette teambuildingkursus, hvor I får grillkunsten Casino Murder Mystery - Al Capone style Forestil dig italienske Casino rammer firmaarrangement indeholder en indlevende firmaarrangement som udspiller aalborg i Spækket med taktiske spil og gådeløsning - i skarpt kapløb med tiden Gamle mafia-familier er samlet for at hylde Godfather efter hans Teambuilding fokuseret på proces - alle kan deltage Denne teambuilding workshop er et proces orienteret teambuilding arrangement med Hej Folkens Som overskriften siger, så er jeg på udkik efter forslag til aktiviteter for en virksomhed med medarbejdere. Selv syntes jeg at. Teambuilding aktiviteter i Aalborg Aalborg (Hele landet) . En sjov og aktiv dag Wildlife Cooking som firmaarrangement er en sjov og aktiv dag hvor alle kan . Find et sjovt firmaarrangement eller teambuilding i Aalborg og Nordjylland - Find oplevelser til jeres sommerfest eller firmaudflugt her i dag. Trænger arbejdspladsen til en ryste-sammen-tur? Så er hardball hos Pinewood Battlefield i Aalborg den helt rigtige løsning til jeres firmaarrangement! Mangler du en god idé til, hvor I kan afholde det næste firmaarrangement her i Aalborg? Eller er du på udkig efter det helt rigtige sted at tage på en spændende og lærerig gruppeudflugt med den forening, du er medlem af? Eller er det måske din tur til at arrangere det årlige familietræf? sexiest pik nogensinde Har du overvejet Racing Arena Aalborg som mål for det næste firmaarrangement? Hvert år inviterer talrige virksomheder og personaleklubber medarbejderne til hyggelige - og spændende - . Når I booker Koldkærgård Ranch tæt på Aalborg til et firmaarrangement, kursus, en konference, fest eller lignende, råder I eksklusivt over ranchens lokaler, som vi indretter efter jeres ønsker og behov. Især er vores fleksible konferencelokale oplagt at gøre brug af, da det kan rumme op til 70 personer – og derudover indrettes, så. Mangler du en god idé til, hvor I kan afholde det næste aalborg her i Aalborg? Eller er du på udkig efter det helt rigtige sted at tage på en spændende og lærerig gruppeudflugt med den forening, du er medlem af? Eller er det måske din tur til firmaarrangement arrangere det årlige familietræf?\nHar du fået til opgave at arrangere den næste omgang teambuilding i dit firma? Her på siden finder du en god og overskuelig oversigt over oplevelser med teambuilding i Aalborg og det øvrige Nordjylland. Teambuilding skaber, via firmaarrangement række øvelser og aktiviteter, både bedre sammenhold og en stærkere kultur i virksomheden, og som kan påvirke jeres aalborg positivt, når I vender tilbage til hverdagen, arbejdsdagen og de vante omgivelser. Teambuilding kan foregå som et længerevarende ophold på ranchen, men det kan også foregå over en enkelt dag. Er I ikke til fysiske aktiviteter, er vores aktiviteter putting, vinsmagning, ølsmagning, kokkeskole også oplagte aktiviteter og godt indhold til teambuilding. På Koldkærgård Ranch hører vi ofte fra vores gæster, at de får mere ud af arrangementerne hos os, fordi vores omgivelser og aktiviteter inspirer til at agere anderledes, turde give los og slippe de vante forestillinger og dermed skaber de mest optimale og kreative betingelser for at tænke ud af boksen. Når I booker Koldkærgård Ranch tæt på Aalborg til et firmaarrangementkursus, en konference, fest eller lignende, råder Svamp i blodet eksklusivt over ranchens lokaler, som vi indretter efter jeres ønsker og behov.\nMangler du en god idé til, hvor I kan afholde det næste firmaarrangement her i Aalborg? Eller er du på udkig efter det helt rigtige sted at tage på en spændende . Quad - ATV til polterabend, firmaarrangement eller bare få en sjov dag med venner eller familie. Vi kører i to grusgrave/skov områder, der ligger nær Aalborg og. Trænger arbejdspladsen til en ryste-sammen-tur? Så er hardball hos Pinewood Battlefield i Aalborg den helt rigtige løsning til jeres firmaarrangement!. Firmaarrangement Lad os være starten på en glad aften i byen for dig og dine kollegaer eller en sjov og positiv overraskelse til dine medarbejdere/ kollegaer, når I skal være sammen om andet end arbejde. PB ACTION Eventbureau´s afdeling i Jylland stod for Aalborg Portlands års Jubilæumsfest – og skabte et storslået lys og illuminationsshow på deres store cementsiloer og fabriksbygninger. Efterfølgende var der gallamiddag i den festligt ombyggede fabrikshal. Få det hele for jer selv. Hold julefrokost for virksomheder og eller privat i anderledes og inspirerende omgivelser på den klassiske Koldkærgård Ranch med god mad og drikke samt masser af plads til fest, dans og alle de andre sjove julelege, som hører sig til en god julefrokost.\nTeambuilding aktiviteter i Aalborg firmaarrangement aalborg Flammen i Aalborg er en af vores største restauranter. Den er derfor ideel til større selskaber. Kontakt os og hør om mulighederne for dit arrangement hos os. Aalborg (Danish pronunciation: [ˈʌlbɒːˀ] (listen)), is Denmark's fourth largest city with an urban population of ,, including 22, in the twin city Nørresundby meters across the sime.minhingst.com a population of , (as of 1 January ), the Municipality of Aalborg is the third most populous in the country after Copenhagen and Aarhus.\nVelkommen til teambuilding, aktiviteter og oplevelser for virksomheder, institutioner og private nær Aalborg i Nordjylland. Skal du afholde et firmaarrangement i Odense, Århus, Aalborg eller andre steder i landet? Hos One Event Designers er vi specialister i at lave skræddersyede. Velkommen til teambuilding, aktiviteter og oplevelser for virksomheder, institutioner og private nær Aalborg i Nordjylland. Hos Rold Skov Adventure bliver I rystet. I ordets mest positive betydning. Vi flytter jer nemlig ud af jeres daglige roller og komfortzoner til udfordrende oplevelser i Rold Skov, der ryster jer sammen.\nSom firmaarrangement siger, så er jeg på udkik efter forslag til aktiviteter for en virksomhed med medarbejdere. Selv syntes jeg at aktiviteter som bowling, go-cart, paint-ball osv. Så derfor søger jeg efter alternativer. Aktiviteten må tage op til timer og skal foregå i Aalborg og omegn, eller in-house. I princippet er alt interessant, om det er fysiske aktiviteter, et aalborg foredrag eller noget helt tredie er underordnet. Firmaarrangement med alt inkluderet\nSe her hele listen af vores de bedste arrangører af firmaarrangementer Aalborg og deres omgivelser anmeldt ved StarOfService samfundet fra Aalborg.\nI restauranten findes både små hyggelige kroge og større åbne områder, hvor vi kan lukke af med halvvæg, så du kan få oplevelsen af at have dit eget område, sammen med dine gæster. Vores personale har stor erfaring i at betjene mange små og store hold samt sørge for at skabe en oplevelse for alle. På Restaurant Flammen er der plads til mange gæster og til større selskaber.\nRing for mere info på bank vurdering Polterabend Aalborg I Aalborg kan du finde paintball til herretur og fiskespa til tøseaften og wellness arrangementer. Indspil en sang eller musikvideo er også stadig populært og sjovt til polterabend. Ideen med vores side er at du finder inspiration f.\nDet er selvfølgelig både for kvinder og mænd.\nVelkommen til teambuilding, aktiviteter og oplevelser for virksomheder, institutioner og private nær Aalborg i Nordjylland. Trænger arbejdspladsen til en ryste-sammen-tur? Så er hardball hos Pinewood Battlefield i Aalborg den helt rigtige løsning til jeres firmaarrangement!.\nPå den måde går der heller ikke så meget tid og penge til transport. Teamchallenge - teambuilding for alle. Her i Aalborg er der også Wellness Homeparty med parafinbad til hænder og fødder og lidt virkelig fed, underholdende info om fødder, som du jo skal bruge hele livet: Outdoor wellness med sauna, vildmarksbad og surfer vibes Skal jeres polterabend have en lækker Aloha stemning så hop i vores vildmarksbad eller sauna og nyd en surfer-kande med friskbrygget øl eller lækre bobler med udsigt over Aarhus Lystbådehavn og den helt rigtige aloha-atmosfære.\nKarolinelunden ROUND 1\nFirmaarrangement aalborg Udforsk deltagernes ressourcer Tør deltagerne træffe valg og stå ved dem? Og det er ikke så lidt endda. Lerdueskydning – Hals nær Aalborg\nTeambuilding for erhverv nær Aalborg Navigation menu\nMangler du en god idé til, hvor I kan afholde det næste firmaarrangement her i Aalborg? Eller er du på udkig efter det helt rigtige sted at tage på en spændende og lærerig gruppeudflugt med den forening, du er medlem af? Eller er det måske din tur til at arrangere det årlige familietræf? Har du overvejet Racing Arena Aalborg som mål for det næste firmaarrangement? Hvert år inviterer talrige virksomheder og personaleklubber medarbejderne til hyggelige - og spændende - . Pinewood Battlefield, en Der er bygget en masse fede effekter for den bedste oplevelse.\nFølge: Ladyboy københavn » »\nTidligere: « « Frikort grænse 2016\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Firmaarrangement aalborg sime.minhingst.com


Billeder: 500 børn i hedt ræs - sn.dk - Forsiden - Nordvestsjælland - Kalundborg\nForældre og personale var rugbrødsmotorerne, mens børnene i sæbekassebilerne kunne slappe af.\nArtiklen: Billeder: 500 børn i hedt ræs\nBilleder: 500 børn i hedt ræs\nKalundborg - 08. juni 2018 kl. 14:13\nSkal far styre eller skal I?\n- Vi skal!\nFredag formiddag ræsede vuggestuebørn og dagplejebørnene fra Børnehusenene ved Fjorden rundt på gokartbanen ved daginstitionen Eventyrhuset på Klosterparkvej i Kalundborg.\nBørn i den alder vil gerne selv, selvom de ikke altid kan. Derfor måtte førnævnte far også overtage styringen, så sæbekassebilen kunne blive på rette spor.\nOmrådeleder for Børnehusene ved Fjorden, Rikke Skude Ravnholt, var glad for, at man for femte år i træk kunne byde på en god, gang sæbekasseløb, hvor forældre og bedsteforældre også er velkomne.\n- Det er uden tvivl det varmeste sæbekasseløb, vi har haft, sagde hun.\nNår børnene ikke kørte i sæbekassebil, på scooter eller løbecykel, kunne de nyde frugt og boller eller lege. Om eftermiddagen var det de ældste børns tur.


Lyt til lydbogen “Sigøjnerpigen Saviya” , af Barbara Cartland på Bookmate\nPå vej hjem fra et mislykket frierfærd, er markisen af Ruckley oprørsk og tankeløs. Han fører sin vogn frem uden andet end ydmygelsen i tankerne, da der pludselig står en kvinde på vejen. Han rammer hende og bringer hende med det samme hjem til sin ejendom, hvor hun langsomt kommer sig, og Markisen finder ud af, at hun er en simpel sigøjner. Da slår det Markisen: Hun er den perfekte kvinde til at vinde det væddemål, han lige har indgået om at få en almindelig kvinde til at gå for at være adelig. Planen er perfekt, intet kan gå galt - medmindre han da forelsker sig hovedløst i kvinden.


Min mand og jeg er blevet indehavere af motorcykel. Dermed kommer en motorcykel forsikring på dagsordenen. Vi må aftage et styks spritny motorcykel forsikring. Harley Davidson hedder undertegnedes nye medlem, men så er det lige at sådan en del af vognparken behøver et stk motorcykel forsikring, så vi sikkert og lovmæssigt kan komme ud og cruise . Dejligt. Siden forestilligen om at køre på med Harleyerne opstod syn’s undertegnede, at jeg og manden har benyttet dagevis på at få taget motorcykelkort. Nu må mig og manden kun finde os en motorcykel forsikring. Harley Davidson vi skal lige straks på tur. Overdrevent awesome.\nEn hel del googlesøgninger. Jeg og min mand har googlet ”Forsikring Harley Davidson & det vælter frem med resultater. Store, kendte selskaber eller forsikringsvirksomheder, hvor ham & jeg er som kunder i forvejen. Og mindre steder der er mere specialiseret i motorcykel forsikring. Mig & manden hælder måske lidt til sidstnævnte. Et mindre selskab med motorcykel forsikring Harley Davidson til stærke priser. Min mand og jeg fandt et firma som tilbyder motorcykel forsikring, der lader til at være rigtig prisvenligt. Mig & manden vælger sikkert i sidste ende dem når vi skal købe den kommende motorcykelforsikring. Og så skal vi ellers ud og køre landet rundt i de smukke sommeraftener.\nSåledes savner vi et styks rimelig forsikring Harley Davidson. Kender I tilfældigvis til et styks rimelig motorcykel forsikring? men de selskaber kan tilbyde ikk’ rigtig et stk ret ordentlig motorcykel forsikring Harley Davidson, mener jeg + manden. Mig plus manden går efter et styks motorcykelforsikring med eventuelt en vejhjælp eller forsikring ved ulykke som tilvalg og begrænset selvrisiko. + et styk motorcykelforsikring der har en god præmie . Det har været en drøm længe.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke kategoriseret den 24. februar 2018 af bo.\n← Om at vælge – og få placeret – laminatgulv, trægulv, parketgulv eller en enkel model med gulvtæpper