1 Samfundsfag A Stx Vejledning / Råd og vink Kontoret for gymnasiale uddannelser 2012 Alle bestemmelser, der er bindende for undervisningen og prøverne i de gymnasiale uddannelser, findes i uddannelseslovene og de tilhørende bekendtgørelser, herunder læreplanerne. Denne Vejledning/Råd og vink indeholder forklarende kommentarer til nogle af disse bestemmelser, men indfører ikke nye bindende krav. Desuden gives eksempler på god praksis samt anbefalinger og inspiration, og den udgør dermed et af ministeriets bidrag til faglig og pædagogisk fornyelse. Citater fra læreplanen er anført i kursiv. Juli 2012 er denne vejledning ændret side 17, og 32. Ændringerne er skrevet med rødt Indhold Indhold Identitet og formål Identitet Formål Faglige mål og fagligt indhold Faglige mål Kernestof Sociologi Politik Økonomi International politik Metode Supplerende stof Tilrettelæggelse Didaktiske principper Arbejdsformer Skriftlige opgaver It Samspil med andre fag Evaluering Løbende evaluering Prøveformer og bedømmelseskriterier Den skriftlige prøve Bedømmelseskriterier ved den skriftlige prøve Den mundtlige prøve Synopsen Bedømmelsen til den mundtlige prøve Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Samfundsfag A 1\n2 1. Identitet og formål 1.1. Identitet Samfundsfag omhandler danske og internationale samfundsforhold. Faget giver på et empirisk og teoretisk grundlag viden om de dynamiske og komplekse kræfter nationalt, regionalt og globalt der påvirker samfundsudviklingen. Ved at forbinde den aktuelle samfundsmæssige udvikling med sociologiske, økonomiske og politiske begreber kvalificeres standpunkter og handlemuligheder. Fire forhold fra fagets identitet kan fremhæves. For det første: Fagets genstandsområde er danske og internationale samfundsforhold ofte i et komplekst samspil. Det nationale genstandsområde omfatter også det lokale. For det andet: Faget er såvel empirisk som teoretisk funderet. Dette er samtidig et signal om, at teoretisk stof kun sjældent bør stå alene, men netop bør knyttes til empirisk materiale. Fremhævelsen af det empiriske medvirker til, at faget ikke kommer til at fremstå som et spekulativt fag. Modsat bør der altid etableres en forbindelse mellem det empiriske og relevante begreber og teorier. Netop ved at etablere sammenhænge mellem det empiriske og teoretiske kan undervisningen bidrage til indlæring af metodiske færdigheder og dermed honorere de faglige mål på det punkt. Især for samfundsfag på A-niveau bør arbejdet med samfundsvidenskabelig metode fremhæves. For det tredje: Samfundsfag er også et holdningsfag, men standpunkter bør altid kvalificeres på et fagligt grundlag. For det fjerde: Samfundsfag er et undersøgende og nysgerrigt fag. I faget læses om samfundsforhold, men centralt står også de aktivt opsøgende og udadvendte aktiviteter samfundsforhold er ikke udelukkende noget der læses om, men også noget der undersøges.. Samfundsfag konstitueres af de samfundsvidenskabelige discipliner: Sociologi, økonomi, politologi og studiet af international politik. Hertil kommer samfundsvidenskabelig metode. Dette udelukker ikke at begrebsdannelser fra andre samfundsvidenskabelige discipliner (fx antropologi, jura) kan indgå. En disciplinopdelt undervisning skal ikke være konsekvensen af dette tværtimod bør undervisningsforløb planlægges således, at det normale vil være, at begreber, teorier og metoder fra flere discipliner indgår Formål Undervisningen skal give viden og forståelse af danske og internationale samfundsforhold og den dynamik, der har indflydelse på udviklingen i det moderne samfund. Samfundsfag A skal fremme elevernes lyst og evne til at forholde sig til og deltage i den demokratiske debat og gennem undervisningens indhold og arbejdsformer engagere dem i forhold af betydning for demokratiet og samfundsudviklingen. Endvidere skal undervisningen fremme elevernes selvstændighed og tillid til at kunne diskutere og tage stilling til samfundsmæssige problemstillinger på et fagligt kvalificeret niveau. Elevernes studiekompetence skal udvikles ved anvendelse af viden, begreber, teorier og metoder fra de samfundsvidenskabelige discipliner på konkrete samfundsfaglige problemstillinger. Samfundsfag bidrager også til at opfylde de mål, som er anført i Lov om uddannelsen til studentereksamen (stx) og som yderligere er udfoldet i stx-bekendtgørelsen. Det gælder både det studieforberedende som at anvende forskellige arbejdsformer, selvstændighed, samarbejde og sans for at opsøge viden og det almendannende som personlig myndighed, forholde sig reflekterende og ansvarligt til omverdenen (medmennesker, natur og samfund), egen udvikling og kritisk sans. Endvidere skal uddannelsen give forudsætninger for aktiv medvirken i et demokratisk samfund, herunder forståelse for mulighederne for individuelt og i fællesskab at bidrage til udvikling og forandring samt forståelse af såvel det nære og det europæiske og globale perspektiv. Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Samfundsfag A 2\n3 Samfundsfag på A-niveau er også studieforberedende, dvs. undervisningen tilrettelægges således, at der overordnet lægges vægt på at udvikle elevernes selvstændighed og abstraktionsevne. 2. Faglige mål og fagligt indhold De faglige mål angiver det eleven skal kunne ved undervisningens afslutning, mens kernestoffet angiver de stofområder, som er uomgængelige for at kunne nå de faglige mål. Hverken mål eller elementer af kernestof må opfattes isoleret, men skal ses i sammenhæng med hinanden og med det supplerende stof. Det centrale er: Eleverne skal kunne anvende viden om samfundsfaglige metoder, begreber og sammenhænge til at redegøre for/undersøge/forklare/diskutere aktuelle og konkrete problemstillinger og udviklingstendenser. De aktuelle og konkrete problemstillinger det empiriske stof vil typisk være at finde i det supplerende stof. De faglige mål bør også læses i sammenhæng. Det normale vil være, at der i et forløb parallelt arbejdes med flere faglige mål. I forbindelse med planlægningen af undervisningsforløb bør eleverne informeres om hvilke faglige mål, der er de centrale. Det betyder også, at der kun undtagelsesvist vil være en én-til-én relation mellem et fagligt mål og et bestemt kernestof. En konsekvens af dette er, at nogle faglige mål vil blive behandlet flere gange i løbet af det samlede forløb. I tilrettelæggelsen af det samlede forløb kan det overvejes, hvordan der sikres en faglig progression i arbejdet med opfyldelsen af de faglige mål, herunder præcisering af operative delmål. Det gælder i særdeleshed for forløb fra 0 til A-niveau, som strækker sig over mindst 5 semestre. 2.1 Faglige mål De faglige mål kan opdeles i tre grupper: For det første mål hvor aktualitetsdimensionen i faget understreges. For det andet nogle fokuserede faglige mål og for det tredje nogle metodiske mål. De to første mål: anvende og kombinere viden fra fagets discipliner til at undersøge aktuelle samfundsmæssige problemstillinger og løsninger herpå og forklare og perspektivere samfundsmæssige problemstillinger og udviklingstendenser ved anvendelse af begreber og teorier understreger fagets aktualitetsdimension og det problemorienterede sigte. Målene er gennemgående, dvs. de indgår så at sige i alle forløb og lektioner. Eleven skal motiveres til at følge med i den aktuelle samfundsmæssige debat, dvs. holde sig orienteret om væsentlige begivenheder lokalt, nationalt og internationalt. At der er tale om problemstillinger betyder, at eleven skal kunne knytte flere faglige begreber sammen og anvende begreber og teorier til at forklare disse. Fx kan en problemstilling være: Er det et problem for demokratiet i Danmark, at interessen for at deltage i partipolitik er faldende trods voksende politisk interesse? Der lægges vægt på at skelne mellem problemstillinger på individplan og på det samfundsmæssige plan, herunder hvornår problemer på individplan bliver til samfundsmæssige problemer. Det kan Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Samfundsfag A 3\n4 ikke forventes, at eleverne selvstændigt kan opstille færdige løsninger på de anførte problemstillinger, men som minimum skal de kunne referere til løsninger og diskutere disse. Det faglige understreges ved, at eleven skal kunne anvende teorier til at forklare samfundsmæssige sammenhænge. Ved en teori forstås en generel årsagssammenhæng mellem flere variable indenfor et område. Teorikravet må opfattes generelt at eleverne kan sætte en given problemstilling ind i en teoretisk ramme og anvende teorier til at forklare sammenhænge. Det indebærer samtidig, at der indenfor de fire discipliner skal læses teorier. Hvad angår anvendelse af teorier til skriftlig prøve forventes, at eleverne kan anvende sociologiske teorier, politologiske teorier, økonomiske teorier og teorier om international politik. Se nærmere herom i vejledningen under kernestof og faglige mål. De to mål kan ses i sammenhæng med målet om at kunne argumentere sammenhængende og nuanceret for egne synspunkter, placere disse i en teoretisk sammenhæng og indgå i dialog. Det vil være naturligt i arbejdet med aktuelle begivenheder og udviklingstendenser at lade eleverne diskutere og argumentere for egne synspunkter. De næste mål har et snævrere fagligt sigte. Undersøge og dokumentere et politikområde, herunder betydningen af EU og globale forhold. Dvs. at eleven har viden om og har undersøgt et politikområde (fx klima-, miljø-, social-, sundheds-, uddannelses-, rets-, trafik-, energi-, fødevare-, arbejdsmarkeds-, kultur-, integrations- eller forsvarspolitik) således, at de centrale aktører og deres interesser er kendt og væsentlige begivenheder (fx politiske beslutninger, forlig) og udviklingstendenser er behandlet. Desuden inddrages, hvordan politikområdet er påvirket af EU og globale forhold. Et eksempel herpå kan være klimapolitik. Målet har tilknytning til kernestoffet under disciplinen politik, men alt afhængig af det valgte politikområde vil det være naturligt også at inddrage andre discipliner (sociologi og økonomi). Fx vil det være oplagt at inddrage økonomiske styringsprincipper som adfærdsregulerende instrumenter. Det vigtigste er, at begreber og sammenhænge fra kernestoffet anvendes på et konkret politikområde. I begyndelsen af det samlede forløb kan holdet vælge at læse et fælles politikområde, mens en placering senere kan være et projektbaseret forløb, som tager afsæt i en fælles gennemgang af relevant kernestof, og efterfølgende kan eleverne enkeltvis eller i grupper arbejde med deres særlige politikområde og formidle dette til holdet. Folketingets hjemmeside er et godt udgangspunkt for at søge relevant materiale til at dokumentere et politikområde, men også materiale fra forskellige aktører (politiske partier, interesseorganisationer, græsrodsbevægelser) og ekspertudredninger kan indgå. Undersøge processer omkring magt og politisk meningsdannelse Processer omkring magt og politisk meningsdannelse kan undersøges på flere måder. En af måderne kan være diskursanalyse, hvor eleverne undersøger, hvordan magt opnås gennem italesættelse af et fænomen på en bestemt måde, herunder hvordan diskursen påvirker den politiske meningsdannelse og hvordan et problem skal forstås og løses. Det undersøges fx om indvandrere italesættes som et problem (kriminalitet) eller som en løsning (arbejdskraft), og hvilken politik diskursen fremmer. Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Samfundsfag A 4\n5 Kampen om betydningen af centrale begreber som fx danskhed indgår i diskursanalysen. Taler, tvklip og artikler kan undersøges for, hvordan fænomener italesættes, og hvilke formål italesættelsen har. En anden måde kan være, at eleverne undersøger forskellige aktørers kamp om at sætte den politiske dagsorden, herunder hvordan interesseorganisationer, partier, stater, medierne selv og andre aktører kæmper om at påvirke mediernes dagsorden, vælgernes dagsorden og den politiske dagsorden. Det kan fx før og under en valgkamp undersøges, hvilke fordelingspolitiske eller værdipolitiske emner der dominerer debatten, og hvilken betydning det har for partierne og valgets udfald. Det kan undersøges, hvordan dagsordenen er sat i nyhedsmedierne, af hvem og med hvilket formål. Målet kan med fordel opnås med inddragelse af stof om magt, massemedier og politisk meningsdannelse som fx effektteorier, en kommunikationsmodel, spin, medialisering, framing, medierne som den fjerde statsmagt, diskursiv magtopfattelse og sociologiske teorier. Der kan med fordel samarbejdes med dansk og sprogfag om dette mål, således at elevernes opnår en forståelse af forholdet mellem form og indhold. Det næste mål sammenligne og forklare sammenhænge mellem samfundsforandringer og ændringer i sociale og kulturelle mønstre har et sociologisk sigte og vil typisk omfatte anvendelse af begreber og teorier fra det sociologiske stofområde i et dynamisk perspektiv (hvilke ændringer i sociale og kulturelle mønstre?). Det dynamiske perspektiv knyttes til samfundsforandringer, dvs. at karakteristika ved forskellige samfundstyper (traditionelle, moderne/industrisamfund, senmoderne/postmoderne/informationssamfund) anvendes til at forklare ændringer i mønstrene. I arbejdet med målet vil det være naturligt at inddrage empirisk materiale til at kortlægge sociale og kulturelle mønstre. Bl.a. kan det være naturligt at inddrage forskningsbaseret materiale fra fx Socialforskningsinstituttet og Danmarks Statistik/Statistikbanken, mens det dynamiske perspektiv kan understreges ved at samarbejde med faget historie. På det teoretiske plan arbejdes der med sociologiske teorier (fx Giddens, Beck, Bourdieu og Habermas) om overordnede ændringer på det samfundsmæssige plan. Det er vigtigt, at teorierne anvendes på konkrete ændringer i sociale og kulturelle mønstre. Også politisk sociologi (vælgeradfærd) kan inddrages i arbejdet med målet. Målet undersøge konkrete økonomiske prioriteringsproblemer nationalt, regionalt og globalt og diskutere løsninger lægger op til at anvende det økonomiske kernestof på konkrete problemer. Arbejdet med målet kan knyttes til de klassiske makroøkonomiske problemstillinger vedrørende målkonflikter eller til et eller flere politik-områder med konkrete prioriteringsproblemstillinger. På det nationale plan kan der tages afsæt i politiske initiativer (fx Finanslov eller politiske forlig), mens man på det regionale plan typisk vil se på EU, herunder de politisk-økonomiske prioriteringer, der sker her. På det globale plan vil det være oplagt at se på fx bæredygtig udvikling i forhold til økonomisk vækst og at ind- Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Samfundsfag A 5\n6 drage internationale organisationer som FN, WTO og G20. Det er vigtigt at eleverne får en klar opfattelse af, at knaphed på goder skaber behov for en prioritering og fordeling enten ved markedskræfterne eller en politisk prioritering. Målet undersøge og sammenligne samfund på forskellige økonomiske udviklingstrin, herunder samspillet mellem nationale og globale forhold lægger op til at undersøge og sammenligne samfund på forskellige økonomiske udviklingstrin. Typisk vil udviklings- og vækstproblematikken blive behandlet her, men der ses også på hvilke indikatorer, der er relevante til dækkende at beskrive et samfund. Teori om komparative fordele ved handel, markedsstyring/statsstyring (hvilke forhold skaber/hæmmer udvikling?) og udviklingsteori vil være naturligt at inddrage her, ligesom betydningen af samspillet med globale forhold skal indgå. Arbejdet med forskellige eksempler på kategoriseringer af lande kan bidrage til at opfylde målet. Viden om kerneområdet Globalisering og samfundsudvikling vil bidrage til opfyldelsen af målet. Det vil være naturligt også at inddrage politiske og sociologiske forhold til undersøgelse og sammenligning af konkrete samfund. Diakrone sammenligninger kan foretages i et samspil med faget historie. Forklare og diskutere konsekvenser af politisk styring og markedsstyring Eleverne skal kunne forklare prisdannelse på et frit marked, og hvordan man med politisk styring kan påvirke markedet med afgifter, tilskud, påbud og andre reguleringer. Eleverne skal kunne diskutere konsekvenserne af markedsstyring, herunder om der er en optimal allokering af ressourcerne, eller om der sker markedssvigt (fx eksterne omkostninger) i forhold til miljøet, således at der opstår behov for politisk styring. Eleverne skal kunne diskutere fordele og ulemper ved politisk styring og markedsstyring indenfor et givet område (eksempelvis klima, bæredygtig udvikling, trafik, arbejdsmarked, sundhed, uddannelse, forskning eller kultur). Det vil være oplagt at arbejde med målet i sammenhæng med et prioriteringsproblem eller undersøgelse af et politikområde. Det må kunne forventes, at eleverne kan anvende enkle mikroøkonomiske analyser som fx eksternalitet i forhold til miljø, eller diskussion af om øget markedsstyring i sundhedssektoren allokerer ressourcerne mere effektivt. I diskussionen af politisk styring og markedsstyring inddrages forskellige kombinationer af stat og marked mht. hvem der regulerer, finansierer og leverer en velfærdsydelse. Den internationale dimension er i centrum i arbejdet med målet forklare begivenheder og udviklingstendenser i det internationale system og diskutere Danmarks handlemuligheder i forbindelse hermed således, at eleverne kan anvende teorier om international politik og modeller af det internationale system til at forklare begivenheder og udviklingstendenser. Aktuelle begivenheder skal være integreret i arbejdet med målet, ligesom samarbejde med faget historie kan sætte aktuelle begivenheder ind i en historisk ramme, og et sådan samarbejde kan tydeliggøre lange linjer i udviklingen i det internationale system. Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Samfundsfag A 6\n7 De konkrete begivenheder sammenkædes med dansk udenrigspolitik (sikkerhedspolitik, EU-politik bistandspolitik), herunder en diskussion af forskellige handlemuligheder (fx tilpasningspolitik, aktivisme) i forhold til konkrete begivenheder og udviklingstendenser. Målet ses i snæver sammenhæng med kerneområdet international politik, herunder Danmarks suverænitet og handlemuligheder og aktører, magt, sikkerhed, konflikter og integration i Europa og internationalt. De næste mål er metodiske. Målet demonstrere viden om fagets identitet og metoder hænger sammen med, at eleverne i samfundsfag og i almen studieforberedelse (AT) i en undersøgelse af en konkret sag skal kunne anvende faget og dets metoder samt kunne vurdere fagets og de anvendte metoders muligheder og begrænsninger. Fagets identitet og metoder indeholder et samspil mellem teori og empiri, og at sociologiske, økonomiske og politologiske begreber og teorier anvendes til at undersøge konkrete, aktuelle samfundsforhold. Eleverne skal kunne anvende og vurdere kvantitativ, kvalitativ og komparativ metode. Se nærmere i de følgende metodiske mål og i kernestof under metode. I forbindelse med AT-forløb anbefales, at elementær videnskabsteori gradvist inddrages nedefra : Eleven har en sag, som eleven undersøger, og hertil anvendes metoder fra mindst to fag. I relation til denne konkrete undersøgelse reflekterer eleven over de anvendte metoders muligheder og begrænsninger. De anvendte metoder kan enten være elevens egne metoder eller metoder i de kilder, som eleven anvender. Refleksionen over metoderne kan fx bestå i, om der er anvendt kvantitativ, komparativ eller kvalitativ metode, om der er forsøgt at forklare det generelle (nomotetisk) eller det specifikke (idiografisk), om der er forsøgt at finde kausale eller intentionelle forklaringer, og om der er anvendt en hypotetisk-deduktiv metode eller en hermeneutisk metode. Eleven reflekterer over metodernes muligheder og begrænsninger, og hvilke muligheder samspillet mellem fag og deres metoder giver i undersøgelsen af den konkrete sag. Eleverne lærer om samfundsvidenskab sammenlignet med naturvidenskab og humaniora med hensyn til genstandsfelt og metode (se figur 1). Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Samfundsfag A 7\n8 Figur 1 NATURVIDENSKAB HUMANVIDENSKAB 1 SAMFUNDSVIDENSKAB Genstandsområde Naturen Virkeligheden derude Fokus Det evige, uforanderlige Det universelle, almene Det objektive Det abstrakte (fx naturlovene) Mennesket Bevidstheden ( ånden ) Kulturen. Kunsten Historien Det historiske, tidsbundne, foranderlige Det individuelle, særegne, enestående Det subjektive Det konkrete Det foranderlige samfund: Sociologisk, økonomisk og politologisk. De generelle mønstre og sammenhænge i den samfundsmæssige udvikling. Teorier om sammenhænge. Metode Hypotetisk-deduktiv Iagttagelse Opmåling Klassifikation Beskrivelse Fortolkning (hermeneutik) Fænomenologisk Kvantitativ metode: Hypotetisk-deduktiv. Statistik om samfund. Spørgeskemaundersøgelser. Kvalitativ metode: Fortolkning af aktørers udsagn og adfærd. Interviews Komparativ metode: Sammenligning af samfundsforhold ud fra begreber. Mål Forklaring Forståelse Forklaring og forståelse Sandhedskriterium Sandhed som korrespondens Sandhed som mening, betydning, sammenhæng Samspil mellem teori og empiri. Samfundsvidenskab adskiller sig fra naturvidenskab og humaniora ved en unik kombination af metode og genstandsfelt. Den kvantitative og hypotetisk-deduktive metode bruges også i naturvidenskab, men der er afgørende forskel på at undersøge sammenhænge i naturen og i et samfund. I naturvidenskab søger man fx fysiske lovmæssigheder, mens man i samfundsvidenskab søger mønstre/tendenser/sandsynligheder for menneskers adfærd. Den hermeneutiske metode anvendes både i humaniora og i samfundsvidenskab, men der er fx forskel på at forstå intentioner hos personer i skønlitteraturen og hos virkelige personer (fx politiske aktører, vælgere eller bestemte befolkningsgrupper). Samfundsforskeren kan fx stille uddybende spørgsmål til en person, hvis forskeren ikke forstår personens handlinger og dermed opnå en ny forståelse af personens hensigter. Samfundsfag kan (fx med anvendelse af teorier) godt indgå i samspil med andre fag i en undersøgelse af en historisk periode, men der skal så vidt muligt perspektiveres til aktuelle samfundsforhold, som normalt er samfundsfags genstandsområde. Målet 1 Bent Fischer-Nielsen: At undervise i samfundsfag. i J.M. Knudsen og P. Henriksen (red.): Samfundsfagsdidaktik 2. udg. Columbus Kolonner om naturvidenskab og humanvidenskab ud fra Bjarne Troelsen: Videnskab og virkelighed. L&R Uddannelse Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Samfundsfag A 8\n9 formulere præcise faglige problemstillinger, herunder operationaliserbare hypoteser, og indsamle, vurdere og bearbejde dansk og fremmedsproget materiale, herunder statistisk materiale, til at undersøge og diskutere problemstillinger og konkludere indeholder faserne i et projektarbejde og i udarbejdelse af en synopsis: a) Problemformulering med problemstillinger: Problemformuleringen skal være af samfundsmæssig karakter, dvs. omfatte en gruppe mennesker og berøre sociale strukturer og værdier, der er vigtige for samfundet. Endvidere skal problemformuleringen kunne belyses ud fra forskellige faglige synsvinkler og holdninger. En god problemformulering vil oftest tage afsæt i en anomali (noget der afviger fra reglen eller det sædvanlige) eller et paradoks. Fx: Hvorfor satses der ikke mere på vindenergi i Danmark, når vi dominerer branchen for vindenergi, og ved at de fossile energiformer ikke er vedvarende? I starten af det samlede forløb bør man arbejde med at formulere enkle spørgsmål til det tema, der arbejdes med. Efterhånden som eleverne bliver bedre til at formulere spørgsmål kan kravene til præcision i deres spørgsmål skærpes. Problemstillingerne skal være konkrete. Teoretiske problemstillinger ender ofte i spekulative resultater. Konkretisering og præcision tydeliggøres ved kravet om operationaliserbare hypoteser, dvs. overvejelser om hvordan teoretiske begreber gøres målelige, herunder hvordan validitet og reliabilitet sikres. Eksplicit formulering af operationaliserbare hypoteser vil også være et hjælpemiddel i de næste faser af projektarbejdet eller i udarbejdelse af synopsen. b) Undersøgelse: Kunne indsamle, vurdere og bearbejde materiale. Materialet vil typisk komme fra bøger, aviser, internet, databaser m.v. og lægger dermed op til en kildekritisk tilgang. Ved empiriske undersøgelser skal eleverne selv anvende kvantitative, kvalitative og komparative metoder, dvs. selv lave dataindsamlingen. c) Bearbejde: En bearbejdning kan bestå i at sammenstille talmæssige oplysninger i en tabel eller et diagram. Relevante beregninger vil normalt også indgå. Også tekster kan bearbejdes, fx ved i et skema at sammenstille forskellige politiske partiers holdninger til det samme politikområde. d) Formidle: Eleverne skal kunne formidle resultaterne af deres arbejde i et præcist sprog med anvendelse af faglige begreber og fagets taksonomiske niveauer. Formidlingen af et projekt kan antage flere forskellige former, fx præsentationsprogram, hjemmeside, indlæg på en elektronisk konference, skriftlig rapport, synopsis, paneldiskussion eller pressemøde. En synopsis danner grundlag for en mundtlig fremlæggelse af undersøgelsen. Det er vigtigt, at den enkelte elev prøver forskellige formidlingsformer, herunder samspillet mellem det skriftlige og det mundtlige. Fra et læringsperspektiv er det velkendt, at formidling af et stofområde til andre elever bidrager til forståelsen. e) Konkludere: Eleverne skal kunne formulere en præcis konklusion på undersøgelsen af en given problemstilling. I starten af det samlede forløb vil konklusionen mere have karakter af en opsamling, mens det mod slutningen må forventes, at eleverne selvstændigt kan formulere en konklusion på baggrund af opstillede argumenter. Eleverne lærer at anvende fremmedsproget materiale. Arten og omfanget vil afhænge af det konkrete forløb. I starten af det samlede forløb kan lettere og konkrete fremmedsprogede tekster anvendes Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Samfundsfag A 9\n10 som fælles lektie, ligesom der bør ske en koordinering med undervisningen i det konkrete sprog af hensyn til at ramme sværhedsgrad m.v. Det næste mål: anvende viden om samfundsvidenskabelig metode til kritisk at vurdere undersøgelser og til at gennemføre mindre empiriske undersøgelser ligger i forlængelse af de to foregående. Viden om samfundsvidenskabelig metode indeholder et krav om at kende faserne i en samfundsvidenskabelig undersøgelse, således de kritisk kan vurdere andre undersøgelser. Der skal i det samlede forløb gennemføres mindst en empirisk undersøgelse, men undervejs i forløbet kan der sagtens gennemføres flere mindre undersøgelser, således at eleverne flere gange kommer til at anvende samfundsvidenskabelig metode og dermed opnår en fortrolighed med den. Ved gennemførelse af empiriske undersøgelser lærer eleverne at udarbejde problemformuleringer og problemstillinger, operationalisere hypoteser, overveje brug af spørgeskema og/eller interviews og de lærer om repræsentativitet, statistisk usikkerhed, mål for signifikant forskel og andre metodiske overvejelser. Den kritiske vurdering består i at kunne stille spørgsmål til egne og andres undersøgelser fx om spørgsmålenes formulering, repræsentativitet, årsag-virkning, statistisk usikkerhed og mål for signifikant forskel. At skelne mellem forskellige typer argumenter, udsagn, forklaringer og teorier vil sige, at eleven kan skelne mellem beskrivende/kausale er-udsagn og normative bør-udsagn, og har forståelse for, at der er en logisk kløft mellem de to typer udsagn. Endvidere skal eleven skelne mellem forskellige typer argumenter for udsagn (faktuelle, generaliseringer, partsindlæg og ekspertudsagn etc.). Heri ligger også et implicit krav om at kunne afdække afsenderens interesse. Målet er også et metodisk mål: At gyldigheden af beskrivende/kausale udsagn kan afprøves empirisk, mens gyldigheden af normative udsagn alene afhænger af det gode argument. I arbejdet med politiske ideologier vil det være oplagt at arbejde med målet. Politiske taler (fx Åbningstalen, Nytårstalen) og holdningstilkendegivende avisartikler (ledere) kan være et fint empirisk materiale til at identificere forskellige typer argumenter (retoriske virkemidler). Forskellige typer forklaringer/teorier henviser især til skellet mellem forklaringer på individ-, gruppe- og samfundsniveau, herunder intentionelle forklaringer (hensigt) og kausale forklaringer (årsagvirkning). At arbejde med forskellige forklaringstyper hænger sammen med målet om at kunne sammenligne og forklare sociale og kulturelle mønstre og kan være et udgangspunkt for en diskussion af mere grundlæggende samfundsvidenskabelige positioner (aktør, struktur, subjekt-objekt m.v.). Eleverne bør have en klar fornemmelse af hvad en samfundsvidenskabelig teori er, herunder, at en teori kan være afsæt for egentlige undersøgelser og prognoser. Eleverne lærer at kende til forskelle mellem induktiv og deduktiv teoriudvikling. At kunne formidle og tydeliggøre faglige sammenhænge og udviklingstendenser ved hjælp af foreliggende og egne beregninger, tabeller, diagrammer og modeller vil sige, at eleverne skal kunne foretage beregninger, udarbejde tabeller, diagrammer og modeller og kunne anvende sådanne til at tydeliggøre faglige sammenhænge og udviklingstendenser. Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Samfundsfag A 10\n11 Formidlingskravet knytter sig især til i et præcist sprog at kunne formidle de sammenhænge, der måtte være i en tabel, diagram eller model, herunder ved en gennemgang at skelne mellem væsentligt og uvæsentligt, fremhæve bestemte mønstre og undtagelser og foretage hensigtsmæssige periodiseringer. Tabeller kan være af mere kompleks karakter. Det samme gælder for modeller, hvor der typisk i starten af det samlede forløb vil blive arbejdet med kvalitative modeller, mens der senere kan arbejdes med kvantitative modeller. Kvantitative modeller kan være andet end store nationaløkonomiske modeller. Fx kan lineær regression anvendes til udarbejdelse af en kvantitativ model for sammenhængen mellem pris og forbrug af vand eller benzin. Et samarbejde med matematik vil kunne inspirere til et uddybende arbejde med kvantitative modeller. Eleverne skal have en klar opfattelse af, hvad en model er, og hvordan de kan anvendes til både forenkling og præcisering af faglige sammenhænge. Det vil være nyttigt at arbejde med skriftlig formidling i forbindelse med diagrammer, tabeller og modeller for at fremme et præcist sprog. Eleverne skal kunne opstille og fagligt begrunde en enkel kvalitativ model med kasser/tekstbokse og pile som fx: Skattesats Opsparingskvote Multiplikator Beskæftigelse Importkvote Beregningskravet vil typisk knyttes til tabeller eller andre talmæssige sammenhænge, hvor beregninger kan bidrage til at tydeliggøre en udviklingstendens eller en sammenhæng. Beregninger omfatter indekstal, procentvis vækst og procentvise andele. Resultaterne skal kunne præsenteres i en tabel og i et diagram, der tydeliggør udviklingstendenser eller sammenhænge. Desuden kan andre typer beregninger inddrages som fx eksponentiel vækst, frem- og tilbageskrivninger eller beregning af priselasticitet. At kunne sammenstille to eller flere tabeller til en tabel kan tydeliggøre ligheder/forskelle mellem fx lande. De to sidste mål: formulere skriftligt og mundtligt empiriske og teoretiske sammenhænge på en struktureret og nuanceret måde og ved anvendelse af fagets taksonomi og terminologi og argumentere sammenhængende og nuanceret for egne synspunkter, placere disse i en teoretisk sammenhæng og indgå i en faglig dialog stiller krav om, at eleven kan formulere sig mundtligt og skriftligt om faglige sammenhænge, herunder anvende fagets terminologi, dvs. begreber fra kernestoffet. Eleven skal være bevidst om hvornår vedkommende er på hhv. redegørelses-, undersøgelses- eller diskussionsniveau og hvornår der er tale om udarbejdelse af en problemstilling. Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Samfundsfag A 11\n12 At kunne argumentere sammenhængende indebærer, at eleven kan opstille flere argumenter enten sideordnet eller i sekvens for at bestemt synspunkt, ligesom argumenterne skal være fagligt underbyggede, dvs. indeholde begreber, viden eller teorier fra kernestoffet. Nuanceret betyder at argumentationen indeholder flere synsvinkler og aspekter, herunder bevidst brug af kohæsionsmarkører, moderatorer og modifikationer. For samfundsfag på A-niveau med en afsluttende skriftlig prøve må det gælde, at der i særlig grad i arbejdet med det skriftlige målrettet arbejdes med sammenhængende og nuanceret argumentation, herunder bevidst brug af sproglige værktøjer. Der samarbejdes med andre skriftlige fag om dette. Se nærmere i pkt Arbejdsformer om skriftligt arbejde. 2.2 Kernestof Kernestoffet er de stofområder, som er uomgængelige for at nå de faglige mål. De enkelte obligatoriske områder i listen over kernestof skal ikke opfattes isoleret. Hvert enkelt område vil typisk blive behandlet tematisk sammen med andre obligatoriske områder. Omtalen af de enkelte områder må ikke opfattes som en udtømmende liste, men en anvisning på de muligheder, der ligger i området. Af overskuelighedsgrunde er kernestoffet i læreplanen opdelt i de fire discipliner: Sociologi, politik, økonomi og international politik. Hertil kommer metode for at understrege metodestoffets betydning. Det er ikke et signal om, at undervisningen skal struktureres efter de fire discipliner tværtimod skal undervisningen tilrettelægges tematisk, dvs. på tværs af disciplinerne, ligesom man i konkrete forløb på samme tid vil behandle flere discipliner. Kernestoffet er: Sociologi identitetsdannelse og socialisation massemedier og politisk meningsdannelse social differentiering, kulturelle mønstre, social mobilitet og samfundsforandring Politik politiske grundholdninger, herunder konservatisme, liberalisme og socialisme, politiske skillelinjer og vælgeradfærd magt- og demokratiopfattelser nationalt, regionalt og globalt, herunder betydningen af retssystemet forskellige typer politiske systemer, herunder EU Økonomi velfærdsprincipper, herunder stat, marked og civilt samfund økonomiske styringsprincipper, herunder bæredygtig udvikling. makroøkonomiske sammenhænge, multiplikatorvirkning, målkonflikter og styring nationalt, regionalt og globalt International politik Danmarks suverænitet og handlemuligheder aktører, magt, sikkerhed, konflikter og integration i Europa og internationalt globalisering og samfundsudvikling Metode komparativ, kvalitativ og kvantitativ metode statistiske mål, herunder lineær regression og mål for signifikant forskel. Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Samfundsfag A 12\n13 I det følgende vil de enkelte områder kortfattet blive kommenteret. Sociologi Identitetsdannelse og socialisation: Undervisningen omfatter identitetsdannelse og socialisation. Målet er, at eleverne skal have forståelse af samspillet mellem individ og samfund set fra det enkelte individ (identitetsdannelsen) og samfundet (socialisationen), herunder betydningen af socialisationen som integrationsskabende proces. Identitetsdannelse omfatter socialisationsprocessen med fokus på det enkelte individ. Dvs. en undersøgelse af de elementer, der bidrager til dannelsen af individets selvopfattelse. I arbejdet med stofområdet vil indgå hvilke faktorer, der indgår i identitetsdannelsen: Familien, institutioner, medier, venner, uddannelse, arbejde, køn m.v., men også hvordan forskellige processer (fx forbrug og anerkendelse) kan påvirke identitetsdannelsen. Sociologiske begreber vil bl.a. være: Normer, roller, rollekonflikter, social kontrol og dobbeltsocialisering. Det kan fremme forståelsen af identitetsdannelsen at modstille forskellige livshistorier den mere konforme og den afvigende. Elevernes egne livshistorier (fx interviewe hinanden på klassen) kan også indgå i forløbet. Identitetsdannelsen bør også ses i et historisk og teoretisk perspektiv, herunder konsekvenserne af individualisering, aftraditionalisering, refleksivitet, opsplitning af tid og rum, ontologisk usikkerhed m.v. Socialisation omfatter den samfundsmæssige overførsel mellem generationer af grundlæggende værdier m.v. Identitetsdannelse og socialisation bidrager til en forståelse af grundlæggende perspektiver i sociologien, fx struktur-aktør, subjekt-objekt eller voluntarisme-determinisme. Socialisationsprocessen skaber integration og sammenhængskraft i samfundet og resulterer i mønstre og grupperinger, men individet kan også påvirke sin egen situation og andres opfattelse. Området kan eksempelvis knyttes sammen med social mobilitet og samfundsforandring, således at identitetsdannelsen og socialisationsprocessen ses i et dynamisk og historisk perspektiv. Massemedier og politisk meningsdannelse: Området omfatter samspillet mellem massemedierne og den politiske meningsdannelse, herunder mediernes betydning i den politiske beslutningsproces (dagsordensættende funktion). Eleverne bør kende forbruget af massemedier (fx tidsanvendelse, forskellige typer) og virkningen af massemedier (effektteorier), men også hvordan det politiske system anvender massemedier til at fremme bestemte budskaber (spin) i en bestemt ramme (framing). Det vil være oplagt at følge en bestemt politisk begivenhed i medierne. Hvordan dækkes begivenheden af de forskellige medier, og hvordan er effekten? Hvilken rolle spiller medierne for demokratiet? Diskursanalyse og effekteorier kan anvendes i en undersøgelse af disse spørgsmål. Mere konkret kan eleverne selv prøve at arbejde med politisk kommunikation i form af taler, pressemeddelelser i forbindelse med konkrete begivenheder, rollespil m.v. Det kan med fordel samarbejdes med dansk og andre sprogfag om at undersøge samspillet mellem medier og politisk meningsdannelse i Danmark eller i andre lande. Social differentiering, kulturelle mønstre, social mobilitet og samfundsforandring: Undervisningen skal give en forståelse af, at differentieringen af befolkningen følger både sociale og kulturelle skillelinier, og at der er sammenhæng mellem socialisationsbetingelserne, den sociale differentiering og Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Samfundsfag A 13\n14 de kulturelle mønstre. Habitus, segmentering, stratifikation og marginalisering kan være beskrivelsesmåder. I arbejdet med området vil det være naturligt at inddrage forskellige typer forklaringer på social differentiering (Bourdieus teori, funktionalisme, marxisme) og forskellige klassifikationer (livsstil, livsformer, klasse, socialgruppe), herunder de adfærdsmæssige konsekvenser fx social arv eller social mobilitet. Også Socialforskningsinstituttets og Danmarks Statistiks socio-økonomiske inddelinger kan være relevante at bruge, fordi disse samtidig tilbyder en stribe empiriske undersøgelser, som kan bidrage til at konkretisere stofområdet. Eleverne skal kende forskellige mål for ulighed (fx Gini-koefficient og Lorenz-kurve) og mål for fattigdom (fx 50 % af medianindkomst). I studieretningsforløb vil det være oplagt at foretage sammenligninger mellem lande på relevante differentieringskriterier, ligesom området giver gode muligheder for at arbejde med tabeller, diagrammer og andre kvantitative beskrivelser. De kulturelle mønstre beskriver værdier, normer og symboler i forskellige grupperinger. Begreber som subkultur, etnicitet/nationalitet og mono-/multikulturelt samfund vil være relevante, ligesom kultur og integration (pluralistisk integration, assimilation og segregation) bør indgå. Det kan desuden være relevant at sammenstille forskellige kulturer (kulturmøde og kulturkonflikt). I et makroperspektiv skal den sociale differentiering, de kulturelle mønstre og den social mobilitet anskues dynamisk ved at koble til fundamentale samfundsforandringer (fx senmodernitet, globalisering, individualisering og erhvervsstruktur). Koblingen til samfundsforandringer giver gode muligheder for en mere teoretisk tilgang til sociologien. Eleverne skal kunne anvende sociologiske teorier om det senmoderne samfund fx Giddens og Beck, Bourdieu eller Habermas. Undervisningen i social differentiering og kulturelle mønstre bør være empirisk funderet. Det kan være i form af egentlige feltstudier eller ved anvendelse af undersøgelser. Politik Kernestoffet i Politik omfatter: politiske grundholdninger, herunder konservatisme, liberalisme og socialisme, politiske skillelinjer og vælgeradfærd Området omfatter de klassiske politiske ideologier, herunder hvordan de kommer til udtryk hos de danske politiske partier og i et eller flere konkrete politik-områder. Højre-venstre skalaen vil være et godt udgangspunkt for at give eleverne en klar opfattelse af de danske partiers placering. Til at konkretisere ideologierne vil det være oplagt at dække området i sammenhæng med eksempelvis området omhandlende velfærdsprincipper. Eleverne skal kende hovedtrækkene i de tre klassiske politiske ideologier, herunder menneskesyn, holdninger til lighed, frihed, marked, stat (offentlig sektor) og opfattelser af fællesskabers betydning, men det vil desuden være naturligt at se på blandingsformer (socialliberalisme, kommunitarisme m.v.). Også centrale ligheder og forskelle mellem ideologierne vil være en naturlig del af området. Ideologiernes betydning i den aktuelle politiske proces bør også indgå, ligesom nyere politisk teori kan indgå. Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Samfundsfag A 14\n15 Politiske grundholdninger dækker også andre opdelinger end de klassiske ideologier. Elevernes skal kende de politiske skillelinier ud fra værdipolitik/nypolitik (værdikonflikt) og fordelingspolitik/gammelpolitik (fordelingskonflikt), og hvordan partierne placerer sig og bevæger sig i forhold til de to dimensioner. I et forløb bør det vises, hvordan grundholdningerne kommer til udtryk i konkret politik om værdipolitiske og fordelingspolitiske emner, og hvordan partiernes stillingtagen afhænger ikke blot af ideologi, men også af opinionen og af forhold til andre partier (Molins model). Udviklingen af nye politiske skillelinjer bør ses i sammenhæng med de samfundsmæssige ændringer de udspringer af (globalisering, ændringer i erhvervsstruktur, senmodernitet). Det vil her være oplagt at knytte grundholdningerne til fx Minerva-modellen eller vælgerundersøgelser af politiske skillelinjer. I et internationalt perspektiv kan der sammenlignes med grundholdninger i andre lande eller i EU. Eleverne skal kunne anvende centrale begreber og teorier om vælgeradfærd fx classvoting (baggrundsfaktorers betydning), issuevoting (værdi- og fordelingspolitiske emner), skillelinier og mediernes betydning (mediernes og vælgernes dagsorden). Eleverne kender begreberne kernevælger og marginalvælger og kan læse vandringstabeller. Empirisk materiale i form af tabeller, modeller og databaser (se fx og med de seneste danske vælgerundersøgelser) kan bidrage til metodiske mål. Vælgeradfærd er velegnet til at opfylde målet om at udarbejde en empirisk undersøgelse og til samspil med matematik om kvantitativ metode og statistiske mål. Området vil være velegnet til at arbejde med politisk argumentation, herunder en klargøring af forskellige typer udsagn (er, bør). Magt- og demokratiopfattelser nationalt, regionalt og globalt, herunder betydningen af retssystemet Magt- og demokratiopfattelser omfatter forskellige opfattelser af, hvordan magt og indflydelse er og bør være fordelt i det danske politiske system, i EU-systemet og globalt. Eleverne skal kunne anvende forskellige magtbegreber og politologiske teorier om magt (fx eliteteori, pluralisme, korporatisme, diskursteori eller teori om beslutningsprocesser). Begreber og teorier bør knyttes til demokratiopfattelserne (direkte, indirekte, deliberativt, konkurrence- og deltagelsesdemokrati). I sammenhæng med demokratiopfattelserne skal menneskerettighederne som forudsætning for demokrati inddrages. Retssystemet hører naturligt sammen med demokratibegrebet, herunder betydningen af uafhængige domstole til at beskytte individet. Magtens tredeling indgår her. Eleverne bør kende domstolenes grundlæggende funktioner: Civil og strafferetlig konfliktløsning, domstolskontrol med forvaltningen og domstolenes fortolkning af lovene (domspraksis), herunder EUdomstolens fortolkning af reglerne i EU. Det vil være oplagt at overvære en retssag eller lignende. Regionalt bør eleverne kende til magt- og demokratiforhold i EU. Globalt vil det være naturligt at inddrage internationale organisationers rolle (FN, WTO, G20) og forskellige opfattelser (optimister, pessimister, skeptikere) og teorier (idealisme, verdenssystemteori, realisme) om globaliseringen. forskellige typer politiske systemer, herunder EU Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Samfundsfag A 15\n16 Eleverne skal kende forskellige typer politiske systemer (fx parlamentarisk, præsidentielt og føderalt) og hvordan forskellige funktioner varetages. Eleverne skal kende det danske politiske system, herunder de forskellige aktører på det nationale niveau (vælgere, partier, Folketing, regering, centraladministration, domstole, interesseorganisationer, græsrodsbevægelser, medier) og det lokale niveau (kommunalbestyrelse, borgmester, udvalg). Grundlæggende karakteristika ved det danske politiske system skal være kendt: Valgmåde, parlamentarisme, Folketingets kontrol og magtens tredeling. Omkring EU skal eleverne også kende de centrale aktører (Parlament, Ministerråd, Kommission, Domstol, interesseorganisationer m.v.), herunder hvordan det nationale og overnationale spiller sammen. Eleverne lærer at anvende en generel model (fx David Eastons) til en abstrakt beskrivelse af et politisk system. At sammenligne forskellige landes politiske systemer eller at følge tilblivelsen af en konkret beslutning kan være tilgange til at dække området. Økonomi Disciplinen Økonomi omhandler velfærdsprincipper, herunder stat, marked og civilt samfund. De principper, der gælder for staten (politisk styring, politisk bestemt udbud og pris, skattefinansiering, omfordeling), markedet (udbud og efterspørgsel som bestemmende for pris og produktion) og det civile samfund (frivillighed), indgår, og hvordan de kommer til udtryk ved løsningen af konkrete velfærdsforanstaltninger. Eleverne skal kende begreber for ændringer i samspillet mellem staten, markedet og det civile samfund, fx brugerbetaling, udlicitering, privatisering, forsikringsordninger og valgfrihed. Området kan med fordel ses i sammenhæng med de klassiske ideologier. Området økonomiske styringsprincipper, herunder bæredygtig udvikling omfatter de grundlæggende forskelle mellem markedsstyring og politisk styring, herunder effektivitetsmæssige fordele og ulemper ved løsning af konkrete opgaver. Eleverne skal kunne anvende økonomisk teori om prisdannelse, dvs. kunne forklare hvordan udbud og efterspørgsel og ændringer heri bestemmer pris og mængde, og hvordan politisk styring fx afgifter påvirker pris og mængde. Klimapolitik, miljøpolitik, trafikpolitik eller sundhedspolitik er politik-områder, som kan anvendes præcist til at eksemplificere den praktiske brug af forskellige økonomiske styringsprincipper. I diskussionen af markedsstyring og politisk styring kan typer af goder med fordel indgå: Private goder, fælles goder, billetgoder og meritgoder med de særlige styringsprincipper de forskellige typer af goder rejser (finansiering, distribution, konkurrence). Bæredygtig udvikling kan gennemgås i sammenhæng med forskellige økonomisk-politiske styringsinstrumenter og vil naturligt indeholde et internationalt perspektiv (EU, FN) vedrørende international regulering af miljøforhold. Klima- og miljøpolitik er velegnet til at illustrere markedsstyring, eksterne omkostninger og markedssvigt, og diskutere om styringsinstrumenterne skal være afgifter, omsættelige kvoter eller tilskud. Betydningen af, at et godt klima er et globalt fællesgode, kan med fordel inddrages i diskussionen om politisk styring. Eleverne lærer at kende forskellige indikatorer for bæredygtig udvikling. Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Samfundsfag A 16\n17 Makroøkonomiske sammenhænge, multiplikatorvirkning, målkonflikter og styring nationalt, regionalt og globalt Makroøkonomiske sammenhænge omfatter en model af den danske økonomi med fem sektorer og sammenhængen mellem dem. Modellen kan gøres mere virkelighedsnær ved at sætte tal fra nationalregnskabet ind i modellen. Eleverne bør kende sammenhænge mellem den monetære og reale del af økonomien, herunder inflation. I makroøkonomiske sammenhænge indgår også en klar opfattelse af, hvad økonomisk vækst er, og hvordan den kan måles i faste og løbende priser. Multiplikatorvirkning indebærer en forståelse af makroøkonomiske sammenhænge og simple ligninger om indkomst, skat, opsparing/forbrug, import og multiplikator. Eleverne skal således kunne forstå ligningen Multiplikatoren = 1/[1-(1-t)*(1-s)*(1-m)] og dermed kunne vurdere konsekvenserne af ændringer i skattesats, opsparingskvote og importkvote. Der kan med fordel her anvendes en simpel model i regneark, eller en anden model hvor multiplikatorerne kan ændres. Der samarbejdes med matematik. Som forudsætning for forståelsen af målkonflikter skal eleverne kende de økonomiske mål (karakteristika for en god økonomi). Eleverne opnår en eksplicit forståelse for målkonflikter og forskellige politiske prioriteringer nationalt og regionalt (EU). Det kan her være relevant at inddrage en målsætning om bæredygtig udvikling, konkretisere denne og sætte den i forhold til en målsætning om økonomisk vækst. Også sammenhængen mellem fordelingspolitiske målsætninger og konkurrenceevne og vækst vil være naturligt at inddrage her. Styring omfatter styring på makroplan (de økonomiske politikker) og styring på mikroplan (politisk styring, incitament-økonomi, adfærdsregulering). Mikroplanet vil kunne knyttes til velfærdsprincipper, herunder markedsstyring og politisk styring, men også andre politikområder vil kunne inddrages (fx miljøpolitik, klimapolitik), ligesom mere generelle overvejelser om adfærdsregulering bør indgå. I arbejdet med styring inddrages begreberne markeds-, blandings- og planøkonomi. Når eleverne skal lære samfundsøkonomiske sammenhænge på makro- eller mikroplan kan der med fordel tages et konkret udgangspunkt i privatøkonomiske forhold. F.eks. kan rentens betydning for privatøkonomiske beslutninger om køb af bolig og bil og optagelse af lån være et godt afsæt for pengepolitik. Man kan inddrage forskellige låneformer og sammenligne renten ved køb på afbetaling med renten på banklån og kreditforeningslån. Samspillet mellem privatøkonomi og samfundsøkonomi kan illustreres ud fra en families budget, og hvordan samfundsøkonomiske ændringer som økonomisk krise, prisfald på boliger og ændret skat påvirker familiens økonomi. Og omvendt hvordan familiens privatøkonomiske beslutninger fx om at øge opsparingen eller optage lån til forbrug vil påvirke samfundsøkonomien. Området omfatter også international økonomi, herunder international handel, kapital- og valutastrømme m.v. og hvordan udviklingen i den internationale økonomi søges styret (markedsstyring og internationale organisationer fx WTO og G20). I forbindelse med globaliseringens økonomiske betydning for danske virksomheder og beskæftigelsen vil det være oplagt at besøge en virksomhed. Økonomisk politik i forhold til globaliseringen (fx strukturpolitikker) kan inddrages i denne sammenhæng. Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Samfundsfag A 17\n18 I forbindelse med området arbejdes der med generelle teorier, som bidrager til en overordnet forståelse af de økonomiske sammenhænge. Eleverne skal kunne anvende keynesianisme og som nævnt ovenfor (liberal/neoklassisk) økonomisk teori om prisdannelse, herunder hvordan de forholder sig til styring af økonomien. Desuden kan man med fordel inddrage en eller flere andre økonomiske teorier som fx monetarisme, udbudssideøkonomi eller marxisme. International politik Området International politik omfatter Danmarks suverænitet og handlemuligheder som vil være en gennemgang af mål og midler i dansk udenrigspolitik, herunder også aktører, determinanter, interesser m.v. Det vil være oplagt at undersøge området i et historisk perspektiv. Eleverne skal kende suverænitetsbegrebet (fx nation, stat) og kunne knytte det til aktuelle tendenser i det internationale system. Både bistandspolitik og sikkerhedspolitik og samspillet mellem dem indgår. Betydningen af EU for dansk udenrigspolitik har en fremtrædende placering, men EU skal også knyttes til andre områder (policy, økonomisk politik). Området bør ses i snæver sammenhæng med det næste område: Aktører, magt, sikkerhed, konflikter og integration i Europa og internationalt omfatter en gennemgang af de centrale aktører (stater, internationale organisationer, NGO ere m.v.) i det internationale system med vægt på centrale begreber som sikkerhed, magt, konflikt og integration. Eleverne skal kunne anvende teorier om international politik, herunder realisme og idealisme. Man kan med fordel desuden inddrage en eller flere andre teorier som fx civilisationernes sammenstød, verdenssystemteori, teori om globalisering og integrationsteorier om EU. Teorierne anvendes til at undersøge aktuelle begivenheder og udviklingstendenser. Forskellige magtbegreber (blød, hård), sikkerhedsbegreber og sikkerhedspolitiske løsninger indgår. Det vil være frugtbart at samarbejde med faget historie, således at området sættes ind i et historisk perspektiv og eleverne dermed kan se de lange linjer i udviklingen. Området globalisering og samfundsudvikling indeholder de forskellige dimensioner ved globaliseringsbegrebet, herunder årsager til globalisering og forskellige indikatorer for globaliseringen. Eleverne lærer at undersøge og diskutere fordele og ulemper ved globalisering i forhold til forskellige mål og værdier for samfundsudviklingen. Globalisering skal således ikke alene ses som et økonomisk begreb, men også som et kulturelt, miljømæssigt, militært og politisk fænomen. Samspillet mellem globalisering og samfundsudvikling fokuserer ikke alene på danske forhold, men også på andre typer af samfund. Metode Området metode omfatter komparativ, kvalitativ og kvantitativ metode, og statistiske mål, herunder lineær regression og mål for signifikant forskel. Eleverne skal kende hovedtrækkene i de tre metoder. Komparativ metode består i at sammenligne samfundsforhold ud fra et begrebsapparat for at afdække forskelle, ligheder og evt. sammenhænge. Man kan sammenligne institutioner eller aktiviteter i Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Samfundsfag A 18\n19 forskellige lande. Eleverne lærer fx at sammenligne valgmåden i Danmark og England, og undersøge hvilke konsekvenser valgmåden har for valgresultatet og regeringsdannelsen. På den måde anvendes komparativ metode til at teste, om visse uafhængige variable har betydning eller ej. Ud fra nogle cases fx forskellige lande undersøges om en uafhængig variabel (fx valgmåde eller velfærdsmodel) har betydning for en afhængig variabel (fx mindretals/flertalsregering eller beskæftigelsesfrekvens for udlændinge). En sammenligning kan være synkron eller diakron. I studieretninger med fremmedsprog og i forbindelse med studieture kan brug af komparativ metode have en fremtrædende placering. Kvalitativ metode vil typisk være interviews eller mere eller mindre systematiske observationer. Eleverne lærer at opstille problemstillinger, udarbejde interviewguide, gennemføre interviews og bearbejde svarene og konkludere. Interviews kan anvendes i mange sammenhænge fx til undersøgelser i lokalområdet, vælgerundersøgelser og studieture. Eleverne kan i forbindelse med gennemførelse af interviews med fordel reflektere over den kvalitative metodes muligheder og begrænsninger, herunder metodiske overvejelser om forforståelse, dialog og ny forståelse (hermeneutisk metode). Systematisk observation kan fx trænes ved at besøge en børnehave eller en klasse i Danmark eller i et andet land og dér observere normer, roller og sanktioner. Kvantitativ metode omfatter forskellige metoder til indsamling og bearbejdning af kvantitative data. Indsamlingen kan ske enten med brug af statistisk materiale, som eleven selv finder på nettet (fx i databaser) eller andre steder eller ved egentlige empiriske undersøgelser (spørgeskema). Eleverne kender principperne bag og usikkerheder ved opinionsundersøgelser. I studieretninger med matematik vil det være naturligt at foretage en mere systematisk behandling af, hvordan kvantitative data håndteres. Eleverne skal kunne tolke resultaterne af lineær regression, dvs. kunne forklare betydningen af ligningen for en tendenslinje (y = ax + b) og af R-kvadreret (forklaringsgraden/ determinationskoefficienten). Punkternes beliggenhed i diagrammet beskrives: Ligger de meget tæt på tendenslinjen, lidt spredt omkring tendenslinjen som en cigar, eller helt spredt som i en bisværm? Ligningen og R 2 -værdien tolkes som indikatorer for sammenhængen og dens styrke. Hældningskoefficienten i ligningen tolkes som, at hvis x stiger med 1, så ændres y med hældningskoefficienten. Eksempel: I ligningen y = -798,83x er hældningskoefficienten -798,83: Når x (benzinpris pr. liter) stiger med 1 kr., falder y med 798,83 km (årskørsel). R 2 viser forklaringsgraden, som udtrykker hvor stor en del af variationen i den afhængige variabel y, der forklares/beskrives af tendenslinjen/ligningen/modellen. Lineær regression er ikke i sig selv et bevis for, at der er en årsagssammenhæng. For at kunne tale om en sammenhæng (og ikke blot en samvariation) skal man fagligt, teoretisk kunne begrunde en sammenhæng mellem den uafhængige og den afhængige variabel. I det klassiske eksempel med antal storke og antal børnefødsler i Sønderjylland, kan der godt påvises en samvariation, men der er ikke nogen faglig begrundelse for en sammenhæng. Her er det en tredje variabel urbaniseringsgraden, der kan forklare både faldet i antal storke og faldet i antal børnefødsler. Der må også tages forbehold for, at R 2 ikke siger noget om hvilken retning en evt. kausalitet har: Afhænger y af x, eller afhænger x af y? Det må fagligt begrundes, hvilken variabel, der er afhængig, og hvilken der er uafhængig. R 2 varierer mellem 0 og 1. Hvis R 2 er 1, ligger alle punkterne præcis på den rette linje, og tendenslinjen/den lineære model kan forklare 100 % af variationen i den afhængige variabel y. Jo tættere Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Samfundsfag A 19\n20 punkterne ligger på tendenslinjen, jo højere bliver R 2. Jo mere spredt punkterne ligger i forhold til linjen, jo mere vil R 2 nærme sig 0. Hvis R 2 fx er 0,59, ligger punkterne lidt spredt i forhold til linjen, men har stadig form som en cigar omkring linjen. Tendenslinjen/ligningen/modellen kan forklare 59 % af variationen i y, mens de sidste 41 % må forklares ud fra andre forhold end denne model 2. Desuden kan man undersøge mulige årsager til afvigelser fra tendenslinjen, fx lande der har et særligt højt eller særlig lavt CO 2 -udslip i forhold til BNP. I samarbejdet med matematik kan man desuden inddrage korrelationskoefficienten r. Eleverne skal kunne tolke mål for signifikant forskel, dvs. kunne tolke p-værdien som resultat af en chi-i-anden-test. Eleverne skal kunne vise forståelse for, hvad p-værdien betyder. Det kan bestå i formuleringer om, at hvis p-værdien er under 0,05, så er forskellene i stikprøven signifikante (på 95% s niveau). Dvs. at forskellene er tilstrækkelig store til, at de med stor (95% s) sandsynlighed også gælder for hele populationen. Det kan også bestå i mere matematisk inspirerede formuleringer om, at p < 0,05 betyder, at en nulhypotese om, at der ikke er forskelle/afhængighed, er meget utroværdig og må forkastes 3. I forlængelse heraf foretager eleverne metodiske overvejelser om brug af lineær regression (fx overvejelser om årsag-virkning) og om mål for signifikant forskel (fx om repræsentativitet og betydning af hvilket niveau man tester på). Statistiske mål kan desuden omfatte gennemsnit, spredning, median, deciler/kvartiler, frem- og tilbageskrivning, usikkerhed/konfidensintervaller, eksponentiel vækst, eksponentiel regression, og korrelationsanalyse, og det kan omfatte andre former for test fx t-test. Krav til beregninger er beskrevet under de faglige mål, og mål for ulighed er beskrevet under kernestoffet stratifikation. I forbindelse med brug af statistiske mål kan eleverne med fordel reflektere over kvantitativ metodes og hypotetisk-deduktiv metodes muligheder og begrænsninger I forbindelse med projekter kan eleverne i praksis prøve de tre metoder. At metode optræder i kernestoffet betyder, at det i undervisningsbeskrivelsen klart skal fremgå, hvordan metodestoffet er dækket. 2 Vi siger derfor, at den lineære model har en forklaringsgrad på 43,8 %, fordi den kan forklare 43,8 % af datapunkternes variation, men der er altså en betydelig restvariation, som modellen ikke kan forklare. Den kan så enten skyldes skjulte variable, som f.eks. køn eller tilfældige variationer Matematiklærerforeningen 2010: MATHIT side 63 3 Er den forskel vi finder i stikprøven af en sådan karakter, at vi også kan forvente at finde den i populationen i relation til den usikkerhed (signifikansniveau), vi vil acceptere?. P-værdien angiver sandsynligheden for at have fundet de givne resultater i stikprøven, hvis nulhypotesen om uafhængighed faktisk var rigtig i populationen. Jo lavere p-værdi, desto mere sikker kan man således være på, at nulhypotesen er falsk. I forlængelse heraf sættes kravene til p-værdien ud fra, hvor sikker man vil være på sine konklusioner. Hvis man vil være 95 % sikker, skal p-værdien være under 0,05, for at man kan afvise nulhypotesen, og tilsvarende kræves en p-værdi under 0,01, hvis kravene til sikkerhed er 99 %. I det konkrete eksempel kan vi afvise H 0 om uafhængighed med en sikkerhed på langt over de sædvanligt krævede 95 % (svarende til p < 0,05). Vi konkluderer derfor, at der er en sammenhæng mellem køn og politisk interesse. Kasper Møller Hansen og Sune Welling Hansen: Bivariat analyse i: Lotte Bøgh Andersen m. fl. (red): Metoder i statskundskab. Side 349. Hans Reitzels Forlag Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Samfundsfag A 20\nSamfundsfag A Stx Vejledning / Råd og vink Ministeriet for Børn og Undervisning, Kontor for Gymnasiale Uddannelser 2013 Alle bestemmelser, der er bindende for undervisningen og prøverne i de gymnasiale


HardwareOnline.dk - Forum: Fjernadgang til hjemmeserver igennen Telmore bredb...\nFjernadgang til hjemmeserver igennen Telmore bredb...\nAf Ny på siden cmj1606 | 10-12-2019 16:49 | 1337 visninger | 14 svar, hop til seneste\nHej. Har lige et spørgsmål om det er muligt at tilgå sin server, når man er på et andet netværk? Jeg har skrevet med Telmore om det var muligt, de skrev de bruger NAT type 3. Men det er muligt at få adgang via vpn og ddns, jeg spurgte i grove træk hvordan det skulle sættes op, men fik ikke nogen brugbar svar, fordi de ikke supported opsætning. Så mit spørgsmål er, om der er nogen som har haft erfaringer med at få fjernadgang til sin server igennen mobilt bredbånd, med vpn? Og hvordan det skal sættes op? Vh Carsten\nHvad er det du vil kunne? Hvis du blot vil fjernstyre serveren så kan du nøjes med f.eks. teamviewer eller anydesk. Kræver ingen opsætning som udgangspunkt, blot at du installerer et program på server + klient.\nSidst redigeret 10-12-2019 17:31\nHøjst sandsynligt har de en statefull firewall det kun tillader forbindelser initieret fra den mobile enhed og ud på nettet. Jeg nægter at tro på du kan få det til at virke med standard APN. Hos Telenor kan du tilvælge produktet "Erhvervs APN" (også muligt for private, trods navnet), så får du en forbindelse med andre firewall-settings som tillader dig at gøre hvad du ønsker. Mener også 3 har et lignende produkt. Men tænk dig om - du er pludselig meget sårbar når der er åbent for trafik ude fra det store, vide internet - anbefaler du har SIM-kort i en router, ellers skal du i hvert fald have en meget god software-firewall\nDet er blandt andet, at tilgå filer via sftp. Jeg bruger en Huawai b618s-22d router, Men spørgsmålet er om det er muligt at kunne få adgang til server via vpnserver og ddns, med et almideligt mobilt bredbånd abonnement.\nSidst redigeret 10-12-2019 19:10\nSiden du spørger igen - lad mig prøve at svare igen :) NEJ - det kan du ikke som standard. Det vil være alt for stor en sikkerheds-risiko for hr. og fru Jensen at dette er åbnet som standard. Se evt. https://www.telenor.dk[...] side 6 - "Erhvervs APN" eller "Fast IP til MBB" er det du har brug for. Jeg formoder du vil finde prisen for Erhvervs APN mest tiltrækkende :) Jeg er ikke bekendt med at Telmore har tilsvarende mulighed\nDet var træls. Mange tak for svar :-)\njeg er ikke med hvad de mener med nat 3 men hvis du har en offenligt tilgange ip adresse paa din router sa er det blot at port forwarde til din server. Du har ikke brug for Fast IP af tekniske aarsager. i tilfaelde det er det der skal til er det pga du for en offenligt ip\n#6 Offentlig IP eller ej, du finder ingen mobiludbyder hvor forbindelser som default tillades fra ydersiden. Alle kører med statefull firewalls hvor klienten skal initiere forbindelsen. Alt andet vil ende i anarki da forbrugeren ofte ikke har en router eller andet til at beskytte dem som der typisk er ved faste forbindelser. Så - du SKAL have et specielt produkt med andre firewall-settings, og nej fast IP er ikke en nødvendighed, det har jeg heller ikke påstået - men lad være med at få det til at lyde som om at fordi du har en offentlig IP uden NAT, at så kan alt lade sig gøre\nJeg har løst en lignende problematik med en VPN Airvpn tillader port forwarding på udvalgte porte, det vil dog helt sikkert være nogle porte der ikke er de gængse porte. Alternativt kan du sætte en billig VPS op med en tunnel der forwarder de porte du har brug for.\nSom der er sagt tidligere er der mulighed for at du sætter VPN op for at få adgang. Derudover er der også et produkt der hedder Ngrok, som laver en åben port, hvis det er til en webløsning. Er ikke helt sikker på de understøtter FTP og alt muligt andet. https://ngrok.com[...]\nTjek evt. reverse ssh ud: https://www.howtogeek.com[...]\n#7 bemaerk at jeg talte om tekniske begraensing og krav og ikke hvad et firmat vaelger at stille op af extra forhindringer. Der er stor forskel og jeg udspecificerede de paent tydeligt i mit indlaeg.\n#11 OP spørger konkret til en mobilforbindelse, og du svarer med "du", kan ikke læse det som andet end en henvisning til det konkrete scenarie. Dit indlæg er ikke egnet til andet end at forvirre spørger yderligere.\n#0, når du er bag NAT fra din udbyder, er det ikke muligt at lave services der kan tilgås udefra. Dertil skal du have din egen IP, hvor du kan lave forward fra. Du kan prøve og ringe til 3 og høre om du kan tilkøbe denne service. Årsagen til udbyderne lukker af for forward, er ganske simpelt for at spare på de offentlige IP-adresser, som der er mangel på. Flere kunder deler dermed en enkelt IP. Du kan være ganske rolig mht. firewall. Den boks du har fra 3, har indbygget firewall og selv med egen IP, er dit net lukket som udgangspunkt. Det er ganske enkelt ikke rigtigt, når der begrundes mend anarki og manglende sikkerhed. Du kan godt få VPN til at virke, men kræver at din server kan lave en connection udadtil, til en server du kontrollere. Det kan eksempelvis være en VPS som nævnes. Ellers kan du bruge teamviewer, som laver en connection til firmaet, og som du så kan forbinde til. Men kræver du har tillid til teamviewer og at de ikke benytter sig af muligheden for at tilgå din server.\n#13 Tro mig - der er i hundredetusinde-vis af mobilkunder bare i Danmark som har en offentlig IP, men hvor der alligevel er spærret for indgående trafik, så det er ikke kun for at spare IP-adresser. Routere har ofte indbygget firewall af en art, ja. Men mobiltelefoner, dongles, sim-inside PC etc. har ikke.\nOpret svar til indlægget: Fjernadgang til hjemmeserver igennen Telmore bredb...


Farvevalg af en spilleautomat – Restaurering af automater\nMan har en masse overvejelser, når man får en spilleautomat ind, som skal males. Hvilke farver var originalt i spil? Hvordan skal den males og ikke mindst, hvordan vil det se ud? Der er nogle automater, særligt meget gamle automat, hvor da ville være helligbrøde at bryde med det originale farvetema (for slet ikke at tale om overhovedet at male den om, i særlige tilfælde), mens det er med andre automat er mindre vigtigt. Hvad angår en Lord Sega ligger den nok primært i den sidste kategori, selvom der altid kan findes nogle som mener det modsatte. Vores holdning er dog, at blot det gøres ordenligt og stilfuldt, så er det bestemt tilladt. Man ødelægger jo intet, hvis den alligevel skulle males – underforstået, at den jo altid kan males om igen.\nDet kan være svært visualisere en farvekombination. Man kan have en idé om hvad der ville være pænt, men det er reelt svært at vide inden man gå igang. Så nogle gang griber vi til Photoshop og leger lidt med farvekombinationerne, inden vi begiver os videre i processen. Dette er en af disse gang.\nUdgangspunktet er automaten set herover.\nUden præcis retning eller specifikke farver for øje, prøver vi os frem med en masse farvekombinationer. For at se hvad der fungerer. Derefter kan vi så vælge den ene farvekombination som vi vil prøve til denne automat.\nSå er det jo blot at vælge den man bedst kan lide. Hvis du selv vil lege videre kan du hente Photoshop-filen her.\nAlle, Berliner Stern, Ikke vores


Deleordning med en pædofil? | Viborg | viborg-folkeblad.dk\nPubliceret 06. oktober 2017 kl. 18:00\nOm lidt er en pædofildømt far til en 16-årig pige på fri fod. Det gruer pigens storesøster og mor for.\nDen mand, der er dømt for at misbruge sin nu tidligere steddatter igennem fire år, er om lidt på fri fod. Efter udstået fængselsstraf har han stadig ret til at være far for sin biologiske datter.\nViborg: Når en dømt pædofil mand formentlig løslades inden for få måneder, så skal han ud og være far for sin 16-årige datter. En datter, der er halvsøster til den pige, som han lige nu sidder fængslet for at have udnyttet seksuelt.\nEt faktum som hverken den dømte mands ekskone eller offeret, den nu 21-årige datter Sarah forstår. Sarah blev misbrugt seksuelt af sin stedfar, fra hun var 12, til hun var 14 år. Alligevel kan manden efter endt fængselsstraf gå direkte ud og se sin biologiske datter Lise.\n- Jeg har flere gange bedt Statsforvaltningen om at tage forældremyndigheden fra ham, men det kan man ikke, fordi han ikke har rørt hende (hans biologiske datter, red.), fortæller Vibeke, som blev skilt fra sin mand, da hun fandt ud af, hvad han havde gjort imod hendes i dag 21-årige datter.\n- Kan jeg ikke affinde mig med, at han stadig har forældremyndigheden, kan jeg gå rettens vej, men det har jeg simpelthen ikke overskud til, og hvor skal jeg få pengene fra? spørger hun.\n- Manden sidder i fængsel for pædofili og incest. Hallo! siger hun åbenlyst desperat.\nI historien optræder fire personer under anonyme navne. Det sker af hensyn til den yngste datter. Folkebladet er bekendt med identiteten på dem alle.Vibeke, 54 år. Mor til Lise, 16, Sarah, 21, og en tredje datter på 24 år.\nSarah, 21 år. Sagens hovedperson, som var offer for sin stedfars overgreb.\nMogens, 41 år, da han blev dømt i november 2015. Nu skilt fra Vibeke, som han har datteren Lise med.\nLise, 16 år. Biologisk datter af både Vibeke og den dømte pædofile, Mogens.\nOfferet i sagen - Sarah - ville ønske, at en sexforbryder som hendes tidligere stedfar, automatisk mister forældremyndigheden og retten til samvær, når han bliver dømt for at forgribe sig på børn.\n- Det ville være en kæmpe lettelse. Måske især for min lillesøster, som ikke kan få sig selv til at sige til sin far, at hun ikke vil se ham. Det er svært for min søster at sige fra, og jeg tror, at det ville være gavnligt for hende, hvis nogen tog valget for hende, mener hun.\n- Børn er bare meget loyale, uanset hvad forælderen har gjort. Derfor ville det da være nemmere, hvis nogen havde taget beslutningen for hende, indtil hun blev 18 år og gammel nok til selv at tage den, uddyber hendes mor, Vibeke, som ikke selv vil forbyde sin datter at se sin far:\n- Hun skal aldrig vokse op og kunne kigge på mig og sige, at jeg har taget hendes far fra hende.\nDet er i Statsforvaltningen, at alle sager om forældremyndighed og samværsret begynder.\nDe to ting er i øvrigt uafhængige af hinanden, men ingen af de to dele tages automatisk fra en person, som dømmes for overgreb eller andre forbrydelser.\nDet bekræfter Kirsten Rosenkilde Olsen, kontorchef ved det familieretslige kontor, Odense og Aabenraa.\nØnsker en forælder at fratage sin eks-partner forældremyndigheden, er det op til domstolen at afgøre, om der er grundlag for det, efter at sagen i første omgang har været oppe i Statsforvaltningen.\nDet er til gengæld Statsforvaltningen selv, som træffer beslutningen om retten til samvær.\n- Og nej, der er ikke noget i lovgivningen, der siger, at har man begået overgreb imod sit barn, så kan man ikke være sammen med det. Det står i loven, at der skal træffes beslutning om samvær ud fra, hvad der er bedst for barnet, og det er klart, at har mor eller far begået overgreb, så indgår det som et vigtigt hensyn i forhold til, hvad der er bedst for barnet. Men der er ikke noget, som siger, at man automatisk mister retten til at være sammen med sit barn, fortæller Kirsten Rosenkilde Olsen.\nEr man dømt for seksuelle overgreb på børn, kan man på grund af en plettet børneattest ikke blive frivillig i en fodboldklub eller få arbejde i en sfo, men forælder kan man altså godt være.\n- For Statsforvaltningen er beskyttelseshensynet til barnet altid det vigtigste i forhold til samvær. Men man kan dog i nogle tilfælde vurdere, at det er rigtig vigtigt rent psykologisk, at barnet har kontakt til forælderen. Det kan være overvåget samvær eller via telefonen eller brev. Det vigtigste er altid, at vi gør det, der er bedst for barnet, og at vi ikke risikerer at sende et barn ud i et overgreb, siger hun.\nHvis én forælder ønsker at fratage den anden enten samværsretten eller forældremyndigheden eller begge dele, så er det op til forælderen at sætte sagen i gang, hvilket i langt de fleste tilfælde vil kræve en række møder.\nVibeke har flere gange ringet til Statsforvaltningen for at få den til at fratage faren, Mogens, forældremyndigheden eller for i det mindste at sørge for, at han kun må være sammen med sin datter, hvis de er overvåget.\nMen hver gang har svaret ifølge Vibeke været det samme: Fordi han ikke har rørt sin datter, er der ikke noget at gøre.\nSelv er Vibeke i tvivl om, hvorvidt Lise overhovedet har været så heldig ikke at blive udsat for sin fars forbrydelser.\n- Det kan man jo have fortrængt, når man har været så lille ... Spørger man hende, har han aldrig gjort noget, men man kan jo ikke lade være med at tænke sit. Man får en masse spøgelser oppe i hovedet, siger hun.\nVibeke beskriver sin eks-mand som en mand, der kan glide let og elegant hen over det meste og charmere de fleste. Vibeke er desperat for at få ham stoppet, og hun aner ikke, om hun gør det rigtige ved at lade det være op til 16-årige Lise selv, om hun vil se sin far.\nHun kan ikke lade være med at bebrejde myndighederne for at have svigtet enormt. Sådan har det været for hende hele vejen, siden sagen begyndte at rulle. Man resocialiserer og gør alverden for forbryderen, siger hun.\nImens står ofrene hjælpeløse og alene tilbage.\n- Når man får sådan en dom, så burde man automatisk miste retten til at have forældremyndighed, og så kunne sagen tages op, hvis han blev behandlet, mener hun.\nDer er også det aspekt i det for Vibeke, at hvis det kun var hendes selvbestaltede forbud, som adskilte Lise fra sin far, så ville hun aldrig få fred, mener hun:\n- Hvis jeg forbød hende at se ham, ville det komme tilbage i hovedet på mig, for så ville han opsøge mig konstant.\nSelvom Vibeke og Mogens er skilt, og selvom han har gjort ting, Vibeke stadig ikke kan få over sine læber, så er han stadig far til deres yngste datter. Den virkelighed skal hun for alvor forholde sig til, når Mogens snart er en fri mand igen.\n- Han har selv en idé om, at han skal holde jul med sin datter i år, konstaterer Vibeke opgivende.\nMaja blev misbrugt af sin stedfar: - Hvis jeg skal kunne hjælpe andre, bliver jeg nødt til at stå...


Sådan oprettes en Viewport i AutoCAD 2014 - Zajacperrone.com\nNår du opretter layout, skaber viewports fra bunden i AutoCAD 2014 er ofte den nemmeste strategi. Opret Wizard Layout er fint, når du starter ud, men de fleste tegninger har unikke,-standardiserede arrangementer af viewports.\nOpret et nyt layout i tegningen.\nKlik Quick View Layouts at vise preview billeder, og derefter højreklikke på et billede og vælge nye layout. Et nyt layout er tilføjet til slutningen af billedet strip.\nKlik på billedet af det nye layout for at åbne den.\nEt nyt layout vises i tegnevinduet, der viser arkområde standard og en enkelt rektangulær viewport centreret på arket. (Du vil oprette en brugerdefineret viewport, så i det næste trin, vil du slette denne standard en.)\nFlyt trådkorset over viewport grænsen og klik for at markere den, og derefter trykke på Delete-tasten.\nSelv om en visningsfelt ikke opfører sig ligesom andre tegneobjekter, er det et formål, ligesom en linje eller en cirkel. Og som enhver anden tegning objekt, kan der vælges en viewport og flyttes, kopieres, skaleres, klædt eller slettes.\nPå båndet, skal du klikke på fanen Layout; derefter i panelet Layout Viewports vælge rektangulære.\nHvis Rektangulært knappen er nedtonet (vi ved, de er alle rektangulære - det er den, der siger Rectangular), er du stadig i model space. Skift til papir plads.\nAutoCAD beder dig om at vælge det første hjørne af den nye viewport.\nVælg et punkt et eller andet sted på den tomme side for at finde det første hjørne af den nye viewport.\nAutoCAD beder dig om at vælge det andet hjørne.\nVælg et andet punkt for at placere det andet hjørne af den nye viewport.\nAutoCAD trækker viewport, og modellen plads geometri vises inde i det. Dernæst angive en tegning skala for viewport (r).\nAngivelse af korrekte viewport skala før snarere end senere skænker et par vigtige fordele. Du kan\nBrug noteobjekt dokumentation genstande såsom tekst, dimensioner, skraveringer, blokke, og ikke sammenhængende (stiplede) linietyper.\nNemt plotte afsluttet layout på en skala fra 1: 1 og samtidig bevare de enkelte, virkelighedstro målestok viewports.\nKlik på den viewport grænse, som du vil anvende en skala til.\nKnappen Viewport Scale vises mod højre ende af statuslinjen.\nKlik på Viewport Scale knappen på statuslinjen.\nHvis du klikker på Viewport Scale knappen åbner en pop-up liste over hver tegning skala, der er registreret i listen skalaer, herunder metriske skalaer, selvom du arbejder i en tegning ved hjælp af engelske enheder og omvendt.\nDet meste af tiden, alt for mange skalaer er på de lister, du ser på Viewport Scale-knappen og dialogen Plot kassen. AutoCAD har en handy-dandy Edit Drawing Scales dialogboks, hvor du kan fjerne disse kejserlige skalaer, hvis du aldrig arbejde med fødder og inches, og omvendt, hvis du arbejder alene i metriske.\nHvis du vil køre gennem skalaer, vælg Scale List fra Annotation Skalering panel under fanen Kommentér eller typen SCALELISTEDIT og tryk på Enter for at åbne Edit Drawing Scales dialogboksen. Hvis (okay - når) du laver en fejl, Reset knappen i Edit Drawing Scales dialogboksen gendanner alle standardindstillinger skalaer.\nFind den skala, som du vil anvende til den aktive viewport, og vælg den fra listen.\nDisplayet zoomer ind eller ud for at justere den valgte viewport skala automatisk. Du bør låse viewport når skalaen er korrekt. Det er nemt at blæse skalaen, som du panorere og zoome.\nSådan Lås Viewport i AutoCAD 2014\nHvad er en teleskopisk Conveyor?


Pause god for SIF: Topscorer er klar igen\n18.11.2021 23:00 | 3F Superliga | 0 kommentarer\nLandskampspausen har været god for Silkeborg, der har fået topscoreren Sebastian Jørgensen klar igen efter en skade.\nSøndag er Silkeborg tilbage i aktion efter landskampspausen, når de gæster FC Nordsjælland.\nSenest bankede Kent Nielsens tropper Farum-klubben med 4-1, og det kunne sagtens blive ganske underholdende igen.\n– Det kan sagtens gå hen at blive rigtig livligt og underholdende – forhåbentlig kun i den ene ende.\n- Sidste gang mod FC Nordsjælland forpagtede vi en god del af skarpheden og straffede dem prompte, men resultatet 4-1 var nok lidt misvisende – og vi ved, at vi søndag helt sikkert bliver udfordret på især deres fart og individuelle kompetencer, så vi skal have hurtigløberskoene med.\n- Det bliver en kamp om hvem af de to hold, der kan dominere bedst på bolden, fortæller Kent Nielsen til klubbens hjemmeside.\nHan har været glad for landskampspausen, der har givet tid til at få Sebastian Jørgensen tilbage på banen, efter han havde væske i knoglerne, der betød, at han måtte melde afbud til U21-landsholdet.\n– Landskampspausen har bekommet os vel, og vi har mange spillere, der har gjort sig fortjent til en startplads. Vores landsholdsspillere er kommet godt hjem, og Sebastian Jørgensen er også blevet klar igen oven på sin skade, så holdet ser godt ud, og vi går forventningsfulde ind til kampen.\n- Jeg hører, at der igen vil være en god portion medrejsende fans på lægterne, og det glæder vi os til. Der har været rigtig flot support også på udebanerne her i efteråret, og det betyder rigtig meget for os – støtten giver ekstra energi til holdet og gør en forskel, siger Kent Nielsen.\nSilkeborg er nummer seks med 23 point - fire ned til AGF.\nVarm SIF'er med U21-afbud: Væske i knogler\nSilkeborg holdt FCK fra skud på mål: Stærkt\nManglende chancer mod SIF ærgrer FCK-chef


Jeg er en kvinde på 45 - alenemor med 2 børn på 10 og 12. Kort fortalt handler mit problem om at være vokset op sammen med en psykisk syg / depressiv mor og en far, som nemt blev vred, og som jeg var bange for. Min morfar var også psykisk syg - indlagt på lukket afd. en stor del af min barndom. Fra jeg var ganske lille var jeg mors sjælesørger - ALT fortalte hun mig. Samtidig var jeg i hendes øjne forkert - lignede min far etc. etc. Jeg kom til at kæmpe med massiv angst og perioder med depression, som kulminerede i en fødselsdepression for 10 år siden. Her syntes jeg, at jeg fik klarhed over, hvad det alt sammen handlede om, jeg fik defineret mine grænser i forhold til min mor. For 2 år siden i forbindelse med min skilsmisse begyndte de samme symptomer igen for mig. Jeg har taget 15 mg. Remeron siden, hvilket har hjulpet mig meget - især med at kunne sove.\nMit aktuelle problem nu er, at min gamle mor, som nu næsten er 80 igen har brug for min hjælp, idet hun begynder at blive dement. Jeg skal til læge sammen med hende, og vil stå lidt ude på sidelinjen og se til at der bliver ydet hende nødvendig hjælp. Det er udelukket, at jeg ikke hjælper hende, MEN - kontakt med hende omkring hendes sygdom - sender mig HVER gang ned i angsten og depressionen igen. Jeg kan godt se, hvorfor, men jeg formår ikke at vende mine tanker eller mit følelsesmæssige mønster. Jeg reagerer som var jeg 15 med ansvaret for en dødsyg mor - og med truslen fra en meget vred far hængende over nakken. Igennem årene har jeg søgt hjælp mange forskellige steder - men det gennemgående mønster har været, at jeg er blevet sendt hjem igen efter ganske få konsultationer fordi jeg åbenbart er for velfungerende - eller hvad ved jeg. Jeg ER velfungerende, men jeg går med en dybhavsbombe inde i mig - jeg er SÅ bange for angsten og depressionen - jeg vil så gerne ha´ at nogen skal kunne se mig og hjælpe mig med at bryde det her mønster.Jeg er så bange for at give den her arv videre til mine børn. Jeg er så træt af at skulle slås med det her. Hvor går jeg hen - hvad gør jeg ???\nSvar (25 mar 2002)\nDu berører et af de problemer, der er aller sværest for os. Med din beskrivelse af din barndom, har du måtte betale en pris for det liv du havde, med angst for ikke at slå til i gode tider, og depressioner i onde. Det er ikke sundt for at barn, at blive brugt som skriftefader eller bedste veninde af nogen voksen, og slet af ens egne forældre. Børn er altid loyale, men kommer i svære konflikter, når de overværer forældrenes skænderier, eller hører deres nedladende omtaler af den anden, eller som du også har oplevet, at først erfare at far/mor er dum, for bag efter selv at blive sammenlignet med far/mor. Du skriver om hvordan du tidligere har sagt fra overfor din mor, og det er da også kernen i den aktuelle sag. Det er atter på tide at sige fra, uanset din mors helbred, kommer dit eget i første række, du kan naturligvis fortsat have et nært forhold til din mor men med den undtagelse, at i ikke diskuterer hverken det fysiske eller det psykiske helbred. Det er ikke ikke dit problem, at hun har det skidt, og du selv ikke have det dårligt med "reaktivering" af din barndoms konflikter. Du har beklagelig vis en større sandsynlighed end baggrundsbefolkningen for at dine børn selv får depressioner, der er er tydelig tendens til ophobning heraf i familier, omend den præcise arvegang ikke er fastlagt. På den anden side vil en god og tryg barndom som du giver dine børn, være den bedste ballast inden de selv skal i gang med livet. Jeg har ikke noget godt bud på dine fremtidige muligheder. Hvis det i dit lokalsamfund er en selvhjælpsgruppe for mennesker i din situation, vil det være ideelt, jeg vil tro din privat praktiserende læge vil være orienteret om de bedste muligheder.


Pleje af den døende (Foredrag) | LIVA Kurser\nPleje af den døende (Foredrag)\nBliv klædt på til at give døende borgere den bedst mulige støtte i den sen palliative – og terminale fase, hvor livet kun har få måneder, uger eller dage tilbage.\nPalliation handler om meget mere end smertebehandling. Det handler også om at give livskvalitet og lindring af både fysiske, psykiske, sociale og eksistentielle lidelser hos mennesker der rammes af livstruende sygdom som fx KOL, hjertesvigt, cancer, kronisk nyresygdom, Alzheimer mm. Det både hos den døende og dennes pårørende.\nI den sidste levetid, er det vigtigt at plejepersonalet, er rustet til at udføre professionel pleje, så både den døende og de efterlevende føler sig imødekommet og kan gå døden i møde på en ordentligt måde.\nForedraget lægger vægt på de fysiske lidelser, den symptomlindrende behandling, og der dykkes ned i det, der erfaringsmæssigt er vanskeligt at håndtere i den daglige pleje hos et døende menneske.\nDer bliver der lagt vægt på de palliative symptomer fatigue (ekstrem træthed), smerter, døden uden mad og drikke, samt tegn på at døden er nær.\nAlt du skal vide - Ønsker til mine efterladtePris: 0,- krLæs mere\nMålgruppe: Ansatte i demensplejen, Ansatte i ældreplejen, Hjemmeplejere, Sosu-assistenter/hjælpere, Sygeplejersker, Udgående sygeplejersker, Ældreplejen


Forside › Ledig - hvad gør du? › Jobnet.dk & CV\nFor at stå til rådighed for arbejdsmarkedet skal du oprette dit CV på jobnet.dk hurtigst muligt, og senest 14 dage efter du har meldt dig ledig.\nFormålet med CV’et er, at du giver oplysninger, der gør, at jobcentret kan afgive et rimeligt tilbud om aktivering til dig. Derudover, at der kan etableres et match mellem dine ønsker og kvalifikationer og de ledige stillinger, der måtte være. Endelig, at arbejdsgiverne kan kontakte dig direkte gennem jobnet.dk.\nHar du haft arbejde i en kortere periode, skal du genaktivere dit CV, når du tilmelder dig jobcentret. Har du ikke aktiveret dit CV efter fire uger, kan vi blive nødt til at stoppe udbetalingen af dine dagpenge.\nDet er derfor vigtigt, at dit CV er så komplet og korrekt som muligt, når du udfylder oplysninger om din tidligere beskæftigelse, uddannelse, dine kvalifikationer osv.\nDet er jobcentret, der godkender dit CV.\nNår du har oprettet dit CV, skal du aktivere det. Ved at gøre det gør du dit CV synligt for arbejdsgivere, der leder efter kvalificeret arbejdskraft. Mens dit CV er aktivt, er du forpligtet til at holde øje med arbejdstilbud.\nDu skal sørge for at opdatere dit CV. Har du haft arbejde i en kortere periode eller deltaget i et kvalificerende uddannelsesforløb, skal du skrive det på dit CV.\nVelkomstmøde i AJKS\nSenest to uger efter du har meldt dig ledig, skal vi afholde et Velkomstmøde med dig.\nPå mødet vil du blive klædt på i forhold til dagpengeregler, kontakten til jobcentret, hvordan du laver den gode ansøgning, Min Plan på jobcentret, jobsøgningsstrategi m.v.


En velgører uden store armbevægelser - Kristeligt Dagblad\nEn velgører uden store armbevægelser\nAudiens - Direktør Peter Augustinus, Læsø, takkede for udnævnelse til ridder af 1. grad af dannebrogsordenen. Foto: Bjarne Lüthcke/.\nErhvervsmand og bestyrelsesmedlem i Augustinus Fonden Peter Augustinus er død. Han blev 69 år\nSom velhavende menneske har man et ansvar for at gøre gavn med sine penge. Det mente Peter Augustinus, der som mangeårigt medlem af Augustinus Fondens bestyrelse selv i betydelig grad levede op til det ansvar. Fonden har gennem årene ydet millioner af kroner i støtte til mange grene af det danske samfund, især inden for forskning og kultur.\nFor Peter Augustinus vedkommende blev det altid gjort med ydmyghed og uden de store armbevægelser.\nDet ligger i min opfattelse af livet, som Gud har givet mig. Det der med at placere sig selv i højsædet, og her kommer jeg, og nu skal I se, hvor mange penge jeg har, og hvordan jeg kan jonglere med dem, det er overhovedet ikke mig. De livsværdier, jeg har fået fra min familie, bygger på det stik modsatte, sagde han for nogle år siden til Kristeligt Dagblad. Det var et af de meget sjældne interviews, den succesrige erhvervsmand gav i sit liv.\nLÆS OGSÅ: En både god og plaget præst\nKristeligt Dagblad har i øvrigt meget at være Peter Augustinus taknemmelig for, da hans indflydelse var stærkt medvirkende til, at Augustinus Fabrikker i 1995 købte aktier i Kristeligt Dagblad og dermed hjalp med at sikre avisens overlevelse.\nPeter Augustinus døde den 5. april, 69 år gammel. Han var syvende generation af tobaksfabrik-familien Augustinus. Han var ved sin død direktør i familieselskabet Augustinus Industri A/S samt bestyrelsesmedlem i Augustinusfonden og Chr. Augustinus Fabrikker.\nPeter Augustinus mistede sin far, fabrikant Ludvig Augustinus, da han var bare to år, og til opdragelsen af ham fik hans mor hjælp af tre værger. Han gik på katolsk skole og blev tidligt opmærksom på, at kristendommen skulle have fylde i hans liv. Det samme skulle kunsten og musikken. I ungdomsårene drømte han om at blive organist, men valgte alligevel at blive økonom og følge i familieanernes fodspor og gøre karriere i erhvervslivet.\nOrgelspillet holdt han ved lige i fritiden, og han var desuden passioneret lytter til klassisk musik. Så passioneret, at han med avisindlæg gik aktivt ind i debatten om Danmarks Radios forpligtelser i forhold til den klassiske musik i radioen.\nPeter Augustinus var især interesseret i kulturelle produkter, der knytter sig til kristendommen, eksempelvis kalkmalerier. Men han var også særdeles glad for naturen og skrev flere artikler om orkideer. Blomsterne fandt han blandt andet på Læsø, hvor tilbragte megen tid i sommerhalvåret sammen med sin hustru, Lis Augustinus. Hun var hans gymnasiekæreste, sammen fik de tre børn og blev bedsteforældre til en større flok børnebørn.\nFamilien var altid det, der betød mest for Peter Augustinus. Foruden somrene på Læsø var det hjemmet i Rågeleje, der var rammen om det givende familiesamvær.\nI sin lange erhvervskarriere har Peter Augustinus haft mange tillidsposter; han har været formand for Kultureksportudvalget, Dansk-Fransk Kulturfond og Hamletfestspillene på Kronborg.\nHan har haft bestyrelsesposter i blandt andet Louisiana, Museums Fonden, Dansk-Grønlandsk Kulturfond, Østre Gasværk Teater, Egeskov Fonden, Experimentarium, Care Danmark og Verdensnaturfonden.\nPeter Augustinus var ridder af Dannebrog og kommandør af første grad af Den Nationale Spanske Fortjenstorden.


Vi leverer nye grønne poser hvert forår. Løber du tør, så brug en almindelig affaldspose i stedet.\nJo mindre beholder til restaffald du har, jo billigere bliver det – især hvis beholderen til restaffald kun skal tømmes hver 14. dag.\nNår du skal sortere dit organiske affald, er det lettest, hvis du har en beholder til i dit køkken – der hvor affaldet opstår. Derfor får du en lille grøn spand med låg. Den er 20, 5 cm høj, 26,5 cm bred og 20, 5 cm dyb. Den kan du eventuelt hænge under køkkenvasken - så er den lige ved hånden i forbindelse med madlavningen.\nHvordan og hvornår får vi nye poser?\nBor du i etageejendom, bofællesskab med flere end 4 husstande, eller i en ejerforening, så vil du få poserne udleveret af din vicevært/udlejer eller som vedtaget af ejendommens bestyrelse.\nHvis du bor i enfamiliehus bliver poserne leveret direkte på din adresse én gang om året i løbet af foråret. Skulle du løbe tør for de grønne poser, kan du bruge almindelige skraldeposer eller andre poser efter dit valg. Der er beregnet én pose til hver anden dag. Vi tager forbehold for forsinkelser i forhold til tidsplanen. Den er at betragte som et fingerpeg, fordi vi kommer til at bruge lidt længere tid på omdelingen, idet vi kun må køre med en mand i bilen.\nPoserne er lavet af genbrugsplast. Inden det organiske affald bliver bioforgasset og efterfølgende spredt på markerne, bliver det renset for plastik og andre urenheder. Derfor benytter vi plastikposer og ikke andre dyrere alternativer som bionedbrydelige poser eller papirsposer.\nDen lille grønne køkkenspand\nHvis du bor i enfamiliehus, så har vi leveret den lille grønne køkkenspand, da vi rullede ordningen med organisk affald ud i dit område. Bor du i en etageejendom, så skal din udlejer/vicevært sørge for, at alle lejemål har modtaget både en spand og poser hertil.\nEr du nybygger af et enfamiliehus, så leverer vi en grøn køkkenspand samtidigt med, at vi leverer de affaldsbeholdere, du har bestilt til ejendommen.\nHar du ikke modtaget den grønne køkkenspand, så kan du rette henvendelse til affaldskontoret på tlf. 89 15 16 17 eller på mail affaldskontoret@randers.dk


Nye teknologier som Robotic Process Automation og Machine Learning strømmer ind over kommunerne. I KL tror vi på, at disse teknologier kan være med til at hjælpe med nogle af de udfordringer, vi står over for i fremtiden. Men det kræver, at vi forstår og mestrer de nye digitale teknologier i praksis. For at ruste kommunerne til den digitale fremtid tilbyder vi derfor et nyt kursus i intelligent digital automatisering, hvor fokus primært er på, hvordan man arbejder med data og de nye teknologier i praksis\nKurset består af to moduler á to dage hver.\nKL-Huset i København:\nModul 1: 1. – 2. juni 2021.\nModul 2: 16. – 17. juni 2021.\nDu kan læse mere om kurset her eller tilmelde dig ved at følge linket nedenfor:\nKurser Kursus om Intelligent automatisering med RPA 2021


Dato for offentliggørelse: 04 januar 2017 .\n1. Deltag i klub IKEA familie - Det er gratis. Ved at blive medlem af IKEA Family Club får du en masse fordele, som virksomheden normalt rapporterer via den officielle hjemmeside.\n2. Start rejsen på IKEA varehuse, "tværtimod", det vil sige fra begyndelsen af hallen, og i slutningen, i retning af exit. Så du hurtigt komme til den mest efterspurgte varer og varer, der udbydes til salg. Ellers vil du falde i labyrint, hvorfra det er næsten umuligt at komme ud, før du går gennem alle afdelingerne i butikken. Der er dog et lille trick her: Du har sandsynligvis allerede bemærket, at bevægelsesretningen for hver 15 meter ændres, tilsyneladende for at købere endelig mister deres fornemmelse af verdens virkelighed. I IKEA er der genveje, men de er næsten usynlige for os, hvad enten det er en udgang gennem badeværelset eller en simpel dør ved siden af rulletrappen.\n3. Hold dig væk fra afsnittene, med kodenavnet "bliver nødt til bord". Nå, der kan gå forbi mega-komfortable sneakers eller praktiske bøjler og tøj klip?! Og husk, tilbage i IKEA varehuse udbudt enorme containere, Som er fuld af små ting? Det forekommer, at tingene er billige eller tilbud på, selv om det ikke er tilfældet. Igen, gør vi en utrolig mængde af unødvendige indkøb.\n4. Føle sig "hjemme". Søgeord - "SOM DEN ER". Men i en afslappet tilstand de fleste mennesker gør udslæt handlinger. Endvidere liggende på sengen i IKEA varehusVær omhyggelig med at tænke over deres egen sundhed, fordi ingen ændrer sengetøj efter hver besøgende.\n5. Brug lejligheden til at underholde dine børn gratis. Hos IKEA butikker har en mor og barn værelse, samt børn legerum For børn over 90, se cm, men under 120, se højde.\n6. Hold øje med ugentlige opdateringer, closeouts og specielle tilbud er det muligt, at varerne har været på din "venteliste" i lang tid, som markedsføres på en vidunderlig måde i dag til en rimelig pris.