Veleposlanstva 14 zemalja u Hrvatskoj pozivaju na poštivanje prava LBGT osoba - tportal\nSAVEZNIŠTVO ZA SOLIDARNOST\nVeleposlanstva 14 zemalja u Hrvatskoj pozivaju na poštivanje prava LGBT osoba\nZadnja izmjena 16.05.2018 18:00\nObjavljeno 16.05.2018 u 17:29\nProsvjed za zaštitu ljudskih prava nakon napada na LGBT zajednicu\nVeleposlanstva 14 zemalja u Hrvatskoj pozvala su u srijedu u povodu obilježavanja Međunarodnog dana borbe protiv homofobije, transfobije i bifobije (IDAHOT) 17. svibnja na davanje podrške borbi da svi ljudi uživaju jednaka prava bez obzira na njihov identitet, priopćilo je Kanadsko veleposlanstvo u RH\nMeđunarodni dan borbe protiv homofobije, transfobije i bifobije, koji se obilježava 17. svibnja, pomaže privući pozornost vlasti, donositelja odluka, medija i javnosti na diskriminaciju i nasilje s kojima se osobe LGBTI osobe suočavaju u svijetu.\nOvogodišnja tema je "Savezništva za solidarnost" i usredotočuje se na potrebu solidarnosti unutar zajednica različitih manjina, jer se prava pojedinačnih skupina ne mogu osigurati ako se prava drugih skupina zanemaruju.\nS obzirom na to da su njihove zemlje supredsjedateljice Koalicije za jednaka prava, veleposlanici Kanade i Čilea pozvali su diplomatsku zajednicu u Hrvatskoj da proslavi taj dan, što je prihvatilo 12 veleposlanstava.\nHrvatska od Vijeća Europe dobila bolni šamar, pitali smo pogođene skupine što o tome kažu\nOPTUŽILA GA ZA HOMOFOBIJU\nHrvatska gay slikovnica posvađala srpsku premijerku s njezinim ministrom\nPokrenuta u Urugvaju 2016., Koalicija za jednaka prava (ERC) prva je međuvladina mreža koja promiče i štiti ljudska prava LGBTI osoba na međunarodnoj razini. Više od trideset zemalja pridružilo se do sada.\n"Jednaka ljudska prava, bez obzira na seksualnu orijentaciju ili rodni identitet, glavni su cilj IDAHOT-a te prepoznajemo da je i Hrvatska partnerska zemlja u unapređivanju prava LGBTI osoba", kaže se u priopćenju.\nU tekstu se podsjeća da je 1. prosinca 2017. hrvatska vlada jednoglasno usvojila Nacionalni plan za borbu protiv diskriminacije za razdoblje od 2017. do 2022. godine te Akcijski plan za njegovu provedbu za razdoblje 2017-2019., koji se bave pitanjima kao što su ranjivost LGBTI osoba pri zapošljavanju i pristupu zdravstvenoj zaštiti.\n"Kao što je kanadski premijer Justin Trudeau rekao: 'Jači smo ne usprkos našim razlikama, već upravo zbog njih'. U tom duhu obvezujemo se ne samo na zaštitu prava LGBTI osoba, već i slavljenje njihovih doprinosa društvenoj raznolikosti naših zemalja", ističe se u priopćenju.\nProgram koji su osmislile Dugine obitelji uključuje Okrugli stol o pravima djece u duginim obiteljima u Hrvatskom saboru. Različiti stručnjaci raspravljat će o položaju i pravima djece u duginim obiteljima i o tome kako im pružiti najbolju moguću zaštitu, ljubav i brigu.\nPopodnevni dio programa održat će se u dvorani Muller Kina Europe te će biti otvoren za javnost. Od 16 do 17 sati, posjetitelji će moći istražiti 'živu knjižnicu', u kojoj su knjige zapravo ljudi s različitim iskustvima, a čitanje se sastoji od razgovora. Nakon 'žive knjižnice' slijedi jednosatna diskusija o LGBTI pravima s internacionalnim i hrvatskim stručnjacima i aktivistima.\nKako je globalna tema Međunarodnog dana borbe protiv homofobije, transfobije i bifobije ove godine "Savezništva za solidarnost", Dugine obitelji uključile su članove ostalih ranjivih skupina u ovo događanje. Proslava će završiti prikazivanjem kanadskog filma "Posljednja šansa", dokumentarca koji donosi priče pet tražitelja azila u bijegu iz svojih zemalja kako bi izbjegli homofobno nasilje, s početkom u 18 sati.\n"Članovi LGBTI zajednice i dalje su predmet otvorene diskriminacije. Sedamnaesti svibnja dan je kada svi zajedno možemo pokazati svoju podršku borbi za sve ljude da uživaju jednaka prava bez obzira na njihov identitet", navodi se u priopćenju.


“Božji je blagoslov što nas je doveo u ovu Zakladu. U Albaniji ne bismo mogli platiti liječenje. Bez zaklade, možda moj sin Sokrat danas više ne bi bio među nama.\nBog nam je pomogao kad nas je ovamo doveo. Svim majkama teško bolesne djece od srca želim istu sreću.“ Riječi su to kojima Lumturi Sinjan iz Albanije opisuje susret sa Zakladom.\nKATARINA HOSU, volonterka nadovezuje se na riječi ove majke: “Kad god pomislim na volontere, nameće mi se riječ zadovoljstvo. To nam zadovoljstvo daju mame i njihova djeca, stigli su u Italia pred koji dan ili su ovdje već neko vrijeme. Iskazuju nam privrženost i zahvalnost koje je danas doista rijetko naći kod ljudi. To je smisao volonterstva, bar ja tako mislim.“\nAZRA NUHEFENDIĆ, dobitnica međunarodne nagrade Luchetta 2004.\nTo je vrlo važna dužnost. Kada na to pomislim, sjetim se svojih troje kolega, novinara Talijanske TV koji su snimali reportažu o djeci u ratu. Sigurna sam da ni u svojim najluđim snovima nisu mogli zamisliti da bi njihova žrtva mogla uroditi nečim tako lijepim, tolikom pomoći tolikim ljudima.\nOSAMA KHALAIL, počasni pomoćnik prisjeća se dječaka koji je iz Iraka došao na liječenje u bolnicu Burlo Garofalo: “Izgubio je vid u eksploziji bombe. Svijet je percipirao sluhom. — Kad sam ušao u njegovu bolničku sobu i pozdravio na arapskom, nasmiješio mi se. A kad sam ga pitao zna li tko sam, mirno je odgovorio – Dakako! Ti Osama!”.\nIsprva je Zaklada koja organizira nagradu za novinarstvo pomagala samo djeci s područja bivše Jugoslavije. Onda se pomoć proširila na cijeli svijet.\nVažno je pomagati djeci na bilo kakav način. Pružiti im liječenje koje ne bi mogli dobiti u svojoj zemlji, silna je pomoć.\nPrevažno je sve dobro organizirati. Zna se tko koga vodi u bolnicu, tko… ondje ostane pa čeka, a tko čeka kod kuće…


Cijeli grad je dočekao heroje, a pehar su razbili u diskoteci - Večernji.hr\nPrije 20 godina u Metkoviću\nCijeli grad je dočekao heroje, a pehar su razbili u diskoteci\n02. 05. 2020. u 18:50 0 komentara 5977 prikaza\nJunak je na kraju ispao Dragan Jerković, koji je obranio zadnja dva šuta. Metković je izgubio s 23:25, ali je zbog većeg broja pogodaka u gostima osvojio pehar\nPrije dvadeset godina rukometaši Metkovića osvojili su Kup EHF-a. U dvije finalne utakmice bili su bolji od njemačkog Flensburga, a doček u Metkoviću još se i danas prepričava.\nOni hrabriji reći će da je cijeli grad dočekao svoje rukometaše, a osvajači europskog kupa satima su se probijali Sportskom ulicom koja je vodila do dvorane. „Krivac“ za taj rezultat bio je Stipe Gabrić Jambo koji je uložio puno privatnog novca u ovaj projekt.\nVratio je neke igrače u rodni grad, došla su i neka pojačanja poput Slovenca Pušnika i Mađara Zsigmonda. Od te generacije ključne uloge u reprezentaciji Hrvatske kasnijih godina odigrali su Dragan i Goran Jerković, Nikša Kaleb, Davor Dominiković i Pero Metličić dok su već prekaljeni reprezentativci bili Slavko Goluža i Ivica Obrvan.\nPomolili se na putu\nEuropski put prema vrhu počeo je susretom šesnaestine finala protiv talijanskog kluba Rubiera. U Metkoviću je bilo 24:20, a u uzvratu 22:19 za tadašnje hrvatske doprvake.\n– Na prvo gostovanje krenuli smo autobusom do Splita, a onda brodom do Riminija, te kasnije autobusom do Rubiere. Znam da je prvo stajanje bilo Svetište Majke Božje Lurdske – Vepric, pokraj Makarske. Osobno sam tražio trenera da tu stanemo i da se pomolimo za početka europske avanture – sjeća se tih dana Slavko Goluža.\nU vrijeme kada nije bilo interneta, kako ste kratili vrijeme na dugačkim putovanjima?\n– Uglavnom spavanjem. Netko bi čitao knjige, malo ih je kartalo,a tada su u modi bili Walkmani – naglasio je Goluža koji se sjetio veličanstvenog dočeka.\n– Kad smo došli u splitsku zračnu luku, vladala je golema gužva. U Opuzenu smo morali izaći iz autobusa jer je bila tolika gužva da dalje nismo mogli. Tih dana svi su nas htjeli vidjeti u Dalmaciji,. Od manjih mjesta pa sve do Splita. Uostalom, dva dana nakon povratka iz Flensburga bili smo gosti na nogometnoj utakmici između Hajduka i Dinama. I danas pamtiti kako nas je Torcida sjajno dočekala.\nPROSLAVLJENI SPORTAŠ Zoran Primorac: ' Žena mi je bila najbolji psiholog, a u karijeri sam spavao i u kontejneru'\nA gdje je pobjednički dres?\n– Čuvam ga kao i sve dresove u kojima sam ostvario značajne rezultate, u kojima sam osvajao medalje. Tako ima originalne dresove iz Atlante, Atene – kaže Goluža.\nNakon susreta protiv Ribere došlo je do smjene trenera na klupi Metkovića. Iliju Puljevića na klupi naslijedio je Ivica Obrvan.\n– U to vrijeme nisam mogao igrati zbog ozljede Ahilove tetive. Prvi sam put sjeo na klupu na gostovanju u Visokom, kod Bosne. U toj prvoj utakmici osmine finala izgubili smo sa 22:23. Pored mene na klupi je sjedio Zdenko Dragović, tadašnji direktor kluba. Veći je dio utakmice vodio, mijenjao igrače, galamio na suce. U jednom trenutku okrenuo sam se prema njemu i pitao ga – tko vodi utakmicu? On me pogleda i ispriča se. Rekao je da se previše uživio, da ga je ponijela utakmica – sjeća se Ivica Obrvan.\nSuparnik u četvrtfinalu bio je Ciudad Real.\n– Njihovi čelnici, došavši u Metković, govorili su nam da prave klub koji će prekinuti dominaciju Barcelone. Nama je to tada zvučalo kao bajka, ali se poslije stvarno dogodilo da su bili bolji od Barce. U Metkoviću smo dobili samo s dva razlike (22:20), ali smo na uzvrat otišli s puno optimizma. Jednostavno smo znali da nas ne mogu izbaciti. Izgubili smo s pogotkom razlike – kazao je Nikša Kaleb.\nSvi operirali koljeno\nU polufinalu je Metković izbacio slovenski Prevent.\n– U to vrijeme taj je klub bio izuzetno jak, jači od Ciudad Reala. U gostima smo izgubili s minus tri (26:29), ali smo u Metkoviću dobili pet (24:19). Moram pohvaliti dvojicu naših najvjernijih navijača, pravih animatora na tribinama. Jedna je bio Kairo, koji je bio obučen poput neretvanskog gusara, a drugi je bio Zlatko Volarević, kojeg su svi zvali Dilajla. On je nekad bio bubnjar u Đavolima – naglasio je Kaleb, koji nam je otkrio poveznicu te generacije. – Danas nema nijednog od nas koji nije barem jednom operirao koljeno.\nFinale i Flensburg. Sastav u kojem su dominirali Danci, u Metkoviću pobjeda 24:22...\n– Oni su u tom trenutku vodili u njemačkom prvenstvu, a igrali su još i finale Kupa Njemačke. Na kraju su izgubili sve! Šetajući se gradom večer prije uzvrata vidjeli smo da pripremaju pozornicu za njihovo slavlje, a autobus koji su poslali po nas u hotel bio je gradski. Sve nas je to dodatno motiviralo – sjeća se Davor Dominiković, koji je s osam pogodaka bio najefikasniji u redovima Metkovića.\nJunak je na kraju ispao Dragan Jerković, koji je obranio zadnja dva šuta. Metković je izgubio s 23:25, ali je zbog većeg broja pogodaka u gostima osvojio pehar koji su igrači nakon povratka u grad malo razbili na slavlju u jednoj diskoteci...\nKljučne riječi rukomet Metković


Varaždinske vijesti - Od danas nove registarske pločice s EU logom, cijene - smanjene\nOd danas nove registarske pločice s EU logom, cijene - smanjene\n04. Srp 2016., 22:08\nOd ponedjeljka 4. srpnja stupa na snagu Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o registraciji i označavanju vozila i Rješenje o utvrđivanju cijena obrazaca, registarskih, pokusnih, prenosivih i izvoznih pločica kojim je reguliran izgled i cijena novih registarskih pločica.\nPrema ovom pravilniku, postojećim registarskim pločica s lijeve strane dodan je plavi pravokutnik kao oznaka pripadnosti Europskoj uniji, tzv. europski logo i nacionalna oznaka za Hrvatsku - HR. Registarska područja ostala su ista.\nŠto se tiče cijene, gotovo sve vrste registarskih pločica su pojeftinile. Obične registarske pločice pojeftinile su sa 76 na 65 kuna, registarske pločice po narudžbi s unaprijed zadanom brojčanom i slovnom oznakom pojeftinile su s 378 na 278 kuna, prenosive pločice pojeftinile su s 920 na 278 kuna, dok je najveće pojeftinjenje svakako ono za registarske pločice po izboru koje su sa 6.720 kuna pojeftinile na 2.000 kuna. Nove cijene registarskih pločica možete pogledati OVDJE.\n« Ne propustite - varaždinska dvorišta su od 17 sati ponovno otvorena\nUpisi u tijeku, a još nema kriterija za subvenciju prijevoza »\nImamo 60-ak inspektora koji su stalno u aktivnostima, ali kazni za sada nema\nMUP najavio nove osobne iskaznice, s posebnim čipom i kompatibilne s mobitelima\nPolicija u akciji kontrole alkohola i droga: u šest dana zaustavili 26 vozača koji su malo popili\nMontirao registracije drugog automobila da se može voziti sa svojim\nTrojica mladića montirali tablice s drugih automobila, u vožnji ih zaustavila policija\nPolicija zapošljava na godinu dana, traže oko 200 osoba za stručno osposobljavanje\nUkida se 15 policijskih uprava, broj šefova srezat će se za trećinu


Politika je postala zbrajanje krušaka i jabuka | fratar.net\nPolitika je postala zbrajanje krušaka i jabuka\nIma li izlazak na izbore uopće smisla kad je politika postala zbrajanje krušaka i jabuka? U kolumni čitajte o „odrađivanju“ posla japanskoga suca, o tome zašto svećenik nije htio mještaninu voditi sprovod i kako slijepac slijepca vodi.\nZa nama su izbori za Europski parlament. Rezultati su poznati. Što smo naučili iz ovih izbora. Naučili smo da anketna ispitivanja lažu. Naučili smo da je svima sladak euro-parlamentarni kolač od mnoštva tisuća eura. A najviše smo naučili da je moguće zbrajati kruške i jabuke i svesti ih pod istu vrstu voća. Ovi izbori su po prilici bili ovakvi: Dođeš u trgovinu voćem i pitaš pet kilograma jabuka. Prodavačica ti onda u vrećicu stavi kilogram breskvi, pola kilograma banana, kilogram krušaka, pola kilograma šljiva i uz to dva kilograma jabuka. No, sve se to prodaje pod onim zatraženim jabukama. Tako je bilo na izborima. Čudni koalicijski savezi su ljude tjerali da mogu birati samo po načelu sve ili ništa. Ako je netko htio dati glas npr. Ruži Tomašić ili Marijani Petir, morao ga je dati i ostalima s te liste koju je nosio HDZ. Isto tako, ako je netko htio dati glas Toninu Piculi iz SDP-a, morao je svoj glas dati i Jozi Radošu iz HNS-a ili Miloradu Pupovcu iz SDSS-a.\nČudna je ta koktel demokracija na hrvatski način. Svakako se tu može govoriti o manipulaciji i prijevarama biračkoga tijela. Koalicijske saveze, pošteno gledajući, trebalo bi stvarati nakon izbora, kada se vidi tko je tko. Vidjevši okruženje, dugo ćemo čekati da se demokracija očisti od zakonske manipulacije biračima pred čijim se očima uporno zbrajaju kruške i jabuke i kao takve se nazivaju istim voćem. Zato vjerojatno i jesmo u „banani“.\nSvećenik kao stečajni upravitelj\nPrepričava se kako je na hrvatskome otoku dolaskom demokracije umro čovjek koji nije bio vjernik i nije išao u crkvu. Obitelj je ipak tražila da se za njega slavi misa u crkvi i da svećenik vodi obred pokopa. Svećenik je to odbijao učiniti jer je znao da taj pokojnik nikada nije ušao u crkvu i nije nikada za života tražio nikakve vjerske usluge. Nakon što je svećenik odbio voditi pokop, intervenirao je biskup i naredio svećeniku da ipak izvrši obred ukopa. Kada je počela sveta misa u crkvi, tada je, kako svjedoci kažu, svećenik rekao da su u crkvi svi dragovoljno, a da je samo pokojnik i on kao svećenik prisilno. Još je dodao: «Meni je biskup naredio da moram biti, a tebe, pokojniče, unesoše bez tvoga pristanka i tvoje volje.»\nPišem ovo jer se nedavno sličan slučaj zbio u hrvatskoj župi gdje svećenik nije htio voditi obrede ukopa mještaninu koji za života nije dolazio na misu i nije svećenika primao na blagoslov kuće. Na toga svećenika se obrušila medijska javnost kako je čudak i da nema milosrđa. Nitko se nije upitao za prave razloge svećenikove odluke. Čisto sumnjam da bi neki vjernik sutra bio sretan da umre u vjerskim uvjerenjima i da mu onda djeca odluče da ima sprovod uza samo građanski ili ateistički protokol. Tako je i s onima koji umiru kao uvjereni ateisti. Nije dobro svojim pokojnicima mijenjati opredjeljenja nakon smrti. To treba učiniti za života. Svećenik je pastir Božjih duša i povjerena stada, a ne stečajni upravitelj koji pokapa i one koji nikada nisu htjeli svećeniku reći ni Hvaljen Isus i Marija.\nSudac Japanac i njihovi smećari\nPoznata je i ujedno grozna izjava međunarodnoga predstavnika, koju je na početku agresije na Hrvatsku 1991., vojnomu i političkomu vrhu tadanje Jugoslavije izrekao da se stvar s Hrvatskom riješi brzo i bez puno krvi. To je bila stvarnost koja je u prijevodu značila gazite sve pred sobom i po svaku cijenu ugušite želju Hrvata za slobodom i vlastitom domovinom. Možda je usporedba prenategnuta ali dok sam gledao utakmicu otvaranja Svjetskoga prvenstva u nogometu između Brazila i Hrvatske ta mi je izjava bila najlogičnija da bih opisao što se zbivalo na toj utakmici.\nI u Brazilu je netko (čitaj Fifa) najvjerojatnije izrekao japanskomu sudcu da nas uništi brzo i uz što manje krvi. Sudac je bio dosljedan u izvršavanju zadatka i učinio je to brzo. Nepostojeći jedanaesterac je dosudio munjevito, a kasnije je dovršavao posao kako bi se otklonio svaki mogući način da onaj tko mora biti poražen ne dođe u poziciju pobjednika. Iskusniji nogometni i zakulisni analitičari jednostavno će reći da je sudac samo odradio svoj posao. Hrvati su se kao nacija zatekli u krivo vrijeme na krivome mjestu. Tako je nesretni Japanac Nishimura poslužio tuđim interesima ubijajući tezu o japanskoj naciji poštenja i dosljednosti. Obraz Japanaca ipak je donekle spašen kada su njihovi navijači nakon njihove utakmice pokupili iza sebe smeće i sve ostavili čisto. To je predivna gesta. Sreća je onoga sudca da tada na stadionu nisu bili njegovi sunarodnjaci jer bi vjerojatno i njega pospremili na primjereno mjesto na one koji rade prljavi posao.\nU BiH se zahuktava politička utrka za jesenske izbore. U BiH izlaze dva tiskana dnevnika na hrvatskome jeziku, onaj sa zagrebačkom adresom je „Večernji list“ i drugi s mostarskom adresom „Dnevni list“. Kada ih čovjek čita, ima dojam da se u njima tako različito piše o političkoj poziciji Hrvata kao da jedni žive u Kurdistanu, a drugi u na nekome drugom kraju svijeta. Tako po jednima Dragan Čović uvjerljivo vodi u izboru za člana predsjedništva, a Martin Raguž ima neznatnu potporu ispitanih Hrvata. No, nekoliko dana kasnije u drugoj dnevnoj tiskovini Martin Raguž uvjerljivo vodi. Naravno, sumnjati je u bilo kakvo ispitivanje javnoga mnijenja jer se piše kako „gazda“ novina naredi.\nZato držim shodnim u oči izbora donijeti sljedeću priču. Dvadesetčetverogodišnji mladić, gledajući kroz prozor vlaka, najednom vrisnu: „Tataaaaaa, gledaaaaajjjjj drveće se kreće unazaaaaad!“ Otac se najradosnije nasmijao gledajući s ljubavi u svoga sina. Ali za to vrijeme mlađi bračni par, koji je sjedio preko puta njih, pogledao je u momka od 24 godine s tugom i sa sažaljenjem. Iznenada mladić odjednom opet viknu: „Tataaaaa, pogledaaaajjj oblaci lete s nama!“ Bračni par nije više mogao izdržati pa po dogovoru rekoše ocu toga mladića: „Gospodine, a zašto ne pošaljete svoga sina nekomu dobrom liječniku? Netko mu sigurno može pomoći.“ Otac se nasmijao i uzvratio im: „I jesam. Mi se baš sada vraćamo iz bolnice. Moj sin, ovaj momak kojega ovdje vidite, bio je slijep od rođenja. Ali mu je operacijom vraćen vid. On tek od ovoga jutra može prvi put u životu vidjeti stvarnost oko sebe.“ Eto, volio bih da i mi u BiH progledamo na čuđenje mnogih oko nas. No, bojim se da će teško to ići jer su nam često liječnici (čitaj vođe) slijepe da bi mogle pomoći sebi i drugima da progledamo! Mi kao da smo predodređeni da od stabla ne vidimo šumu.


NISI KRIVA!: Najčešći oblik online nasilja neželjeno je objavljivanje intimnih fotografija i snimki. Prijavi ga! - Javni servis\n„U Hrvatskoj ne postoje jasni statistički pokazatelji online nasilja budući da ono još uvijek nije dovoljno prepoznato, a ‘SURF and SOUND’ projektom ćemo raditi na praćenju slučajeva te uspostavljanju modela prevencije nasilja kroz alate za informiranje žrtava, prijavu nasilja te psihološke i pravne podrške“, objašnjava nam Šarčević.\n„U slučajevima kada žrtve prijave online nasilje, policija i pravosuđe to možda neće shvatiti tako ozbiljno kao što shvaća slučajeve nasilja u ‘stvarnom životu’. To rezultira nedovoljnim podatcima i nedostatkom usporedivih statistika na razini Europske unije, što znači da onima koji donose odluke ne možemo pokazati koliko se često takvo nasilje događa. To je ozbiljan problem, jer to znači da se žrtve često moraju zadovoljiti neadekvatnom ili ponekad čak i nikakvom zaštitom“, upozoravaju u Europskom institutu za ravnopravnost spolova.


Potrebni sastojci: 2 dl slatkog vrhnja, 50 g margarina ili neslani maslac, 100 g šećera u prahu, 2 vanilin šećera, 120 g kokos brašna, 1 vrećica želatine u prahu\nPriprema: U zdjelicu uspite želatinu u prahu i dodajte joj 5 žlica hladne vode. Neka odstoji 5 minuta. Slatko vrhnje zagrijte do vrenja, pa dodajte margarin, šećer i želatinu. Miješajte da se želatina otopi pa dodajte i kokos brašno te sve dobro promiješajte. Tu smjesu rasporedite u silikonski kalup sa oblicima kakve već želite. U ovom primjeru su to srca. Kalup ostavite u hladnjaku da se smjesa stisne. Kad se rashladi imat će konzistenciju kao unutrašnjost Bounty čokoladica. Izvadite dobivena srca iz kalupa pa ih ukrasite tamnom čokoladom. Čokoladu rastopite sa malo ulja ili margarina do tvrdoće koju želite. Osnovni je omjer na 100 grama čokolade za kuhanje ide 75 grama margarina. Čokolada i margarin se zajedno stavljaju rastopiti u maloj posudi na štednjaku, dok se topi miješaju se cijelo vrijeme, a sa vatre se skidaju u trenutku dok su još vidljivi zasebni komadići margarina i čokolade. Tada skinete s vatre i nastavite miješati dok se sve ne otopi i poveže. Ako pretjerate sa zagrijavanjem, može se dogoditi da se masnoća počne odvajati od čokolade pa postane neupotrebljiva.\nSastojci: 100 do 150 g bijele čokolade za glazure, žlica ulja, par kapi crvene prehrambene boje\nZa punjenje: 2 žlice prženih lješnjaka samljeni na krupno, 1 žlica sitno sjeckanih napolitanki, 2-3 žlice Nutelle (količine ovisi o veličini kalupa i vašem ukusu)\nPriprema: Bijeloj čokoladi za glazure dodamo sasvim malo ulja da postane tekuća, uz zagrijavanje u vodenoj kupelji. Kad se otopi dodamo kap-dvije crvene prehrambene boje, tako da poprimi lijepu rozu boju. U silikonske kalupe u obliku malih ružica stavite, ovisno o veličini, žlicu ili dvije čokolade na dno (pazite da vam ostane ¼ čokoladne mase za završetak pralina). Kistom razmažite čokoladu uz rubove kalupa tako da čokolada stvori i stranice pralina. Napravite tako za svaku ružicu i stavite u hladnjak da se čokolada posve stvrdne. Nakon pola sata izvadite ih iz hladnjaka, pa unutrašnjost svake pojedine ruže napunite kremom. Može to biti krema koja vam je ostala od torte, ako i nju radite za tu prigodu, ili napravite poseban nadjev: u blenderu sameljite 10 dag prženih lješnjaka i 5 napolitanki pa pomiješajte sa 2-3 žlice Nutelle. Tom smjesom popunite unutrašnjost ružica. Lagano zagrijte ostatak bijele čokolade pa njome prelijte preko nadjeva, tako da se čokoladom zatvori pralina. Ponovo kalup stavite u hladnjak da se ohladi i stisne do kraja. Nakon pola sata izvadite iz hladnjaka, pa lagano, gurajući ih s donje strane, vadite pralinu po pralinu iz silikonskog kalupa i stavljajte ih u papirne košarice i na pladanj. Pri tome je dobro navući silikonske rukavice, kako se čokolada ne bi pri dodiru topila, što može deformirati ružice i ostaviti ružne tragove otisaka prstiju.\nSastojci: 30 dag keksa Petit Beurre, 10 dag šećera u prahu, 10 dag margarina ili neslanog maslaca, 2 žlice Nutelle, 2 žlice čokolade u prahu, 1,5 dl mlijeka, 3 žlice ruma, 1 vanilin šećer\nPriprema: U blenderu ili mlinčiću za orahe sameljite kekse, pa dobivene mrvice zamijesite sa ostalim sastojicima. Dobivenu smjesu umotajte u najlonsku foliju te stavite da odmara u hladnjaku sat vremena, kako bi keksi upili vlažne sastojke. Izvadite iz hladnjaka smjesu. Površinu za valjanje tijesta prekrijte komadom najlonske folije. Na nju stavite tijesto i malo ga zaravnajte odnosno spljoštite koliko možete dlanovima. Prekrijte drugim komadom najlonske folije pa počnite valjati tijesto valjkom preko folije. Najlonsku koristimo zato što kod ovog tijesta ne možemo ljepljivu masu posipati brašnom. Kad smo tijesto razvaljali na debljinu od oko pola centimetra, pomoću kalupa izrezujemo iz njega različite oblike (zvijezdice, autiće, mali borove, srca, medeke…) Umačemo ih u rastopljenu čokoladu, ostavimo na žici da se ocijede pa ukrasimo šećernim mrvicama živih boja.\nPovezane temebijela čokolada, božićni kolači, čokolada, kokos, kolači, lješnjaci, praline, slatko


Ljudi, jel' sve ok?\nU2 – UZKRSNI UTORAK, DAN IZA 'NEMAUSA'…\nUzkrsni utorak je mnogima jedan od 'najcrnjih' (black day) i najdepresivnijih dana u godini, poglavito onima koji u prenesenom značenju vole pjesmu „Prokleta nedjelja“. Naime, ono što je tijekom cijele godine ponedjeljak – prvi dan radnoga tjedna – dakle čisti 'mrak' i 'užas' nakon opuštenog vikenda (a posebna je 'milost' ako je 'produžen'!), to je u velikom dijelu kršćanskoga svijeta koji i Uzkrsni ponedjeljak slavi kao 'drugi dan Uzkrsa' (kao što je Sveti Stjepan nakon Božića), upravo ovaj Utorak.\nNo on je ujedno prigoda svima da analiziraju proteklo blagdansko razdoblje od preko nekoliko slobodnih dana, da prokomentiraju slavlja i obiteljska druženja, posjećivanja, proživljene pobožnosti i trenutke radostnoga zajedništva… Tako je redovito bilo – sve do ove godine! Ni Veliki tjedan, ni Uzkrs, ni Uzkrsni ponedjeljak više nisu što su bili… Namjerno sam jučer prilog o tome odgodio za dana, iz sućuti prema 'pokojnom' „Emausu“. A to je naziv toga dana, na koji se – prema crkvenoj tradiciji, kao što je općenito u kršćanskoj – održavaju svećenički susreti, posjećuje se rodbinu i prijatelje, a negdje je običaj da se hodočasti u marijanska svetišta. Nažalost, to je ovoga Uzkrsa sve izostalo – za svećenike je 'Emaus' vožnja u (k)leru odnosno 'Nemaus', a za sve općenito – 'Domaus'…\nTa je tradicija druženja i posjećivanja nastala na spomen putovanja (a zapravo bijega radi sigurnosti!) dvojice učenika iz Jeruzalema u desetak kilometara udaljeni Emaus, gdje im se pridružio uskrsli Isus (kako je to lijepo opisao evanđelist Luka – 24,13-35), ali su ga prepoznali tek poslije za stolom u trenutku „lomljenja kruha“, kada je naglo nestao, a oni se odmah bez straha vratili u Jeruzalem. Tamo su našli zajedno okupljene apostole, ali iza dobro zaključanih vrata, tj. dobro zabarikadirani „u strahu od Židova“. U našem slučaju jučer je sav svijet – u strahu od virusa! – u medijski nametnutom 'ostanidomaškom' raspoloženju također bio zabarikadiran u svojim svakodnevnim 'krletkama'…\nA do kada? Kada je tome svršetak? To još uvijek ne zna ni trenutno najjači hrvatski 'medij' – ABBC (Alemka, Bero, Božo & Cakumpakum). A 'ne znaju' ili zato što ne smiju odkriti, ili zato što im iz globalnog 'stožera' nije priopćeno, ili zato što im „kristalna kugla“ (koju spominju) još nije odkrila (što pokazuje kako i medicinski stručnjaci, baš poput političara, rado koketiraju s okultizmom!)…\nA to je pak\nda virus je trag:\nna djelu je vrag…!\nZato, među ostalim pobožnostima, svakoga dana trebamo moliti ili pjevati molitvu Gospi „Pod obranu se Tvoju…“ i obavljati posvetu Njezinu Bezgrješnom Srcu… Amen.\nNB: Napomena uz fotografiju: na Uzkrsni ponedjeljak ponegdje je cijeli mali ZOO bio slobodan posjetiti ljude u njihovim velikim HOO 'kavezima'…!


Ubijenoj ženi došao na pogreb i objavio poruku: 'Adio, voljena' | 24sata\nPonedjeljak, 13. 8. 2018 u 09:02, izmjena prije 9 mjeseci, 1 tjedan\nTVRDI DA IMA ALIBI Željko Tukić (65) iz Trogira dobio je mjesec dana pritvora zbog sumnje da je ubio bivšu suprugu Asju (61). On tvrdi da ima alibi i svjedoke te da nije bio ni blizu u vrijeme ubojstva\nSplitska policija u subotu poslijepodne uhitila je Željka Tukića (65) zbog sumnje da je ubio bivšu suprugu Asju Tukić (61), liječnicu koju su u ponedjeljak pronašli izmasakriranu u svom stanu u Trogiru.\nMrtvu liječnicu pronašao je i policiji javio za zločin upravo osumnjičeni. Muškarac se pred inspektorima branio, tvrdi kako je nevin. Ponudio je i alibi: tvrdi da je u vrijeme zločina bio na drugom mjestu te da će naći i svjedoke, a smatra da se to lako može utvrditi telekomunikacijskim vještačenjem njegova mobitela, odnosno da se preko baznih stanica može locirati najmanje pet-šest kilometara od stana u kojem je ubijena dr. Tukić.\nZBOG UTJECAJA NA SVJEDOKE Ubojstvo u Trogiru: Bivšem mužu određen istražni zatvor\nU nedjelju popodne iza 16 sati priveli su ga na splitsko Državno odvjetništvo uz kaznenu prijavu za ubojstvo. Određen mu je pritvor od mjesec dana zbog opasnosti od utjecaja na svjedoke. Splitska policija je ranije priopćila kako su prikupili dovoljno materijalnih dokaza, obavijesti i saznanja da Željka Tukića osumnjiče za ubojstvo svoje bivše supruge, koja je brutalno izbodena.\nTijekom subote su mu pretražili i stan koji je koristio u Slatinama na Čiovu, a ronioci su pretraživali morsko dno kraj kuće te su ga konačno uhitili oko 13 sati.\nZLOČIN ŠOKIRAO TROGIR Priveli bivšeg muža liječnice: 'Nisam je ubio. Imam svjedoke'\nNesretna žena je prošlog ponedjeljka došla pospremiti stan u centru Trogira koji je iznajmljivala. Oko 9:30 sati je krenula iz Splita zbog smjene gostiju. Inače je to radio upravo njezin bivši suprug: Rastali su se prije gotovo 30 godina, no ostali su u korektnim odnosima zbog kćeri. Kako neslužbeno doznajemo od izvora bliskih istrazi, Tukić nije bio sretan honorarom koji je dobivao za posao.\nAsja Tukić se negdje iza 11 sati prestala javljati na mobitel, kćer je potom alarmirala oca, a on je pak otišao u stan te oko 13.45 sati nazvao policiju. Istražitelji očito vjeruju kako je bilo sasvim dovoljno vremena da ubije bivšu ženu, napusti stan i otiđe uništiti dokaze te se potom pravi iznenađen. Njegovo točno kretanje i vremenski okvir tek treba dokazati pred sudom.\nIgnorirali ga na pogrebu\nŽeljko Tukić je tri dana kasnije bio i na pogrebu, stajao iza ožalošćene kćeri i Asjinog brata. Ljudi koji su bili na pogrebu kažu da je na trenutke izgledao tiho i potreseno, sa suzama u očima, ali i da ga je ostatak obitelji praktički ignorirao. Bivšoj supruzi objavio je i osmrtnicu u Slobodnoj Dalmaciji.\n- Adio voljena, hvala ti za sve lijepo provedeno s tobom. Tvoj Željko Tukić - napisao je.\nPOKOPALI SU JE Policija sužava krug, ubojica doktorice Asje je slabije građe\nU osmrtnicama koje su objavili ostali članovi obitelji njega i ne spominju kao ožalošćenog.\nSplitska liječnica, koja je bila omiljena među kolegama ali i brojnim pacijentima, izbodena je četiri puta s prednje strane te jednom u leđa. U stanu nisu pronašli tragove provale niti nekakvog sukoba prije ubojstva, a također nije utvrđeno da je nešto ukradeno. Zato je policija i vjerovala kako ju je ubio netko koga je dobro poznavala i pustila u stan.\nPronađen je i trag sandale u krvi, malog broja, koji je mogao pripadati ili nekoj ženi ili muškarcu nižeg rasta.\nIako je osumnjičeni manji rastom, policiji taj trag nije bio ključan. Navodno su Željka Tukića snimile kamere 150 metara od mjesta ubojstva, u vrijeme za koje tvrdi da nije bio tu.\nSTRAVIČNO UBOJSTVO Splitska liječnica je ubijena s tri uboda u prsa i jednim u leđa\nIstražitelji pretpostavljaju kako je njegov motiv mogao biti novac ili pokušaj da se domogne nekretnina.\nNaime, apartmani koje je iznajmljivao zajedno s bivšom suprugom su na atraktivnoj lokaciji.\nZajedno iznajmljivali apartman\nNo za sada su podnijeli kaznenu prijavu zbog običnog ubojstva. Teško ubojstvo (između ostalog iz koristoljublja) nosi i višu moguću kaznu, a na promjenu kvalifikacije tužiteljstvo se može odlučiti kasnije.\nIstražitelji su doznali kako je posljednjih desetak dana osumnjičeni navodno često i dosta agresivno tražio, “žicao” novac od bivše supruge.\nSlično govore i susjedi u Splitu koji su bliski obitelji.\nŽeljko Tukić je navodno imao financijskih problema i ranije. Navodno je imao problema s kockom, ali ga je bivša supruga Asja ipak primila u svoj apartman, kako ne bi bio na ulici. Kako se liječnica posljednjih godina odlučila na iznajmljivanje apartmana u Trogiru, inače obiteljskog nasljeđa, povjerila je dio poslova bivšem suprugu. I to je funkcioniralo neko vrijeme.\nPrijateljima bio sumnjiv\nNo, Željko je, kažu poznanici, u posljednje vrijeme naglo promijenio ponašanje. Tražio je veći honorar za svoje usluge, postajao i neugodan.\nRodbina i prijatelji obitelji su, kako doznajemo, i prije policijskog uhićenja sumnjali na njega. Upućeni nam tvrde kako je odmah nakon otkrića zločina kćer prestala komunicirati s ocem.\nDrugi članovi rodbine su mu, kako doznajemo, dan nakon likvidacije direktno vikali “ti si je ubio”, dok se dugogodišnji prijatelj Asje Tukić, koji je poznaje od malenih nogu u Trogiru, u krugu poznanika grozio što će učiniti bivšem suprugu prijateljice, uvjeren da je upravo Željko kriv...\nTip gleda krim-serije, pa misli nadmudriti policiju...kad već spominje mobitel, mogao ga je ostaviti doma, ako je planirao ubojstvo...Najsigurnije su i od velik...prikaži još!e pomoći kamere po ulicama,uredima, poštamaškolama...obožavam ih, mnoge gadosti su se riješile baš zahvaljujući njima.Ali, hrvatići se bune protiv njih, stvarno se pitam koja je "privatnost" bitnija od šanse da se utvrdi kretanje onih koji su trajno u sukobu sa zakonom, pljačkaša ili ubojica, silovatelja, zlostavljača...okruženi smo njima, i u klopci,naprosto ne znaš odakle će izroniti.A svaki je bio "normalan,ugodan susjed,uvijek lijepo pozdravljao i pomagao nositi torbe bakicama"\nUbojstvo u Trogiru: Bivšem mužu određen istražni zatvor\nZLOČIN ŠOKIRAO TROGIR\nPOKOPALI SU JE\nPolicija sužava krug, ubojica doktorice Asje je slabije građe


U Lisinski stižu hrvatski zborovi, vokalni ansambli, folklorne skupine i klape – Net.hr\nU Lisinski stižu hrvatski zborovi, vokalni ansambli, folklorne skupine i klape\nAutor: Kristijan Leskovar 13:47 22.05.2013\nMala dvorana Koncertne dvorene Vatroslava Lisinskog 24. i 25. svibnja ugostiti će ljubitelje zborskog pjevanja i to na manifestaciji 2. natjecanje hrvatske tradicijske vokalne glazbe, koju organizira Zagrebački glazbeni podij Centra za kulturu Trešnjevka.\nNa natjecanju, koje počinje u petak u 20 sati, nastupit će više od dvadeset zborova, vokalnih ansambala, folklornih skupina te klapa iz cijele Hrvatske.\nNatjecanje otvaraju mali vokalni sastavi, a prvi skladbu, Mesec sveti ober kleti, izvet će ženski vokalni ansambl „Čipkice“. Drugoga dana Natjecanja nastupiti će folklorni zborovi, ansambli i klape, a neki od izvođača su – Folklorni ansambl „ Ivan Goran Kovačić“, ženska klapa „Ventula“ kao i klapa „ Pižolot“.\nZa sam kraj Natjecanja predviđen je i promenadni koncert koji će se u nedjelju 26. svibnja, s početkom u 12 sati, održati na Cvjetnom trgu. Posjetitelji tog koncerta, među ostalim izvedbama, imat će priliku poslušati i izvedbu zbora „Concordia discors”.\nZagrebački glazbeni podij Centra za kulturu Trešnjevka već sedamnaest godina zaredom organizira Festival pjevačkih zborova, koji uključuje Natjecanje pjevačkih zborova i Natjecanje hrvatske tradicijske vokalne glazbe, okupljajući na jednome mjestu ljubitelje zborske glazbe, a koja je najrašireniji oblik grupnog umjetničkog izražavanja. Naime, samo na području Zagreba aktivno djeluje stotinjak vokalnih ansambala. Koliko je pak hrvatska tradicijska glazba važna dokazuje i činjenica da je UNESCO hrvatsku tradicionalnu glazbu uvrstio na popis nematerijalne baštine u Europi.\nansambli hrvatska tradicijska vokalna glazba kd vatroslav lisinski natjecanje


Dar Mar: Dizmovo će dobiti još jednog policajca – Rafine pripreme za Akademiju mogu početi!\n28.12.2021 / 09:10 / Zanimljivosti\nKad Jure i Ilija u dućanu ne mogu vratiti bakšiš Mirku, Dalibor mu uvali srećku, a Mirko osvaja glavni zgoditak. Ilija i Jure traže ga da im vrati srećku, ali na kraju spašavaju Mirka koji ih optuži za krađu srećke.\nBožena želi da se Rafo pod Milinom supervizijom pripremi za policijsku akademiju. Rafo u početku odbija, ali otkrije da je talentiran za policajca. No, kad slučajno pronađe Mirkovu srećku, u dilemi je.\nBožena je također u sve većim dilemama kako se bliži vjenčanje Jure i Spomenke, na kojem je kuma. Ankica i Stipe saznaju da su se Željko i Milena vjenčali na putu, te sad imaju razlog za slavlje. Viki se nada da će se i njenoj Dadi posrećiti. Dada s Daliborom posjećuje Gabrijela u zatvoru. Ljubav cvjeta, a iz kuta ih mrko gleda Crni, koji je, kako saznajemo, prebačen u samicu nakon više pokušaja bijega.\nPoduzetnička obiteljska crta "novopečene" braće odmah je isplivala na površinu: "Za naš lanac dućana će se čut' do Münchena"


IslamBosna » Metode čišćenja srca od briga\nU drugom rivajetu stoji: “Biće ti oprošteni grijesi i bit češ pošteđen briga”….\nAllahu, podari svoj salavat Muhammedu i porodici Muhammedovoj, kao što si podario Ibrahimu i porodicu Ibrahimovoj, Ti si, uistinu, Hvaljeni i Slavljeni. Allahu, podari bereket Muhammedu i porodici Muhammedovoj, kao što si podario Ibrahimu i porodici Ibrahimovoj, Ti si, uistinu, Hvaljeni i Slavljeni….\n“Hasbunallahu ve ni’mel vekil”\nKaže Allahov Poslanik, sallAllahu alejhi we sellem: ”Ko se drži istigfara, Allah će mu iz svake poteškoće dati izlaz,otkloniti mu svaku brigu i opskrbiti ga odakle se i ne nada”\nKaže Allahov Poslanik, sallAllahu alejhi we sellem: “Kome jedina briga bude Ahiret, Allah će ga zaštititi od dunjalučke brige; a čije se brige rasprše, Allahu će biti svejedno u kojoj dolini (zemlje) će takav stradati. Hadis bilježi Madže, a šejh Albani ga je ocijenio dobrim u ’Sahihuh džami’ “6065.\nNeka tvoja danonoćna briga bude: Da mi je znati, jel Allah zadovoljan sa mnom? Ako bi sada preselio, da li bih ušao uDžennet ili u Džehennem? Da mi je znati hoću li proći sirat ćupriju ili posrnuti na njoj?\nKoji će tas moje vage biti lakši ? Kada listovi i knjige budu podijeljeni,hoće li mi biti dati u desnu ili lijevu ruku? Neka tvoja glavna briga bude Ahiret, a što se tiče dunjalučkih briga, one su mnogobrojne, pa ko se rastrgne na tim brigamaživjet će kao nesretnik i umrijeće kao nesretnik.


Bivšoj glasnogovornici sude jer je prijateljici omogućila ljetovanje na državni račun – Hrvatska riječ\n24.09.2012 hrijec Novosti 0\nBivša glasnogovornica zagrebačke policije Aleksandra Ljuba ustvrdila je na početku današnjeg suđenja da se ne osjeća krivom za zlouporabu položaj i ovlasti.\nNjoj se sudi jer je na trošak MUP-a 2006. na ljetovanje u policijskom odmaralištu u Dramlju povela prijateljicu i njezinu djecu.\nSudsko vijeće pod predsjedanjem suca Željka Horvatovića danas je ispitalo i prvih troje svjedoka, od njih desetak koliko bi ih se trebao saslušati prije donošenja presude. Većina svjedoka djelatnici su MUP-a.\nObrana bivše glasnogovornice zagrebačke policije od početka postupka ističe da je suđenje nepotrebno jer u cijelom slučaju nitko nije oštećen. Ljuba je, naime, naknadno sama platila cijeli trošak ljetovanja.\nU slučaju je bio optužen i bivši šef Odjela uslužnih djelatnosti MUP-a Mijo Vadžić koji je ranije priznao krivnju i nagodio se s USKOK-om.\nLjuba je bila glasnogovornica zagrebačke policije do travnja 2010., nakon čega je premještena u MUP-ov Odjel za odnose s javnošću. Bez obzira na kazneni postupak, nije udaljena s dužnosti.\nU MUP-u su, kako je nedavno objavljeno u medijima, ustvrdili da je u ovom slučaju, po Zakonu o policiji, nastupila apsolutna zastara pokretanja disciplinskog postupka pa se nisu stekli zakonski uvjeti za njezino udaljenje s dužnosti.\nSuoptuženi Vadžić je na vlastiti zahtjev umirovljen u srpnju 2010.\nNa suđenju za Kornatsku tragediju patologinja iznijela mučne detalje o izgledu trupla stradalih vatr...\nSkandal u hrvatskom MUP-u: Milijan Brkić, glavni tajnik HDZ-a, prepisao diplomski rad\nApple prodao 5 milijuna iPhone 5, otišla cijela zaliha


Nezaposlenost u Karlovačkoj županiji pala ispod 3.000 ljudi - Radio Mrežnica\nPočetna stranica » Nezaposlenost u Karlovačkoj županiji pala ispod 3.000 ljudi\nŽupanija KARLOVAČKA ŽUPANIJA Objavljeno 21.8.2019. - 12:53 Autor Radio Mrežnica Podijeli\nDok je nezaposlenost u Hrvatskoj rasla za 2 %, u Karlovačkoj županiji je pala za 1,9 %\nNovi pad nezaposlenosti zabilježen je u srpnju u Karlovačkoj županiji. Na burzi je trenutno rekordno malo nezaposlenih osoba, njih 2995.\nU odnosu na lipanj to je 57 osoba manje ili 1,9 % manje. Za razliku od Karlovačke županije, nezaposlenost u Republici Hrvatskoj je u srpnju rasla za 2 % pa je u državi trenutno bez posla evidentirano 114 389 osoba.\nnezaposlenost zavod za zapošljavanje\nNezaposlenost u srpnju u Karlovačkoj županiji rasla skoro 2 %\nNa karlovačkoj burzi u lipnju 2.731 nezaposlena osoba, 9,8% manje nego u svibnju


Liječenje Michaela Schumachera sve skuplje. Supruga je morala napraviti drastičan potez – Raport.ba\n10.04.2021 17:46 Autor: Raport.ba\nKako prenose mediji u Njemačkoj cijena njegova liječanja je ogromna pa je njegova supruga u međuvremenu prodala i luksuzno imanje na kojem je trebala uživati zajedno sa svojim suprugom jednom kada se penzioniše.\nNaime, pored Ženevskog jezera nalazi se veliko imanje koje je obitelj kupila u trenutku kada je Schumacher čekao svoj peti naslov prvaka. Zvijezdi Formule 1 je također za oko zapeo i jedan ranč s kojima u neposrednoj blizini kojeg su Shumacherovi odlučili kupiti za 3,5 miliona eura te potom krenuli i u renovaciju.\nIpak, čitava stvar je nakon nesreće pala u vodu te to imanje sada uglavnom koristi osiguranje i spremačice koje povremeno dođu očistiti. To se imanje sada prodaje za gotovo šest miliona eura, a mediji u Njemačkoj javljaju kako ga agent za prodaju nekretnina opisuje kao ‘ranč od 20.016 kvadrata, koji je nekada davno bio mlin, a trenutno je fantastično imanje na tihom i zaštićenom mjestu’.\nTagovi: Formula 1 liječenje Schumachera Michael Schumacher


Copa: Brazilci se izvukli s ruba ponora - tportal\nCopa: Brazilci se izvukli s ruba ponora\nVENEZUELA PRED CILJEM\nZadnja izmjena 10.07.2011 13:50\nObjavljeno 10.07.2011 u 11:35\nBrazilci su razočarali i u drugom kolu Copa Americe protiv Paragvaja. Iako je Jadson zabio za vodstvo, na kraju su se zadovoljili remijem (2:2)\nIgrala se 90. minuta u Cordobi, sudac Roldan pogledavao je na sat, brazilski su navijači već odavno bili utihnuli, dok su paragvajski slavljenički pjevali. Na izdisaju utakmice, Brazilac Fred pogodio je za 2:2! Brazil je, eto, u dvoboju 2. kola skupine B spasio bod i spriječio senzaciju. Opet je Brazil razočarao, nema u toj igri ideje, previše je nepotrebnih dodira.\nNo, i u takvoj igri Jadson, koji je zaigrao umjesto Robinha, ipak je udarcem sa 20 metara donio Brazilu vodstvo u 39. minuti, pa se očekivalo da će u nastavku napokon na površinu izbiti i neprijeporni talent brazilskih pojedinaca. Jer, zabili su gol, probili su led na Copi, imali su pozitivan rezultat i napokon su trebali nešto i odigrati! Ali... Umjesto Brazila, u nastavku je igrao – Paragvaj! Fino su se Paragvajci zgusnuli na sredini i kad bi Brazil izgubio loptu, sijevnule bi opasne polukontre u kojima je brazilska obrana imala problema!\nI u 55. minuti, nakon protunapada, Roque Santa Cruz je izjednačio, a 12 minuta kasnije Nelson Valdez doveo je Paragvaj u zasluženo vodstvo! Imao je Paragvaj još jednu krasnu zgodu, nije jeiskoristio i Brazilu se sreća osmjehnula u 90. minuti.\nJoš sretniji od Brazilaca su navijači Venezuele koji slave pobjedu nad Ekvadorom. Venezuela je na zadnjoj Copi prekinula niz od 40 godina ispadanja u prvom krugu u i ušla u četvrtfinale, a sada je na putu prema novom dobrom rezultatu. Golom Cesara Gonzaleza sa 20 metara slomila je otpor Ekvadoraca i u zadnjem kolu joj je dovoljan bod protiv Paragvaja za prolazak dalje. Ne mora uzeti ni bod ako Brazil ne pobijedi Ekvador.\nBrazilci su preživjeli veliki šok\nVenezuela je iznenađujuće blizu drugog kruga\nparagvajska nogometna reprezentacija


Stara zaboravljena zanimanja - Opančar i papučar - Narodni.NET\nHome Izdvojeno: Stara zaboravljena zanimanja – Opančar i papučar –\nOni malo stariji, vjerovatno se sjećaju opanaka, ovi mlađi danas rijetko da imaju priliku vidjeti opanke.\nŠta su zapravo opanci?\nTo je vrsta obuće, pravljena od štavljene kože, a u novije vrijeme i od gume. U 20. stoljeću opanci su bili sastavni dio odjevnog kompleta karakterističnog za područje Balkana.\nOpančar i su pretežno živili i radili po selima, jer opanci su i bili seljačka radna obuća.\nI opančari su morali izučiti zanat kod majstora, kako bi se osposobili za više vrsta izrade opanaka od kože. Opance su nosili i muški i ženske svaki dan i u posebnim prilikama.\nMuški i ženski opanci nisu se ni po čemu razlikovali.\nNisu se pravili lijevi i desni opanak — nego – jednaki i svako se jutro mijenjao na lijevoj i desnoj nozi – svaki opanak. (Bili su ko 2 čamca)\nZa svaki dan su se pravili – obični kožni i kajišari koji su imali uske kajiše, da opleteš noge – i suknene obojke – oko nogu za u selo: kalančore, a svečanije: bagom ili šnirani — pulani, crni ili cmo-žuti: cifrani s crnim lakom na prstima, znači: svagdanji i posvečani.\nPogledajte najčešće vrste opanaka!\nPapučari su izrađivali papuče i papučice svake vrste\nIako su svi imali negativno mišljenje o papučarima, ipak su naši stari preko ljeta (muškarci) obožavali nosat papuče. Bile su im pogodne za svaku zgodu. I uz fusekle i štrikane čorape, a pogotovo na bosu nogu. Muški su nosili muške obične kožne papuče. A ženske su nosile papuče svake vrste, nema kakvih nije bilo i za sve prigode, osim uz ,,oprave“.\nSandale su mogle biti kožne, somotne, cifrane, kombinirane, vezene ružicama, svilom, zlatim, mustrama, na peticu, bez petice… Nosile su se od žitne žetve po stmjaku pa do kajanja. Svi su nosili papuče prikladne za svaku priliku!\nDrvene papuče i klompe pravili su samouki majstori – muškarci – po našim selima – za obuvanje u jesen i preko zime po kući i po štali – ali i kad se nekud vozi u kola ili po snijegu u karuca.\nPo zimi se u dubite klompe od drveta metne slame – i obuje – i nema zime!\nDrvene klompe dubite u drvu bile su tople i praktične za svaki posao preko zime, a drvene papuče imale su izdelan đon od laganog drveta, a odozgor je bila našivena koža. Đon je bio malo deblji da možeš odat po kiši, a da ne budu mokre noge.


Relativno skroman staž orkestralnog glazbovanja u slučaju je venecuelanskog sastava više prednost nego mana. Jer bilo je, doduše, dovoljno vremena da se usvoji tekovine europskog glazbovanja, ali one, srećom, nisu umanjile senzibilitet za folklornu neopterećenost krutim obrascima umjetničke glazbe\nS vjesna ili podsvjesna opterećenost eurocentričnim pogledom na svijet podrazumijeva, između ostalog, i skepsu prema svemu što dolazi iz Novoga svijeta. Jer, kako često mislimo, sve što ondje nastaje je ili posve strano našem duhu, ili tek recikliranje kulturnih dostignuća Starog kontintenta. U tom smislu, gostovanje Simfonijskog orkestra Grada Caracasa u velikom Lisinskom očekivalo se više kao egzotičan doprinos zagrebačkoj koncertnoj ponudi, a manje kao potencijalno relevantan glazbeni događaj. Možda je stoga veći mamac za publiku bilo ime njemačke, dakle, “naše”, europske pijanistice Ragne Schirmer.\nUvidom u biografije gostujućih umjetnika takve su predrasude mogle biti samo ojačane. Jer, pijanistica, premda mlada, već ima iza sebe respektabilnu karijeru, te je se može nazvati ljubimicom i koncertne publike i diskografske industrije. S druge strane, venecuelanski orkestar nema osobitu tradiciju – osnovan je tek 1980. godine – a njegov značaj uglavnom je lokalan. To što je taj “lokalitet”, konkretno Južna Amerika, bitno veći od “naše” Europe pritom se uredno zanemaruje. K tome, niti peruanski dirigent David del Pino Klinge, gledano iz eurocentrične perspektive, ne može osigurati suglasje izvedbe s europskom tradicijom.\nTipkačica bez senzibiliteta\nSraz različitih kultura uistinu se i dogodio, i to na prilično drastičan način, u zajedničkoj izvedbi Gershwinovog Koncerta za glasovir i orkestar u F-duru, i to usprkos potencijalno medijatorskom profilu djela, koje balansira između europske baštine i elemenata američkih tradicijskih glazbi. No, suprotno predrasudama obojenim očekivanjima, u tom srazu nedoraslom izazovu pokazala se pijanistica, a ne orkestar. Ragna Schirmer tehnički je briljantna tipkačica, ali bez i trunke senzibiliteta za specifične stilske i ekspresivne datosti charlestonea i bluesa, koje su ključna sastavnica Gershwinove partiture.\nNasuprot njoj, David del Pino Klinge i njegov orkestar upravo su na tom terenu najjači. Jer, premda svirci ansambla iz Caracasa ponekad i nedostaje preciznosti, taj je manjak višestruko kompenziran iskonskom muzikalnošću. Način na koji se pritom prilazi naizgled sitnim, ali, zapravo, presudnim ritamskim i intonacijskim odmacima nešto je što će uistinu teško doseći bilo koji europski orkestar. Naime, relativno skroman staž orkestralnog glazbovanja u slučaju je venecuelanskog sastava više prednost nego mana. Jer bilo je, doduše, dovoljno vremena da se usvoji tekovine europskog glazbovanja, ali one, srećom, nisu umanjile senzibilitet za folklornu neopterećenost krutim obrascima umjetničke glazbe.\nIpak, bez obzira na svijest da im je upravo folklorno najjača domena, orkestar iz Caracasa nije svoj program oblikovao primarno na toj premisi. U nju se, doduše, jesu uklapali plesni dodaci, a donekle i Gershwinova Kubanska uvertira, ali ne i preostala izvedena djela. Lapidarni Notturno suvremenog venecuelanskog skladatelja Eduarda Martureta pokazao je tako da ansambl može biti jednako sugestivan i u interpretaciji djela koje se ne temelji na bučnim ritmovima, nego, upravo suprotno, na atmosferičnom istraživanju orkestralnih boja u pretežito tihoj dinamici.\nBartókovi latentni folklorni korijeni\nKada je, pak, riječ o Čudesnom mandarinu Bele Bartóka, ključnom se pokazala vještina svih glazbenika, i to ne samo udaraljkaša, u jasnom donošenju pregnantne ritamske okosnice partiture. No, to je nešto na čemu će kod ovog djela ionako inzistirati svaki razuman dirigent. Ono čemu je, međutim, David del Pino Klinge, posve opravdano, posvetio još i veću pozornost, jest isticanje inače prečesto zanemarenih latentnih folklornih korijena Bartókovog glazbenog izraza. Stoga je upravo izvedba tog djela najbolje pokazala najveću vrijednost gostovanja Simfonijskog orkestra Grada Caracasa – podsjećanje da čak niti u najsofisticiranijim umjetničkim djelima ne smijemo zanemariti ono što je u njima arhetipsko i, kao takvo, razumljivo svakome, bez obzira na prethodno glazbeno iskustvo.


Sonja Markić – Stranica 33 – Komunalac\nPočela sadnja ljetnog cvijeća, Zrinski trg u zeleno-crvenoj kombinaciji boja\nNovosti 15 svibnja, 2020\nMarljivi zaposlenici Sektora zelenih površina u Komunalcu ovog su tjedna krenuli sa sadnjom ljetnog cvijeća na cvjetnim gredicama u Koprivnici. Ukupno će ove sezone zasaditi 12.000 sadnica raznog cvijeća, a\nDječja igrališta mjesta su igre i opuštanja, neka tako ostane i dalje\nNovosti 13 svibnja, 2020\nOd ovog tjedna ponovno se mogu koristiti dječja igrališta koja su zbog pandemije koronavirusa bila zatvorena. GKP Komunalac održava 45 dječjih igrališta na području grada Koprivnice i prigradskih naselja te\nOd danas na Bazenima Cerine ponovno radi kafić. Unutarnji prostor i vanjska terasa otvoreni su za posjetitelje uz pridržavanje svih mjera i preporuka Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo. Prije otvaranja\nDonacija dezinficijensa privatnim domovima socijalne skrbi, udomiteljskim obiteljima te obrtima za čuvanje djece\nGrad Koprivnica i GKP Komunalac osigurali su 465 litara dezinficijensa za privatne domove socijalne skrbi i udomiteljske obitelji na području Grada. Donaciju su tijekom današnjeg dana korisnicima ustanova uručili gradonačelnik\nNovosti 5 svibnja, 2020\nGradski bazeni Cerine sa svojim timom stručnih kineziologa pokrenuli su besplatne online treninge preko vlastitog You Tube kanala. On line treninzi odvijaju se već šest tjedana i prilagođeni su svim\nU Ulici Đure Estera postavljene viseće tegle\nNovosti 4 svibnja, 2020\nZaposlenici Sektora zelenih površina nastavili su s ukrašavanjem grada. Nakon što je postavljeno cvijeće na prozorima zgrade Gradske vijećnice te kod tržnice, na red je došla i Ulica Đure Estera\n1... 3132333435... 38


Bilten broj 12 (110) :: Župa sv. Križa Ogulin\nZA PROSINAC 2013.\nGODINA X - BROJ 12 (110)\nKrist je središte povijesti svakog čovjeka\nUPrvom nedjeljom Došašća Crkva započinje vrijeme bliže priprave na rođendan Spasitelja našega Isusa Krista. Ta se priprava događa najprije u srcima svakog vjernika. Poticaj za djelovanje dolazi iz bogatstva Božje riječi. Proroci, brojni starozavjetni likovi, Blažena Djevica Marija, Elizabeta, Ivan Krstitelj, Zaharija, Josip uvode nas u veliko otajstvo utjelovljenja Sina Božjega. Rođenje Božjega Sina, druge Božanske osobe, promijenilo je čitav svijet.\nNa kraju Godine vjere, na svetkovinu Krista Kralja, papa Franjo vrlo snažno je progovorio o Kristu koji je središte povijesti i čovječanstva. Pozvao je sve vjernike da ponovno stave Krista u središte vlastitog srca, usprkos vlastitim ograničenjima, i s potpunom sigurnošću da mogu računati na Božje milosrđe. Isus, rekao je Papa, izgovara samo riječi oproštenja, ne osude, a njegovo obećanje dobrom razbojniku daje nam veliku nadu; govori nam da je Božja milost uvijek obilnija od molitve kojom je tražimo.\nKrist je i središte Božjeg naroda. Krist je „brat” oko kojeg se okuplja narod, koji preuzima brigu za svoj narod, za sve nas, po cijenu vlastitog života. U njemu mi smo jedno: samo jedan narod; ujedinjeni s njim, dijelimo njegov put, istu sudbinu. Jedino u njemu, u njemu kao središtu, imamo identitet kao narod.\nKrist je i središte povijesti čovječanstva i središte povijesti svakoga čovjeka. Njemu možemo povjeriti radosti i nade, žalosti i tjeskobe svoga života. Kada je Isus u središtu, i najmračniji trenuci našeg života bivaju obasjani svjetlom, i on nam daje nadu, kao što se to dogodilo s dobrim razbojnikom na križu. Dok mu se svi izruguju i obraćaju s prezirom, taj čovjek, koji je griješio u životu sve do kraja, moli Isusa raspetog s njim da ga se sjeti kada uđe u svoje kraljevstvo a Isus mu obećava da će još danas biti s njim u raju, to jest njegovu kraljevstvu. Isus izgovara samo riječ opraštanja, ne riječi osude; a kada čovjek smogne hrabrosti da traži to oproštenje, Gospodin nikada ne dopušta da ta molba ode u vjetar.\nSvaki od nas ima svoju povijest; svaki od nas, također, ima svoje pogreške, svoje grijehe, svoje sretne trenutke i svoje mračne trenutke. U ovo predbožićno vrijeme neka se svatko od nas sjeti svoje povijesti i pogleda Isusa te mu od srca mnogo puta ponovi, ali od srca, u tišini: “Sjeti me se, Gospodine, sada u svome Kraljevstvu! Isuse, sjeti me se jer želim postati dobar, želim postati dobra, ali nemam snage, ne mogu: grešnik sam, grešnica sam! Ali sjeti me se, Isuse: ti me se možeš sjetiti, jer si ti u središtu, ti si upravo u svome Kraljevstvu!” Kako je to lijepo! Učinimo to svi danas, svatko u svome srcu, mnogo puta. “Sjeti me se, Gospodine, ti koji si u središtu, ti koji si u svome Kraljevstvu!”\nIsus je upravo središte naših želja za radošću i spasenjem. S ovim mislima pape Franje, kročimo svi zajedno prema Božiću.\nPoslanica gospićko-senjskog biskupa dr. Mile Bogovića\npovodom nove pastoralne godine\nU novije vrijeme postavlja se i kod nas pitanje što je čovjek. Crkva je vjerna svom dosadašnjem nauku po kojemu je čovjek Božje stvorenje, Bog ga je stvorio na svoju sliku, kao muško i žensko, otkupljen je po Isusu Kristu. Zanemarivanje ili nijekanje tih zadanosti i polazišta ima za posljedice narušavanje ljudskog dostojanstva, kako se to očitovalo posebno u nacističkim, fašističkim i komunističkim ideologijama i sustavima. U novije vrijeme kriva antropologija (poimanje čovjeka) probija se u nas u odgojne norme i zakonodavstvo.\nStalnu nauku Crkve, naša Biskupija želi još bolje upoznati u narednoj pastoralnoj godini pod geslom: Odgoj za slobodu pod znakom križa. Bliži poticaj za to geslo je 1700. obljetnica tzv. Milanskog edikta kojim je Crkva 313. godine dobila slobodu, ali je ta sloboda dana pod znakom križa („U ovom ćeš znaku pobijediti!“). ¸\nS tog puta nije ga skrenula ni tjelesna patnja, ni napuštanje apostola, ni odbacivanje njegova naroda, ni osuda predstavnika svjetovne vlasti. U punoj svijesti on je prihvatio sve to iz ljubavi prema Bogu i čovjeku. Da je sve to podnio zato jer je to morao učiniti, da patnju i smrt nije u punoj svijesti prihvatio, ne bi bio ni Spasitelj ni Otkupitelj. Ljudski čin vrijedi samo ako je slobodan i koliko je slobodan. Povezanost s Kristom, opredijeljenost za njega, znači biti obuhvaćen spasenjem. To zorno pokazuje slučaj dvaju optuženika raspetih zajedno s njime. Obadva su podnosili jednake muke. Jedan je proklinjao one koji su ga osudili i muke koje je podnosio, a drugi se oslonio na Isusa i prepoznao u njemu svoga Spasitelja. Zato je i u njemu pobijedio život, da bude s Kristom. Shvatio je da i on može biti pobjednik.\nMolim se Bogu da geslo naše pastoralne godine ne bude jedna rečenica koja će nam biti često samo na ustima, nego da bude poruka koja će se utjeloviti u naše odnose s Bogom i ljudima.\nTo svim vjernicima želi vaš biskup\nDošašće u našoj župi – godine Gospodnje 2013.\nZepočinje vrijeme Došašća. To je vrijeme priprave na slavlje jednog rođendana. Žena, čije je ime Marija, podarila nam je Isusa. On je i Bog i čovjek. Pravi Bog i pravi čovjek. Dolikuje da se čitav jedan mjesec pripremao na slavlje rođendana Sina Božjega. Jer, on nam je podario mir i spasenje. On ne traži od nas nikakve vanjske poklone. Traži jednostavno i čisto srce. Bit će mu drago ako prigodom njegova rođendana druge obdarujemo skromnim poklonima. Ti drugi su siromašni i potrebniji od nas. I ovoga Došašća kao zajednica vjernika u Ogulinu, odlučili smo učiniti nekoliko konkretnih koraka pripremajući se za Božić.\nADVENTSKA SVJEĆICA – sva djeca koja sudjeluju na 1. nedjelju došašća na svetoj misi u 9.00 dobiti će blagoslovljenu ljubičastu svjećicu s molitvom za obitelj svakoga dana do Božića.\nZORNICE – započinju u ponedjeljak 2. prosinca u 6.10h Prvo jutarnje zvono koje pozdravlja Mariju, potaknut će nas da ustanemo sa svojih postelja i uputimo se u svoju crkvu na zajedničku molitvu kao pripravu na blagdan Božića. Misama zornicama na poseban način želimo rasti u vjeri. U ovoj godini bismo željeli razmišljati o Odgoju u znaku Križa, i to preko kratkih homilija upoznati se sa sadržajem Deset Božjih zapovijedi.\nSVETI NIKOLA – njegovom dolasku se posebno vesele najmlađi. Dobra i pobožna djeca. On će posjetiti našu župu u nedjelju 8. prosinca tijekom sv. mise u 9.oo sati. Posebni mu program priređuju naši najmlađi iz vrtićke grupe i vjeroučenici četvrtih razreda.\nMARIJA – središnji lik u Došašću je Blažena Djevica Marija. Svetkovina Bezgrešnog začeća liturgijski se slavi u ponedjeljak 9. prosinca: imat ćemo dvije mise: nazornica I s I u 9.00 sati. U Svetištu Gospe od čudesa u Oštarijama Bezgrešna se slavi u nedjelju. Hodočasnička misa biti će u 10.00 i 16.00 sati.\nŽUPLJANIN U POTREBI – je hvalevrijedna akcija naših župljana. Što god učiniste jednome od moje najmanje braće, meni učiniste, reći će Isus na jednome mjestu. Otvorimo svoja srca za druge. Veća je radost darivati nego primati. U solidarnosti s potrebnima nikada nismo zakazali. Neka tako bude i ovaj put. Svoj dar možete ostaviti u crkvi ili donijeti u Župni stan. Akcija traje od nedjelje 15. do 21 prosinca.\nKRIZMANICI – Isusu su na srcu posebno naši mladi i krizmanici. Vjerujemo da i Isus zauzima posebno mjestu u njihovim srcima. Za Krizmanike i ove godine, njihovi vrijedni animatori, pripremaju Veselu večer u utorak 17. prosinca.\nADVENT U OGULINU - U petak, 6. prosinca kreće novi «Advent u Ogulinu». Neka i adventska dekoracija bude znak da se u duši spremamo za Božić, za susret s Isusom. No, pripazimo i nemojmo brkati pojmove. Došašće još nije Božić. Potpuna radost i slavlje će biti onda kada se On rodi.\nPOSJET BOLESNICIMA U trećem tjednu došašća želimo posjetiti naše starije i nemoćne koji ne mogu doći u crkvu, a žele se o Božiću ispovjediti i pričestiti. Pozovite nas, ako u kući imate bolesnika i doći ćemo u dogovoreno vrijeme da im omogućimo istinsku radost Božića i susret sa Spasiteljem. Svećenici planiraju posjetiti bolesne u ponedjeljak 16. prosinca 0d 9.30.\nISPOVIJEDI će biti svakog dana došašća za vrijeme misa zornica i navečer pola sata prije večernje svete mise, točnije u 17.30 sati. BOŽIĆNA VELIKA ISPOVIJED kada će više svećenika biti na raspolaganju biti će u subotu 21. prosinca i nedjelju 22. prosinca u 16.00 sati. U subotu, 22. prosinca u 10 sati sv. ispovijed biti će za djecu i mlade. Svoju želju da susretnemo novorođenog Spasitelja najbolje ostvarujemo u sakramentu pomirenja. Božje milosrđe nema granica, a radovati se iskreno možemo samo čista srca.\nTEČAJ ZA BRAK – će se održati u 2014. godini: 1. Turnus - posljednji vikend u veljači i prvi u ožujku 2. Turnus - predposljednji i posljednji vikend u rujnu.\nKALENDAR ZA MJESEC PROSINAC 2013.\n1. NEDJELJA I. Došašća\nMise zornice u 6.10 sati. –nema večernje mise\nMise nakane za 1.-6. 2014. primaju se od 7.00 – 9.00 u Župni ured\n4. srijeda Klanjanje nakon mise - animiraju mladi;\n5. četvrtak Pouka obitelji za krštenje djece u 18.30\nSv. Nikola Advent u Ogulinu – svečano otvorenje u 13h\nPRVI PETAK, ispovijed od 17 sati\nII. Došašća - proslava Sv. Nikole na misi u 9 sati\nHodočasnička misa u Oštarijama u 10 .00 h i 16.00 h\n9. ponedjeljak Bezgrešno začeće BD Marije Misa zornica i u 9.00 h\n10. utorak Tečaj vjere u 19.00 h\n13. petak Sv. Lucija\n14. subota Hodočašće na grob Sluge Božjega biskupa Antuna Mahnića u Krk\nIII. Došašća- nedjelja Caritasa\nTjedan akcije: «Župljanin u potrebi»\n16. ponedjeljak Posjet bolesnicima od 9.30 – 13.30\n17. utorak VESELA VEČER ZA KRIZMANIKE\n18. srijeda Klanjanje nakon mise\nKoncert Glazbene škole pri O.Š. I.B.M. u 19.00\nBOŽIĆNA Ispovijed za djecu i mlade u 10-12 sati\n22. NEDJELJA IV. Došašća - Pokorničko bogoslužje i ispovijed u 16.00 sati\n23. ponedjeljak Ispovijed od 9 – 12 sati i od 17.00\nIspovijed od 8 – 12 sati\nBOŽIĆ - sv. mise u 8.00, 10.30 i u 18h U Hreljinu u 9.00h\nSv. Stjepan- sv. mise u 9 h i 18 h predvodi biskup mons. Mile Bogović\nSv. Ivan, ap. i ev.\n9.00 – sv. Misa u Hreljinu i blagoslov obitelji u Hreljinu\n28. subota Blagoslov obitelji – Turkovići (od 9 h) i Marković selo (od15.30 h)\nSv. Obitelj Nedjeljni raspored svetih misa\nBlagoslov obitelji - Podvrh I i VII Drenovac (od 14.00 h)\nBožićni koncert vokalnog ansambla KUD-a KLEK u 19.00 h\n30. ponedjeljak Blagoslov obitelji - Sv. Petar (od 9 h) (bez Kirasića)\nSilvestrovo - u 18h misa ZAHVALNICA i KLANJANJE\nBlagoslov obitelji - Puškarići (od 9 h do 17,00 h)\nBADNJAK – posljednja zornica, mala polnoćka u 20h i velika u 24h\n- u Hreljinu u 21.30h\n- svete mise u župnoj crkvi u 8.00, u 10.30 i u 18 h\n- u Hreljinu u 9.00 h sati\n– svete mise u 9.00 h i u 18.00 h predvodi o. Biskup


Kutlačom po kazanu: Mini mafini sa ovasnim pahuljicama i brusnicama\n1/4 smedjeg secera\n1 1/4 solje sojinog mlijeka\n1/4 solje javorovog sirupa\nOstali sastojci (po zelji):\n1/2 solje suhih grozdjica/brusnica\n1/2 solje sjeckanih orasa/badema\n1. Zagrijati pecnicu na 350 F (iliti 180 C).\n2. Pomijesati sve mokre sastojke i pustiti da odstoje dok se pomijesaju svi suhi sastojci. Potom tekuce sastojke dodati u suhe i sa mikserom sve dobro sjediniti. Ubaciti suhe brusnice i orasaste plodove na kraju.\n3. Staviti papirnate casice u kalup i sipati po kasicicu smjese do ruba casice.\n4. Peci 15-ak minuta u zagrijanoj pecnici.Probati sa cackalicom da li su gotovi (ako cackalica izadje suha onda su gotovi).\nPosted by Jovanka Baštovanka at 15:37\nLabels: brusnice, dezert, mini mafini, ovas, posno


Sunčano jutro – Pokopan Milan Lapić – Progon katolika – Slunjski dekanat\nSunčano jutro – Pokopan Milan Lapić – Progon katolika\n8. svibnja 2019. Mile Pecić\nPo jutru se dan poznaje. Sunčano jutro daje nam više poleta, uspijevamo lakše obaviti zadane poslove. Novi dan je novost pa je zato zanimljiv. Tama i svjetlost zanimljivi su. Svjetlost je realna: ima brzinu, strukturu. A tama? Tama se može definirati kao nedostatak svjetlos ti. Tama nema svoju strukturu. »Nekoć bijaste tama, a sada ste svjetlost u Gospodinu: kao djeca svjetlosti hodite, a plod je svjetlosti svaka dobrota, pravednost i istina.« (Efs, 8-g).Tako Pavao piše Efežanima. Tama se ne može oduprijeti svjetlosti. Krist Uskrsli je svjetlost svijeta: on je pobijedio tamu smrti. Oni koji žive od vjere u uskrsnuće žive od snage koja pobjeđuje smrt. Živjeti snagom Kristova uskrsnuća ne znači pobjeći iz ovoga svijeta. Naprotiv, to znači u ovaj svijet unositi svjetlost uskrslog Gospodina. Ukorijenjenost u Kristovo uskrsnuće izvor je i nadahnuće za naš život za druge…\nPokopan Milan Lapić – Danas u 15 sati u blagajskoj crkvi služena je misa pred odrom Milana Lapića koji je tragično preminuo u 63. godini života. Sveta misa je najljepše i najviše što možemo učiniti za pokojnika – istakao je župnik. Nakon mise u župnoj crkvi krenula je povorka prema groblju. Iznenađeni smo tolikim brojem ljudi koji su mu došli iskazati počast. Milan je pokopan u grob u kojem je sahranjena njegova supruga Nevenka koja je preminula u siječnju prošle godine. Milanu su iskazane vojne počasti kao branitelju. U ime kolektiva gdje je radio (Elektra) oprostio se njegov direktor a kćerka je smogla hrabrosti zahvaliti svima koji su iskazali poštovanje njezinom ocu. .\nSa pogreba Milana Lapića na groblju u Blagaju\nVečeras u 18 sati u slunjskoj je crkvi misno slavlje a prije toga krunica. U mjesecu svibnju molitveni susreti imaju svoju posebnu draž…\nProgon katolika – Prema godišnjem izvješću agencije Fides u 2018. godini ubijeno je 40 misionara u svijetu: 35 su svećenici, 1 sjemeništarac i 4 laika. To je duplo više nego prethodne godine. Jesu li kršćani, posebno katolici, najprogonjeniji na svijetu? Ovaj podatak o ubijenih 40 svećenika tijekom 2018. godine djeluje zastrašujuće. Tko je digao glas protiv ubijanja ljudi koji služe najsiromašnijima i nemoćnima?\nVrh sante leda, kad je riječ o progonjenim katolicima, je Asia Bibi, katolkinja iz Pakistana, koja je osuđena na smrt zbog banalnih razloga. Pila je vodu iz iste posude kao muslimanke i tako ih “onečistila” te navodno vrijeđala proroka. Osuđena je na smrt ali se svjetska javnost zauzela za tu nesretnu ženu pa je pomilovana i ovih dana dobit će azil u Kanadi sa svojom obitelji. Čak se u Kanadi mora skrivati od fanatika koji je progone. Pitamo se koliki su kršćani ubijeni a da to svjetska i katolička javnost ne zna. Jesmo li ravnodušni pred činjenicom da mnogi danas trpe progonstvo samo zato što su katolici?\n« Nakon Bugarske Papa Franjo u Skoplju – Biskup Križić vodi slavlje u Splitu\nDanas slavlje na poligonu – Papa Benedikt o Stepincu – Sajam četvrtkom »


Turizam HIA / 16 Rujan 2021\nMinistrica turizma i sporta Nikolina Brnjac kazala je da je od početka godine do danas u Hrvatskoj ostvareno 76 milijuna turističkih noćenja što je oko 70 posto turističkog prometa iz istog razdoblja 2019., te da zasad nema otkazivanja rezervacija za ostatak rujna i posezonu.\nOdgovarajući na pitanja novinara nakon sjednice Vlade, ministrica Brnjac je rekla da je u Hrvatskoj trenutačno 410 tisuća turista, jednako kao u isto vrijeme 2019. godine.\nKaže da za sada nema otkaza rezervacija, što pripisuje standardiziranim postupcima pri putovanjima uz covid potvrde i cijepljenje.\nNa pitanje novinara da komentira medijske objave oko incidenta u Dubrovniku prije dvije godine s tzv. nazi-klubom, u kojemu je jedna poznata glumica iz svijeta boraveći u Dubrovniku tada doživjela, kako je sama opisala, a mediji prenijeli, rasističke i druge uvrede, te je li se po tom pitanju čula s gradonačelnikom Dubrovnika Frankovićem koji je na to reagirao pismom toj glumici, ministrica je kazala da se nije čula s njime.\n"To je u svakom slučaju nedopustivo", poručila je ministrica Brnjac.


Slobodna Dalmacija - Prešućeni marš: tijekom antivakserskog prosvjeda postrojila se samoproglašena ‘1. dragovoljačka bojna‘! Bilo ih je na stotine, nosili su oznake ‘Za dom spremni‘, zvali u boj. Pogledajte video\nHrvatskaU srcu METROPOLE\n23. studenog 2021. - 17:33\nZnate li da se na zagrebačkom antivakserskom prosvjedu okupila i "1. dragovoljačka bojna"? Nije jasno tko su joj članovi, ali vidi se kako 'stupaju' metropolom, nose barjake.\nO svemu je izvijestila stranica Dobroslava Parage koju vode članovi HSP 1861. Neki izvori navode da ih je bilo nekoliko stotina, drugi pak tvrde da ih je bilo oko 2000!\n- Nakon svih žalopoljki i prosvjeda o kojima vladajuća kasta interforna i birokrata nije ni pročitala članak ili izvješće, a kamo li se zabrinula, jučer je stigao oštar i konkretan, muški odgovor! U sklopu velikog prosvjeda samooganizirala se i postrojila 1. dragovoljačka bojna koja se stavlja na raspolaganje djelatnicima vojske i policije koji žele stati na kraj ovom ludilu što provode slijepe neoglobalističke sluge! Bravo momci! - stoji u objavi, a priložen je i video.\nSkupina mlađih muškaraca se postrojava i viče "u boj, u boj...", a dok dolaze na prosvjed u podlozi se čuje "mi smo garda Hrvatska, srca su nam junačka...". Sa skupinom je rukovodio jedan muškarac.\nEvo i komentara na gornju objavu:\nProsvjedu su se pridružili i člannovi stranke HČSP.\n- Dana 20. studeneg 2021. vodstvo Hrvatske čiste stranke prava na čelu sa predsjednikom stranke Davorom Trbuha, dopredsjednikom Josipom Opuhačom, članom Glavnog stana Lorenom Soče i pročelnikom za socijalna pitanja i mladež Tihomirom Totom, te mnogo članstvo prisustvovalo je na prosvjedu uz svoj hrvatski narod na Trgu bana Josipa Jelačića protiv nametnutih COVID POTVRDA i iza kulisa najavljeno cijepljenje naše djece.\nHČSP - navodi se na stranicama.\nitem - id = 1145407\nrelated id = 0 -> 1145719\nrelated id = 1 -> 1145693\nHrvatska i svijet zlo voli krize Organizatori antivakserskog skupa dobili koronu i posvađali se! No, iznenadit ćete se tko je postrojio 2000 mladića ‘dobrovoljačke bojne‘ koja je uzvikivala ustaške parole na prosvjedu, preko prsa mu je iscrtana ‘velika Hrvatska‘ Pročitaj više


FOTO Snijeg je zameo Koprivnicu | Drava.info\nFOTO Snijeg je zameo Koprivnicu\nNije da se hvalimo, ali prognozu današnjeg snijega čitali ste upravo na Dravi.info prije nekoliko dana. Dakle, ciklona koju je Crometeo tim nazvao Hera upravo se vrti nad Jadranskim morem i centrom prelazi nad Balkanski poluotok; prvo nam je donijela obilnu kišu, potom susnježicu, a naposljetku i snijeg.\nPrije nego što je prešla u snijeg, kiša nam je ostavila između 33 i 39 litara. Snijeg je, pak, bio krupan i mokar pa se usprkos prethodnoj kiši brzo nakupio na tlu, no nema ga puno; to je više tanak sloj bljuzge nego snijega. Neće dugo ni potrajati stoga ne očekujemo pravu zimsku idilu, ali Koprivnicu je ipak nakratko zasula prava mećava.\nKako je to izgledalo, pogledajte u priloženoj galeriji. Nastavite čitati prognozu na našem portalu, u kućici s desne strane naslovnice – to je jedina vremenska prognoza koja se izrađuje ciljano za Podravinu.\nSnijeg u Koprivnici, 12.11.2016.\nOvako je bilo u Koprivnici 12. studenoga 2016. Snimio Marko Posavec.


Deepwater Horizon - "Bušotina iz noćne more" - Index.hr\nDeepwater Horizon - "Bušotina iz noćne more"\nBRITISH Petroleum je poduzeo mjere kako bi srezao troškove na naftnoj platformi Deepwater Horizon u tjednima koji su vodili do početka katastrofe u Meksičkom zaljevu, jer se redao jedan problem za drugim, a jedan je inženjer zbog toga bušotinu nazvao "bušotinom iz noćnih mora", pokazuju danas objavljeni interni dokumenti.\nKomentar o bušotini iz noćnih mora BP-ovog inženjera Briana Morela došao je u e-mailu 14. travnja, samo šest dana prije nego što je došlo do eksplozije u kojoj je poginulo 11 radnika i koja je označila početak najveće naftne katastrofe u američkoj i jedne od najvećih u svjetskoj povijesti.\nSporni e-mail je jedan od desetaka internih dokumenata koje je objavio Odbor za energiju i trgovinu Predstavničkog doma američkog Kongresa, koji istražuje eksploziju i njene posljedice.\nU pismu upućenom glavnom izvršnom direktoru BP-a Tonyju Haywardu, zastupnici Henry Waxman i Bart Stupak zabilježili su najmanje pet sumnjivih odluka britanske tvrtke u danima koji su prethodili katastrofi.\n"Zajednička značajka svih tih odluka je da su rezali troškove nauštrb sigurnosti. Čini se da je BP opetovano donosio odluke koje su povećavale rizik eksplozije kako bi uštedio vrijeme i novac. Ako je to ono što se dogodilo, BP-ova nemarnost i neopreznost imale su jak utjecaj na Zaljev, njegove stanovnike i radnike na platformi", naveli su u pismu dugom 14 stranica Waxman i Stupak.\nPismo navodi seriju pitanja na koje će Hayward morati odgovarati kad se u četvrtak pojavi pred Stupakovim pododborom, što će mu biti prvo svjedočenje u Kongresu od početka krize.\nKako uštedjeti nauštrb sigurnosti\nNavodi se kako se tvrtka odlučila zadnji dio posla na platformi odraditi u jeftinijoj verziji da bi uštedjela sedam do deset milijuna dolara i nešto vremena. Tu su možda kompromitirali sigurnost.\nU kratkoj izmjeni e-mailova Morel i njegov kolega Richard Miller razgovarali su o zadnjim promjenama. "Mogli bismo pokrenuti platformu za dva do tri dana. Oprosti što te ovako kasno obavještavam, ovo je bušotina iz noćnih mora zbog koje se svi nerviraju".\nWaxman i Stupak su također rekli da je BP očigledno zanemario savjet svog podizvođača, tvrtke Halliburton, oko konačnog cementiranja izvora. BP je odbio Halliburtonov savjet o osiguranju konačnog kućišta od cementa zato što je taj prijedlog bio skuplji i dugotrajniji, a nisu ni proveli konačnu promjenu čvrstoće cementa, koja bi trajala devet do dvanaest sati.\nBP usto navodno nije pustio da isplaka za bušenje cirkulira 12 sati, što je moglo pomoći pri otkrivanju džepova plina koji su kasnije i doveli do eksplozije. BP nije komentirao navode.


HRT: Moderni Tarzan spašava drveće\nModerni Tarzan spašava drveće\nAutor: Mara Modrić/T.V.\nMože li hobi postati posao? Može li dnevna rutina koja većinu nas ubija, biti posve drukčija, možemo li je živjeti strastveno, s osjećajem uzbuđenja i radosti kakve imamo kada se posvećujemo svom hobiju? Naša sljedeća priča dokazuje da može.\nMarko Švenda se bavio penjanjem po stijenjama, a sada živi od tog hobija. Za sebe kaže da je drvosječa.\nNo, nije on bilo kakav drvosječa, 41-godišnji Marko je, naime, jedan od rijetkih urbanih šumara u Hrvatskoj. Klasični drvosječa sve svoje radove obavlja s tla, dok je meni većina posla na stablu. Moram se popeti na stablo i tamo počinjem raditi, objašnjava Marko.\nGdje ne može dizalica, kao što je to slučaj s Botaničkim vrtom, ili pak, hotelom s pet zvjezdica, na scenu stupa Marko. Moj posao nije rad na stablima radi drvne mase, nego radi samog stabla, pokušavamo stablu produljiti životni vijek, učinit ga zdravijim, u neku ruku ljepšim, ističe.\nMarko nije niti botaničar niti šumar po struci. Njegovatelj stabala, kako neki nazivaju njegovo zanimanje, postao je sasvim slučajno: kada je prije osam godina od svog dugogodišnjeg hobija odlučio napraviti posao. Bavio sam se slobodnim penjanjem i život te odnese u nekakve prilike i neprilike. Otvorio sam svoju firmu i u jednom trenutku sam morao odabrati što ću u toj firmi raditi, jer smo se bavili stvarno svačime, prisjeća se Marko.\nJedna od glavnih djelatnosti bila im je visinsko pranje fasada, sve dok nisu dobili ponudu za sanaciju jednog drveta. Već nakon tog prvog posla, pomislio je - Isuse, za ovo ću dobit novce.\nA jedna od najvećih prednosti njegovog posla jest boravak na svježem zraku, ali i to što dobiva priliku penjati tamo gdje drugi ne smiju, poput, primjerice, na višestoljetnu platanu u arboretuma Trsteno.\nPri obavljanju svog posla, Marko mora biti izuzetno koncentriran: treba paziti da ne nastrada ono što se nalazi ispod stabla, ali da se ni sam ne ozlijedi. Motorna i ručna pila te cijeli arsenal užadi i osigurača njegov je radni je alat. Na sreću, još nikada s drveta nije pao niti se ozbiljnije ozlijedio.\nTakođer, valja pripaziti i na samo stablo. Stabla imaju životni vijek koji nema veze s ljudskim i kad ti nešto zezneš na stablu posljedice ćeš vidjeti tek za deset godina, ističe Marko.\nJedino što se Marko za deset godina nada vidjeti jest - sebe na stablu. Po mogućnosti nekom još višem, još većem, još zanimljivijem.


U Šangaju se živi bolje nego u Hrvatskoj, no Kina nije za duge staze\nMirta radi u Facebooku: "Odlazim na posao u 7, vraćam se u 8 navečer"\nIVA STOŠIĆU Šangaju se živi bolje nego u Hrvatskoj, no Kina nije za duge staze\n23.03.2016. by Sandy Bralić\n- Ne znam kako smo si to dopustili. Ljudi su tromi i pasivni. Na svakim izborima me nanovo razočaraju naši ljudi. Sramota je to što se događa - konstatirala je 24-godišnja Zagrepčanka Iva Stošić komentirajući stanje u Hrvatskoj.\nIpak, nije to razlog njenog života u Šangaju, u dalekoj Kini, već studij arhitekture, točnije, dizajna interijera.\n- Dugo sam željela ići u Aziju. Nakon kratkog posjeta tijekom srednje, odlučila sam da je to moja zemlja izbora i prijavila se i prije nego sam završila srednju školu. U izboru su bile i neke okolne zemlje, ali Kina je nudila najbolje uvjete i stipendiju - prisjeća se Iva koja nije otišla kao većina, otjerana ekonomskom situacijom.\nKultura s drugog kraja svijeta nije ju šokirala jer je došla dobro pripremljena. - Veći šok mi je bio kad sam progovorila kineski i shvatila kako stvari nisu kakvima se na početku čine.\nKina je bolja za mlade nego za starije i djecu\nPlanira ostati još godinu dana dok ne završi studij. - Kina nije za duge staze. Ona je za mlađe ljude, a ne za stare ljude i djecu. Život ovdje jako iscrpljuje nakon nekog vremena, čak se i Kinezi kad pričam s njima o tome slažu, a dosta njih već radi i na selidbi.\n- Kina je ogromna zemlja, pa tako i Kinezi, ovisno otkud dolaze, imaju različite navike i primanja. Ja sam u Šangaju, a to kada se usporedi s ostatkom Kine izgleda kao da nije ista zemlja. Prosječni Šangajac definitivno si može priuštiti više nego prosječni Hrvat - kaže nam sugovornica dodajući kako je kinesko društvo vrlo materijalističko.\nU Kini si zauvijek stranac\n- Kad se usporedim s većinom stranaca, prilično sam integrirana. Ali, rijetko dolazi do prave integracije u kinesko društvo. I da ste peta generacija ovdje, Kinezi će vas vidjeti kao stranca jer im tako izgledate. Tako se i Kinezi koji su u inozemstvu već generacijama i dalje smatraju Kinezima. Ovdje "krv" igra bitnu ulogu.\nZajednice Hrvata ovdje, saznajemo, donedavno nije ni bilo. - Hrvata je dosta malo i često se dogodi da novopridošli u Šangaj po nekoliko godina ne sretnu drugog Hrvata. Okupila se nas nekolicina i pokrenuli smo Hrvatsku inicijativu Šangaj. Polako radimo na tome i gradimo zajednicu. Počeli smo s redovitim okupljanjima svaki mjesec i već nas je 50-ak - objašnjava nam Iva koja sad u proljeće kreće u nove projekte s Inicijativnom.\nKad progovoriš kineski, otriješ cijeli jedan novi svijet\n- Kineski je jako lako naučiti do te granice gdje možete nesmetano komunicirati s ljudima. Nakon toga postaje teško. Puno je uzrečica, stručne terminologije i slično. Ja sam više nego zadovoljna stupnjem na kojem sam pa se trudim dalje ne zamarati. Kad progovoriš kineski, otkriješ cijeli jedan novi svijet - kaže nam sugovornica koja je jezik svladala prilično dobro i nesmetano može pratiti nastavni program.\nNe "busa se o prsa", ali domovinu voli\nSvoju domovinu voli. - Prioriteti se u životu mijenjaju. Nisam osoba koja se "busa o prsa" i priča o domoljublju, ali definitivno volim Hrvatsku. Nedostaju mi sitnice koje nisam niti primjećivala dok sam živjela tamo. Kao npr. miris centra Zagreba za zimskih blagdana...\n- S obitelji i prijateljima se često čujem. S nekima svakodnevno, a u Hrvatsku se trudim doći svake godine. Zadnji put bila sam na ljeto, a planiram se uskoro i vratiti. Nedostaju mi neke sitnice kao večernja šetnja psa s prijateljem ili šoping s mamom - kaže nam nostalgično.\nTreba otići iz domovine kako bismo je mogli realno sagledati\n- Iz ove perspektive mogu reći da je školovanje u Hrvatskoj vrlo kvalitetno. Ali, tko je "žedan" znanja, dobit će ga gdje god da ide. Svakako mi je drago što sam došla studirati tu gdje jesam. Prokrčiti si put moramo sami svojim sposobnostima - odlučna je.\n- Mnogi ljudi smatraju da je odlazak u inozemstvo veliki korak, ali ja mislim da nije ništa strašno. Što je najgore što se može dogoditi? Može vam se ne svidjeti i tada sjednete na prvi avion i dođete kući. Moj savjet je samo da se ode što ranije, dok čovjek još nema obveze, obitelj, djecu. Otići na neku studentsku razmjenu, školovati se ili na praksu. Bilo što. Ovakvo iskustvo zaista otvori oči. Ali, ne samo kako bi se naučilo nešto novo o svijetu i drugim ljudima, nego da se vlastitu domovinu i situaciju sagleda iz neke druge perspektive - zaključuje Iva.


Marin: Popraviti domaći učinak - Nogometni klub Osijek\nNajava drugoligaškog ogleda u Gradskom vrtu\nMarin: Popraviti domaći učinak\nBijelo-plavi u nedjelju od 13 sati dočekuju momčad Sesveta koja trenutno ima tri boda više od Bijelo-plavih.\nU 13. kolu Druge hrvatske nogometne lige momčad Osijeka II domaćin je Sesvetama. Igrat će se u nedjelju u Gradskom vrtu s početkom u 13 sati, kako bi gledatelji potom mogli stići pogledati i prvoligaški nastup Bijelo-plavih s Hajdukom na Poljudu. Nakon poraza u Sigetu od Hrvatskog dragovoljca, izabranici Igora Tolića sigurno žele u posve drukčijem raspoloženju dočekati kraj predstojeće utakmice…\nKada već spominjemo poraz u prošlom kolu, imali smo dosta prigoda i situacija pred suparničkim vratima da rezultat bude puno povoljniji za nas. Nismo ih iskoristili, a s druge strane smo primili dva gola i nespretno izgubili. Sada nas očekuje još teži suparnik na domaćem terenu jer su Sesvećani među četiri vodeće momčadi na ljestvici. Dakle, bit će u svakom slučaju izazovno za nas, no nema razloga da ne budem optimist, rekao je Luka Marin u najavi susreta.\nDosta je bilo poraza u Gradskom vrtu\nU posljednje vrijeme Osječani više nisu onako uvjerljivi domaćini kao što su bili protekle sezone. Svjestan je toga i naš sugovornik…\nDa, izgubili smo od Dubrave Tim kabel i Orijenta 1919, što je upozorenje da moramo biti koncentriraniji i bolji u odnosu na utakmice u kojima smo doživjeli poraze. Uvijek nam netko nedostaje zbog ozljeda ili kartona, ali opet imamo i dovoljno igrača koji mogu uskočiti u početnu jedanaestoricu. Dakle, respekt prema Sesvetama u svakom slučaju, a bodovi bi morali ostati u Gradskom vrtu.


“Spomenica povodom 100. obljetnice Zvjezdarnice” tematski je vezana uz utemeljenje Zvjezdarnice Hrvatskoga naravoslovnog društva na Popovu tornju u Zagrebu prije stotinu godina, 5. prosinca 1903. godine. Donosi prikaz hrvatske astronomije do utemeljenja Zvjezdarnice i povijesnoga razdoblja na prijelazu stoljeća, kada je nastala. Dalje je praćen tijek događanja na Zvjezdarnici u cijelom stoljetnom razdoblju njezina djelovanja u Austro-ugarskoj monarhiji, obje Jugoslavije te samostalnoj hrvatskoj državi, s posebnim osvrtima na njenu ulogu u razvoju astronomske znanosti, popularizaciji astronomije, njenu prosvjetiteljsku i obrazovnu ulogu te njeno mjesto u kulturi i znanosti hrvatskoga naroda. Dan je sustavan prikaz bibliografskih izdanja Zvjezdarnice te popis zaslužnih članova Zvjezdarnice s posebnim osvrtom na ravnatelje Zvjezdarnice. U pisanju “Spomenice povodom 100. obljetnice Zvjezdarnice” sudjelovalo je više autora, mahom naših uglednih znanstvenika iz područja povijesnih znanosti, astrofizike, geodetske astronomije i dr. (Akademik Žarko Dadić, prof.dr. Agneza Szabo, Kroacija Kučera, prof., Tatjana Kren, prof., dr. Dragan Roša, prof.dr. Vladimir Ruždjak, dr. Dragan Špoljarić, prof.dr. Nikola Solarić, Ante Radonić, Gustav Kren, dr. Željko Andreić, Damir Hržina, dipl.ing., Maja Šuveljak, prof., prof.dr. Vladis Vujnović, Zdenko Marković, prof., dr. Goran Ivanišević.). Urednici “Spomenice povodom 100. obljetnice Zvjezdarnice” su Tatjana Kren i Dragan Roša.\nPosebnu vrijednost čini niz pažljivo odabranih i obrađenih fotografija iz fototeke Muzeja grada Zagreba, Državnog arhiva, arhiva Zvjezdarnice, te autorskih astronomskih snimaka što su ih načinili suradnici Zvjezdarnice. Kvalitetna grafička oprema, izbor i obrada originalnih ilustracija plod su entuzijazma i opsežnog posla kojeg je obavio Damir Hržina, tehnički i grafički urednik.


KOMEMORACIJA NA RADIMLJI – Vicepostulatura postupka mučeništva »Fra Leo Petrović i 65 subraće«\nPon 20. 05. 2019\nKomemoracija je započela »Lijepom našom«, a nastavljena polaganjem vijenaca. Vijence na spomenik hrvatskim žrtvama položili su načelnici hercegovačkih općina, te nazočni predstavnici hrvatskih državnih i drugih institucija, udruga i stranaka. Sve su to popratile prigodnim pjesmama stolačke župne pjevačke skupine »Vidoštačka kraljica« i »Angelus«. Uokolo spomenika poredali su se kao počasna straža mladi iz HKUD »Stolac«, što je čitavom skupu davalo lijep dekorativni dojam.\nU 18.00 započela je sv. misa koju je, u suslavlju 9 svećenika među kojima je bio i vicepostulator fra Miljenko Stojić, predvodio don Željko Majić, generalni vikar hercegovačkih biskupija iz Mostara. Pod pod sv. misom pjevao je sav okupljeni puk Božji predvođen župnim pjevačkim zborom »Mladi«. Na početku je sve nazočne vjernike don Željko pozdravio te ih prikladnim riječima potaknuo na kajanje i uveo u misno slavlje.\nPoslije Evanđelja don Željko je održao vrlo lijepu prigodnu i poticajnu propovijed koja se budno pratila. Iz nje donosimo u nastavku glavne misli, dok se čitava može pronaći na portalu Crkve na kamenu. »Nakon što je dijecezanski upravitelj biskupije Gurk-Klagenfurt odlučio da ove godine ne dopusti hrvatskim biskupima slaviti sv. misu zadušnicu na bleiburškom polju, mnogi su se prisjetili propovijedi našega mjesnog biskupa msgr. Ratka Perića koju je prije 10 godina, točnije 16. svibnja 2009., izrekao na tom istom mjestu nemaloga hrvatskoga stradanja te ju označili proročkom. “Vrhunac Kalvarije”, nastavio je tada biskup Ratko, “hrvatski je narod doživio u četiri godine Drugoga svjetskog rata i nakon njega, dakle u vremenu koje su obilježila ‘tri izručenja’: 1. fašističkoj ideologiji 1941., 2. saveznicima predvođenima Englezima 1945. i 3. kada su ti isti Englezi, ne poštujući Ženevsku konvenciju iz 1929., s bleiburških i drugih austrijskih poljana i područja 15. svibnja te iste 1945. na desetke tisuća razoružanih hrvatskih vojnika i civila izručili pod partizansku zvijezdu ubijanja i robijanja.” Ovdje smo iz najmanje dva razloga: Jedan (koji ne ćemo čitati kao prvi), barem kada se radi o izboru mjesta, povijesno je dokaziv – iako i ovdje ostajemo uskraćeni i za broj pobijenih kamo li ne onda za imena. A neupitna je istina da je jedan od krakova jedinstvenoga Križnoga puta hrvatskoga naroda završio upravo ovdje u Stocu, za što imamo toliko živih sjećanja i vidljivih dokaza, kako na ovim prekrasnim poljanama tako i na brdima, na obalama rijeka i potoka, ali i u još uvijek neistraženim škrapama i jamama, tim nijemim svjedocima strašnoga zločina koji još uvijek čuvaju suhe kosti doma hrvatskoga. No, draga braćo i sestre, da se ovaj skup i sv. misa ne bi pretvorili u žalopojke u kojima dominira vlastiti pogled, kako na našu prošlost tako i sadašnjost, bez svjetla budućnosti želim da nas sve obasja Mlado sunce s visine, to svjetlo odozgor koje je bilo i ostalo dominanta u svim teškim vremenima hrvatskoga Križnog puta, a o čemu je govorio naš biskup Ratko prije deset godina u Bleiburgu.«\nU sv. misi okupljeni je puk pobožno sudjelovao, molio i pjevao, a na licima se osjetila ozbiljnost, što je bio znak da je nazočno vjerničko mnoštvo svjesno i svetog trenutka i svetog tla na kojem stoji. Sve je na Radimlji završilo zajedničkom pjesmom »Zdravo Djevo kraljice Hrvata«, a onda se okupljeni puk razišao dostojanstveno u tišini šaljući poruku svim odgovornima da se jednoga dana dođe do potpune istine o našim pokojnima.


DUNEA PRIPREMILA PROJEKT Osigurano više od 11 milijuna kuna za Sigurnu kuću u županiji\nMinistar rada, mirovinskoga sustava, obitelji i socijalne politike Josip Aladrović i župan Nikola Dobroslavić potpisali su ovog ponedjeljka Ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava za uspostavu Sigurne kuće u Dubravačko-neretvanskoj županiji.\nProjekt 'Josipov dom' pripremila je Regionalna agencija DUNEA, a kroz Europski socijalni fond osigurano je više od 11 milijuna kuna bespovratnih sredstava za uspostavu sustava podrške za žene žrtve nasilja i žrtve nasilja u obitelji. Kroz provedbu projekta rekonstruirat će se i opremiti objekt koji će služiti kao sklonište za žrtve nasilja u obitelji, jačat će se kapaciteti stručnjaka koji rade sa žrtvama nasilja u obitelji te provesti javna kampanja s ciljem podizanja svijesti javnosti o neprihvatljvosti nasilja.\nPotpisivanju ovog vrijednog Ugovora za Dubrovačko-neretvansku županiju nazočio je i premijer Andrej Plenković, uz suradnike iz Vlade, kao i zamjenici župana Joško Cebalo i Žaklina Marević te ravnateljica Regionalne agenijce DUNEA, Melanija Milić.\nŽupan Nikola Dobroslavić prilikom potpisa Ugovora istaknuo je da će se odmah pristupiti realizaciji projekta ‘Sigurne kuće’ te iskazao nadu kako će biti što manje slučajeva obiteljskog nasilja.\nSkloništem za žrtve nasilja u obitelji „Josipov dom“ partnerski će upravljati Dubrovačko-neretvanska županija i Caritas Dubrovačke biskupije, a provodit će se do srpnja 2023. godine.\nZa pripremu projekta Regionalna agencija DUNEA pružala je savjetodavnu pomoć u pripremi i prijavi Dubrovačko-neretvanskoj županiji, a sve u sklopu projekta 'Znanjem do EU fondova'. Kroz projekt je pripremljen četverogodišnji plan podrške jačanju kapaciteta za pripremu i provedbu EU projekata te strateško planiranje i regionalni razvoj. Vrijednost projekta je 16.987.378,29 kuna te je sufinanciran u okviru Operativnog programa Konkurentnost i kohezija iz Europskog fonda za regionalni razvoj.


Turistička zajednica Grada Paga - Bike tour - PAGTOURS\nPROGRAM: Tura započinje od agencije Pag Tours prema arheološkom nalazištu i svetištu Stari grad koje je poznato po crkvi Sv. Marije iz 12. stoljeća, ostacima franjevačkog samostana, prekrasnim prirodnim odmorištima te izvoru pitke vode.\nZatim nastavljamo cestom poznatom kao cesta soli koja nas povezuje s najstarijom lukom na otoku, Košljunom, kamo su u antičko doba sol koja je vrijedila vise od zlata, ukrcali na brodove, te dalje tranportirali po mediteranu. Nakon Košljuna vozimo se do vidikovca; trenutak u kojem će cijeli grad Pag i okolna mjesta biti pred vama.\nKratko zastajemo radi odmora i slikanja, te se potom spuštamo cestom do Lokunje gdje se nalazi prirodno lječilište, bogato taložnim blatom s visokim učinkom liječenja. Nakon Lokunje vraćamo se na početak od kuda smo i krenuli.


Boban oduševljen mladima: Kranjčar treba Bariću - Index.hr\nBoban oduševljen mladima: Kranjčar treba Bariću\nBIVŠI kapetan hrvatske reprezentacije gledao je obje hrvatske reprezentacije, te je izjavio kako je oduševljen mladim nogometašima, a posebno Kranjčarom i Babićem, koji su po njegovom mišljenju zaslužili poziv izbornika Barića.\nO igri seniorske reprezentacije nije imao puno toga za reći, osim da se nada kako će u uzvratu biti puno bolji, jer imaju izvrsne igrače, koji su u subotu premalo pokazali.\nMlada reprezentacija oduševila je jednog od najboljih hrvatskih nogometaša, koji je uživao u 90 minuta igre u Varaždinu.\nMlade nogometaše ne odlikuje samo želja i ljubav prema nogometu, već izvrsna tehnička prezentacija, a momčad je snažna i kompaktna, kao da igraju i treniraju zajedno svaki tjedan.\nBoban nije želio kritizirati izbornika Barića, i rekao je da je "stvar izbornika kakvu će momčad postaviti i koje igrače pozvati", no, nije mogao prešutjeti svoje mišljenje da smatra da je Kranjčar "trebao biti dio A-reprezentacije".\nZvonimir Boban smatra da "starija reprezentacija nema takvog kreativca kao što je Kranjčar, te da mladost igrača ne bi trebala biti problem". "Kranjčar igra nogomet na jedan drugi, suptilniji način nego drugi", izjavio je Boban za Sportske novosti.


Općinsko državno odvjetništvo u Zlataru je predložilo sucu istrage Županijskog suda u Zagrebu određivanje istražnog zatvora protiv hrvatskog državljana (1993.) zbog osnova sumnje na počinjenje kaznenog djela izazivanja prometne nesreće u cestovnom prometu iz čl. 227. st . 1. i 4. Kaznenog zakona. (17. 5. 2013.)\nPostoji osnova sumnje da je 19-godišnjak noću 16. svibnja 2013. oko 01,30 sati u Martinišću kod kbr. 46 prouzročio prometnu nesreću u kojoj je smrtno stradala jedna osoba (1993.), a jedna osoba zadobila je osobito tešku tjelesnu ozljedu (1995.).\nSucu istrage je predloženo da se protiv osumnjičenika odredi istražni zatvor temeljem opasnosti od utjecaja na svjedoke i opasnosti od ponavljanja djela, što je sudac istrage usvojio i odredio istražni zatvor.


Rafael BorićFoto: Dario LepoglavecIzvor: hamar-media.hrŽivot 19. studenoga 2016. 14:40\nMladi glazbenik Matija Cvek ovih je dana predstavio svoju novu pjesmu „Potraži me u jeseni”.\nPogledajte video spot „Potraži me u jeseni”\nTko je Matija Cvek\nOd najranijih dana Matija pokazuje ljubav prema glazbi, posebno ljubav prema pjevanju koje obilježava cijeli njegov dosadašnji život. Već početkom srednje škole osnovao je svoj prvi band. Nakon 4 godine nastupanja po klubovima odvaja se od benda te zajedno s prijateljem i sadašnjim kolegom Dominikom Žagmešterom na ljeto 2012. osniva duo Dalawa Stories. Sa 16 godina Matija upoznaje profesoricu pjevanja i pedagoginju Denis Vasilj koja mu pruža maksimalnu podršku te nakon četiri godine vježbanja, učenja i glazbenog odgajanja upravo po njenoj preporuci ostvaruje suradnju s Nenadom Ninčevićem i Branimirom Kopitovićem.\nOd tada stvari kreću uzlaznom putanjom, nastupa u Splitskom HNK-u na Runjićevim večerima 2013., sudjeluje u game showu „Volim Hrvatsku” kao prateći vokal u bendu Ante Gele, izdaje svoj prvi i za sada jedini službeni singl. Godine 2015. predstavlja se na Zagrebačkom festivalu pjesmom „Jesam”, autora Nenada Ninčevića i Branimira Kopitovića.\nUpravo ovom pjesmom, „Potraži me u jeseni”, Matija ostvaruje suradnju s agencijom Hamar Media kao svojim diskografom.\nSvjestan da je tek zakoračio na glazbenu scenu zna da jedino svojom upornošću, ambicijom i naravno, odličnim pjesmama, može nastaviti putem koji je zamislio.\n– Uz talent treba uložiti puno truda i vremena, a nekad niti to nije dovoljno. Treba imati i dozu sreće, biti na pravom mjestu u pravom trenutku. Naravno, sve ovisi o tome što za čovjeka koji se bavi glazbom znači uspjeti u glazbenom svijetu. Različiti ljudi imaju i različite apetite, ja osobno volim biti ambiciozan i raditi svaki dan jer kad god misliš da si napravio i naučio puno, uvijek ima još stvari koje se mogu savladati.- rekao je Matija.


Boljševička revolucija u svojoj je destrukciji nadmašila sva dotadašnja barbarska i anticivilizacijska razaranja, kakva pamtimo još iz vremena Huna i Avara. Kako zlo nikada ne dolazi samo, u Europi su počele klijati i bujati i druge protukršćanske ideologije: fašizam i nacionalsocijalizam. Drugi svjetski rat bio je još razorniji, čovječanstvo je iskusilo još veća stradanja i masovne zločine: nacističke konclogore, Staljinove gulage, Bleiburg i križne putove…\nA sve to izazvao je samo jedan hitac. Hitac kojim je teroristička organizacija Crna ruka, stavila pištolj u ruke osamnaestogodišnjeg Gavrila Principa, ne bi li tako pokrenula događaje koji će dovesti do stvaranja Velike Srbije. Velika Srbija, kao što vidimo, ipak nije ostvarena, i kako se čini, sve je dalje od toga. Ali zlo i Zli, iskoristio je pohlepu jedne neobuzdane nacionalne idolatrije i megalomanije, kako bi ostvario svoj istinski cilj: masovno istrebljenje milijuna ljudi, jer njegovo pravo ime je Ubojica ljudi od početka.\nSuprotnosti velikih sila koje su uoči Prvoga svjetskog rata dijelile Europu, danas su se umnožile i premrežile čitavu Zemlju. Bojim se da bi se i ovaj put mogla obistiniti dosjetka da nas povijest uči da iz nje nismo ništa naučili. Na sličan način kao i u proteklom stoljeću, sukob svjetskih sila mogao bi biti okidač i za pokušaj globalne us-\npostave vlasti slatkorječivih ideologija, a koje su sv. Ivan Pavao II., i Benedikt XVI. jasno detektirali kao promicatelje kulture smrti i diktature relativizma. Trenutno najveća ugroza miru u svijetu prijeti od sukoba na istoku Ukrajine, koji u mnogočemu podsjeća na događanja u predvečerje Drugoga svjetskog rata. Nakon razornoga komunističkog tsunamija, koji je tijekom 20. stoljeća poharao najveću zemlju na svijetu, Rusija se posljednjih godina ponovno pridigla i postala snažna svjetska sila. Umjesto da pribere i umnoži sve one kulturne i duhovne vrjednote kojima je ruski narod obogaćivao svijet, pred našim očima događa se već viđeni scenarij zemlje koja također želi ispraviti navodne nepravde i vratiti izgubljeno dostojanstvo, po-stavljajući pritom zahtjeve i mjerila po kojima su drugi narodi i države tek njihovo sredstvo.\nRuski identitet nerazdvojiv je od kršćanskih temelja i vrijednosti. I to ga neraskidivo povezuje s europskom i u širem smislu zapadnom uljudbom. Budućnost Rusije izgledna je samo u razvijanju tih komplementarnih vrijednosti. Naravno, odmah se može postaviti pitanje ugroze i zaštite njihovnih državnih interesa. Živimo, naime, u svijetu "istočno od raja", u kojemu pojedinci, narodi i države, nažalost gledaju kako izigrati jedni druge. To naravno vrijedi i za europske zemlje i tu ne treba imati iluzija. Ipak odgovor nije u konfrontaciji, agresiji i otimanju tuđih teritorija. Europa je zajednica država i naroda čiji je identitet također neraskidivo vezan uz kršćanske korijene. Bez\ntih korijena Europa nema budućnosti.