HRsvijet.net - Nino Raspudić: Opkoljavanje zamjenika predsjednika HDZ-a Milijana Brkića\nNino Raspudić: Opkoljavanje zamjenika predsjednika HDZ-a Milijana Brkića\nA onda mi je sinulo – španjolska korida! Riječ je o arhetipu, drevnom obrascu u kojem skupina aktera, koji su pojedinačno svi slabiji od bika, orkestrira događanje pred publikom u kojem se protivnika razjari, izranjava, izvoza, onesposobi, da bi ga na kraju te tragedije u tri čina, glavni u skupini, kratkim i brzim potezom konačno eliminirao uz opće oduševljenje.\nŠto je fascinantno u koridi? Zasigurno ne puko ubijanje bika. Jer da je riječ samo o tome, puno više užitka gledateljstvu bi pružao obilazak klaonice neke mesne industrije, gdje mogu vidjeti u jednom danu stotine krava i njihovih supružnika kako odlaze s ovog svijeta. Bit koride nije u onome što se događa (ubojstvo bika) već kako.\nOpasno je, riskantno, zahtjeva bravuru jer je bik jak, ljut, opasan. Slijedeći uvijek isti dramaturški obrazac, kojeg nisu izmislili oni, već se uvijek nanovo vraća u raznovrsnim kontekstima, na kraju ga efektno dokrajče.\nDo velikog obračuna u HDZ-u po svemu sudeći doći će odmah nakon europarlamentarnih izbora. Ovisno o rezultatima, dva su moguća scenarija. Manje vjerojatan je onaj koji će se odigrati ako HDZ ne dobije barem pet zastupnika. U tom slučaju slijedi brzi obračun s Plenkovićem, a gotovo dokrajčeni Brkić se čudesno spašava kao Liverpool protiv Barcelone.\nNakon toga bi vjerojatno uslijedio pokušaj političkog prepakiranja HDZ-a, što nije lako nakon HNS-a, Pupovca, Istanbulske konvencije, Marakeša, gušenja volje građana prljavim opstruiranjem referenduma o promjeni izbornog zakona, titranja Vučiću na Merkeličin daljinski i svih ostalih divota kojima smo svjedočili zadnjih godina, a čemu je pridonio i Brkić.\n>>Brkić: U medijsku operaciju uključila se i stara struktura Udbe\nMožemo ih zamisliti kako nakon smicanja Plenkovića i co kažu – nismo to bili mi, to nije radio pravi HDZ, već strani elementi koji su privremeno zauzeli vodstvo inače hrvatske i demokršćanske stranke i poveli je na stranputicu, ali odsada ćemo hrvatski i pošteno. Brkić bi čak mogao reći da je on, primjerice, osobno glasovao protiv Istanbulske, ali što to vrijedi kad je niz njegovih pulena glasovao za, pa ispada da je to bila samo predstava za čuvanje političke odstupnice za eventualno postplenkovićevsko razdoblje.\nBez Brkića se ne bi mogla izvesti operacija preslagivanja s HNS-om, tj. obostrane prevare birača uz ideološku kapitulaciju HDZ-a, niti se bez njega mogao opstruirati referendum, što će mu se na konzervativnoj sceni zauvijek pamtiti. Sve i da se riješe Plenkovića, HDZ-ovci će teško povratiti nekadašnje birače na desnici.\nAko pak osvoje više od četiri zastupnika, što je puno vjerojatnije, nastavit će se egzekucija Brkića po obrascu koride, ali i svih drugih kadrova u vrhu stranke koji nisu potpuno pod kontrolom. U međuvremenu, dok se čekaju euroizbori, mrcvarenje traje. Dok ga razvlače po areni, Brkić povremeno ispaljuje neke pitijske iskaze koje onda naširoko tumače dežurni medijski hermeneutičari.\nTako je prije dva tjedna ulazeći na sjednicu Predsjedništva HDZ-a, izjavio: “Ovo je HDZ, nije Komunistička partija, hvala Bogu”. Ali istina je upravo suprotna. HDZ je, po načinu funkcioniranja, identičan komunističkim partijama. Dovoljno je vidjeti kako se vođe biraju jednoglasno, a kako se odnose prema njima nakon što padnu. Kada odeš s vrha HDZ-a ne možeš više ostati u stranci, zgaze te, vrlo često oni isti koji su ti se najviše klanjali (šifra Njonjo).\nPovijest te stranke poučava kako se s vrha HDZ-a može otići ili biološki, na onaj svijet (Tuđman), ili biti šutnut iz stranke nakon što si ispao iz sedla (Sanader, Kosor, Karamarko). Zašto u HDZ-u nije moguće sići s vrha i ostati u stranci, svratiti i dalje ponekad u stranačku središnjicu, popiti kavu s nasljednicima? Zašto se odnose jedni prema drugima kao prema stoci?\nPredsjednike biraju aklamacijom, jednako tako im skidaju i glavu. Ta bezlična neman će sutra progutati i Plenkovića, prekosutra Resslera i bilo koga drugog tko joj dođe na čelo s iluzijom da joj čvrsto drži uzde. Brkić, osim ako ne dođe do izbornog debakla, slijedi taj tragični obrazac.\nDo jučer i sam u ulozi toreadora, sada je poput ošamućenog bika pušten u arenu, organizirani prostor javne političke egzekucije. Iz tjedna u tjedan u javnost cure sms-ovi za koje se tvrdi da su njegovi i da potječu iz navodno tajne istrage. Nitko se nije potrudio vidjeti otkud Nacionalu povjerljivi podaci, ili zahtijevati ozbiljnu internu kontrolu u policiji i državnom odvjetništvu.\nPrva faza curenja dokumenta u dojavljivačke medije odgovara ulozi pikadora (picar = ubosti), koji u koridi biku zabadaju bodeže u leđa i vrat, kako bi ga razdražili, ali oslabili gubitkom krvi. Oni time istovremeno zagriju i publiku, spremnu za daljnji spektakl. Kroz tako načinjene otvore najčešće curi “krv” reputacije i dostojanstva. “Ima li intime?” postalo je pozdravno pitanje koje je zadnjih tjedana zamijenilo ono “što ima” ili “kako zdravlje” kao interna šala na subotnjoj kavi s ekipom na placu. Za to vrijeme matador mu se približava i elegantno izbjegava njegove rogove.\n>>Aleksandar Ranković se skriva u HDZ-u i traži "narodnog" neprijatelja\nPotom slijedi pokoji medijski komentatorski banderiljero koji zabada zastavice u bika, a onda nastupa “la Hora de la Verdad”, trenutak istine i konačne egzekucije koju vrši matador, glavni u ekipi.\nKako se priprema teren za završni čin Brkićeve egzekucije u HDZ-u svjedoči i to što se ministra Tolušića, percipiranog kao Brkićeva čovjeka (vidi tko mu je bio vozač), opet malo rastegnulo po medijima, kako bi ga se preventivno ustrašilo kada dođe “la Hora de la Verdad”, ali i poslalo poruku drugima da se lako mogu naći na njegovom mjestu.\nNedavno je tako preventivno trznulo i Gorana Marića, još jednog člana partijskog predsjedništva. Najbolji i najperspektivniji kadrovi za takve stranke su oni koji imaju oraha u džepu, putra na glavi, kojekakve repove. Za napredovanje u takvoj ekipi te više od pameti, obrazovanja, čestitosti, ugleda, ljepote, snage u bazi, kvalificira upravo to što ti imaju nešto u ladici. Ako postaneš svojeglav, po potrebi se ladica samo malo odškrine da bi bio krotak i poslušan. Onda se na medijske afere odjednom zaboravi.\nU slučaju Tolušića još jednom se pokazao zanimljiv fenomen da naši političari iz nekog razloga prijavljuju da su im nekretnine manje nego što stvarno jesu, kao što neke gospođe deklariraju kako imaju pokoju godinicu ili kilogram manje od stvarnosti.\nZašto? Sto kvadrata gore-dolje u Virovitici nije podatak koji stvara bitnu razliku, pa nisu to dva stana u zagrebačkoj podsljemenskoj zoni za koje vam misteriozni prijatelji posude novac. Jesu li političari toliko ustrašeni medijima i populističkom demagogijom pa pušu i na hladno, prijavljujući barem malo manje imovine, da ne bodu oči?\nKao da se stide vlastitih kvadrata, kojima se običan smrtnik u pravilu voli pohvaliti. Kažu kako prosječan Nijemac uglavnom vozi auto za klasu slabiji od onoga što bi sebi realno mogao priuštiti, a Balkanac i Mediteranac za klasu bolji. Naši političari bi izgleda htjeli u očima javnosti izgledati kao Nijemac, čak i u situacijama u kojima kvadrat viška i nije neki poseban luksuz.\nNo, kada se stvar otkrije, što se više brane postaju još sumnjiviji, mediji ih nastavljaju mrcvariti, a oni postaju sve slabiji, ustrašeniji i pasivniji. Pa će, tako skuhani, u ključnim trenucima, po potrebi, podići ruku za eliminaciju vlastitih političkih očeva.\nKako će se odigrati završni matadorski čin ako HDZ prođe solidno na euroizborima? Dovoljno je zaviriti u Statut HDZ-a. On kaže kako iz stranke izbacuje Visoki časni sud, a članak 67. propisuje: “Stegovni postupak pred časnim sudovima može pokrenuti Predsjedništvo HDZ-a protiv svakog člana”.\nDakle, Plenković će sazvati sjednicu Predsjedništva HDZ-a, koje će ekspresno predložiti Časnom sudu izbacivanje iz stranke zamjenika predsjednika Milijana Brkića. Časni sud mora donijeti odluku u roku od devedeset dana, ali će u tom slučaju djelovati munjevito i adio Mare. Pridruži se Pašaliću, Sanaderu, Kosorici, Karamarku i čekaj da ti za koju godinu u društvo šutnutih dođe i Plenković, kao što su i ovi dočekali tebe.


Plavi telefon - Moj Zaba Start\nUdio starijih od 65 godina progresivno se povećava, oni su specifična, osjetljiva i ranjiva skupina građana. Nacionalna strategija borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti Republike Hrvatske prepoznaje velik rizik od siromaštva i socijalne isključenosti starijih osoba. Projekt želi pridonijeti poboljšanju kvalitete života starijih osoba te povećanju broja socijalnih usluga za starije osobe u zajednici.\nSaznajte više o projektu Plavi pomagači\nU nastavku donosimo intervju s Miroslavom Vučenovićem, predstavnikom projekta. Saznajte tko su Plavi pomagači, kako će se poboljšati kvaliteta života starijih osoba, kako će mladi biti uključeni u projekt i zašto glasovati upravo za taj projekt.\n… potporu starijim osobama u nepovoljnom položaju poticanjem i aktiviranjem lokalne zajednice kako bi im se omogućila dostojanstvena starost i pravo na društvenu uključenost.\n… unaprjeđenju nekoliko važnih područja:\nUnaprjeđenje socijalnih usluga u zajednici za osobe starije od 65 godina. Projekt će osnažiti osobe starije od 65 godina (70 osoba) koje žive u samačkim kućanstvima pružanjem potpore putem telefona i pomoći u kući (25 osoba). Svrha je tih aktivnosti pomoći starijim građanima kako bi što dulje mogli samostalno živjeti u vlastitu domu.\nUnaprjeđenje civilnog društva. Projektom se potiču mlade osobe (25 osoba od 15 do 30 godina i 20 volontera na Liniji pomoći) na volontiranje i aktivno građanstvo, što pridonosi njihovu osobnom i/ili profesionalnom razvoju te razvija i jača zajednicu.\nJačanje međugeneracijske solidarnosti. Projektne aktivnosti predviđaju povezivanje mladih osoba sa starijima, čime se potiču zajedničko provođenje vremena, međusobno upoznavanje, senzibiliziranje, empatija i razumijevanje. Pozitivan učinak projekta proširit će se i na obitelji starijih osoba uključenih u projekt s obzirom na to da će volonteri pomagati njihovim starijim članovima obitelji. Razvoj socijalnih usluga za starije osobe u lokalnoj zajednici pridonijet će rasterećenju sustava socijalne skrbi.\nGlavni je cilj projekta povećati broj socijalnih usluga za osobe starije od 65 godina u lokalnoj zajednici. Cilj projekta realizirat će se putem triju osnovnih aktivnosti, a to su:\nLinija pomoći Plavi telefon (provjera stanja i potreba korisnika, pružanje psihološke pomoći, informiranje, podsjećanje da popiju lijekove, bilježenje poziva korisnika kojima je potrebna pomoć i usmjerivanje volontera u njihove domove) – volonteri na Liniji zvat će korisnike, ali i obrnuto.\nPomoć u kući (zajedničko odlaženje po namirnice, lijekove, pratnja do bolnice, druženje, ovisno o potrebama i afinitetima korisnika) – volonteri zaduženi za rad na terenu (srednjoškolci u suradnji s volonterskim klubovima u srednjim školama i mlade osobe od 19 do 30 godina).\nKonferencija, promotivni materijal – širenje rezultata projekta, promocija projekta i njegovih ciljeva. Očekivani rezultati projekta jesu povećana sposobnost korisnika (osoba starijih od 65 godina) za ostanak u svojem domu uz potrebnu potporu, povećan broj volontera koji pomažu starijim osobama, promovirano pravo na dostojanstveno starenje i međugeneracijska solidarnost.\nIako se puno radi na rješavanju mnogih društvenih pitanja, smatramo da se i dalje raspisuje premalo natječaja koji uključuju osobe starije dobi. Moj Zaba Start prepoznao je i osobe treće životne dobi kao ranjivu skupinu u našem društvu i pružio nam priliku da osmislimo i prijavimo projekt čiji su glavni akteri upravo stariji.\nŽelimo omogućiti starijima koji su često osamljeni i zanemareni da žive ljepše i ispunjenije.\nNakon 25 godina djelovanja i dalje radimo s ljubavlju.\nNajstariji smo, a još se uvijek dobro držimo.\nViše o projektu saznajte na www.plavi-telefon.hr.


6.12.2021. 13:09 | Pun kufer IZVOR: punkufer.hr PREGLEDA: 471\nVolite li kombinaciju riže i piletine u kremastom umaku, mogla bi vam se svidjeti sharkaseya, jelo koje se od davnih dana priprema u turskim, ruskim i bliskoistočnim kuhinjama, a objeručke su ga "usvojili" i Egipćani.\nJelo ne traži komplicirane sastojke, većinu vjerojatno redovito imate u kuhinji, osim mahuna kardamoma, koje možete kupiti u prodavaonicama sa začinima.\nOsim kuhane piletine, u receptu možete iskoristiti i pečenu, što ovo jelo čini idealnim ručkom za početak radnog tjedna ako vam ostane višak mesa od nedjeljnog pečenja ili juhe.\nSastojci za sharkaseyu:\n20 dag korijena celera\n1/2 žličice papra u prahu\nUmak od oraha:\n150-200 ml vrhnja\nUlje od paprike:\n2-3 žlice mljevene paprike\n1 žličica kardamona u prahu\n1. Narezano i očišćeno pile stavite u veliki lonac s lukom, mrkvom, celerom, češnjakom, lovorovim listom, kardamomom, klinčićima, paprom i soli. Prelijte vodom i kuhajte oko jedan sat ili dok se meso ne skuha.\n2. Meso prebacite na tanjur pa ga pospite solju, paprom i češnjakom u prahu i pecite u tavi na jakoj vatri 20 minuta. Temeljac nastavite kuhati još oko pola sata i prema potrebi dodajte soli i papra.\n3. Luk sitno narežite i pržite ga na srednje jakoj vatri.\n4. Kriškama kruha odvojite koricu pa ga prelijte s malo temeljca. Orahe izmiskajte u glatku pastu pa im dodajte namočeni kruh i ponovno izmiksajte dodajući temeljca da dobijete kremastu smjesu, koju procijedite u tavu. Ako je umak pregust, dodajte još temeljca. Pospite muškatnim oraščićem i prstohvatom mljevene paprike pa prelijte vrhnjem. Posolite i popaprite prema ukusu.\n5. Otopite maslac na malo ulja u loncu, dodajte rižu, prstohvat soli i jednu žličicu kardamoma u prahu pa kratko pržite miješajući. Dodajte pola šalice vode i šalicu pilećeg temeljca, poklopite i kuhajte na vrlo laganoj vatri 15-20 minuta ili dok ne nestane sva voda i dok riža ne bude kuhana. Prema potrebi dolijte još temeljca ako prebrzo ispari.\n6. U tavu stavite sjeckani češnjak i mljevenu papriku pa ih prelijte maslinovim uljem i pržite desetak sekundi.\n7. Meso grubo narežite i stavite u sredinu posude za posluživanje. Potom dodajte sloj karameliziranog luka i zatim riže. Preokrenite posudu na pladanj za posluživanje, prelijte umakom od oraha i poprskajte uljem s paprikom i češnjakom te pospite peršinom prema želji.\nTagovi: hrana, recept dana, piletina, riža


Savjeti i korisni džepovi za spašavanje / Duhovni razvoj / Naši snovi: zašto sanjamo o cvijeću?\nKao i većina drugih snova, snovi o bojamamože nositi različite prednosti. U mnogim aspektima to ovisi o vrsti ili sposobnosti koje su za vas. Osim toga, postoji barem desetak različitih tumačenja sanjanja od naroda do "osobnog", tj. Pisanja poznatih ljudi koji opisuju detaljno, o čemu se sanjaju cvjetovi. U nekima se govori samo o zajedničkim stajalištima, dok drugi daju detaljne informacije o gotovo svim vrstama postojećih biljaka koje cvjetaju jednom godišnje ili čak svake nekoliko godina.\nNe znam je li potrebno razgovarati o svim vrstama bojau detalje, jer ne vidim točku u nekim opisima lutkica i marigolda. Najvjerojatnije su ih izmislili ljudi koji imaju previše slobodnog vremena ili pokušavaju napraviti naziv za koncepte koji nemaju nikakve veze s tumačenjem snova. Uostalom, u stvari, prilično je lako znati što cvjetovi sanjaju.\nŠto cvijeće za Vanga\nVrlo zanimljivo u ovom smislu je knjiga o snovima stvorenatemelji se na tumačenju poznatog bugarskog bogatog Vanga. Posve je zanemareno, kamilice koje ste sanjali, karanteri ili gladioli. Jednostavno i razumljivo opisuje ono što cvjetovi općenito sanjaju.\nVanga je vjerovao da je većinacvijet spavanja simboliziraju emocionalnost, raspoloženje i unutarnje osobine osobe. Oni mogu označiti cijeli spektar naših iskustava iz sreće i ljubavi na tugu i tjeskobu.\nNa primjer, ako je vaš san punneobičan cvjetovi prekrasan vrt, a čak ste osjetili čudesan miris, a onda u bliskoj budućnosti očekujte romantični susret. Ako u ovom snu postoji i vijenac običnih divljih cvjetova, romantični susret će se razviti u pravu ljubav, zbog čega će se stvoriti nova sretna obitelj. Štoviše, kao što ova knjiga o snovima kaže, crvena cvijeta, sanjala u snu, znači istinsku i dugu ljubav.\nMeđu ostalim tumačenjima proročice zanimljiveOpis zbirke cvijeća za stvaranje buketa. Ako osoba sruši stabljike cvjetnica, to znači da u stvarnom životu ide na put aktivnog znanja o svijetu i razumije njegov život. Ako je, naprotiv, sanjao da je sadio cvijeće, simbolizira mudri i plemeniti djelo koje će mu biti ostvareno u bliskoj budućnosti.\nMeđutim, ponekad Vangaova predviđanja nisu takosu svijetle i mogu predvidjeti tužne događaje. Na primjer, ako ste dali ruku o davanim cvjetovima, san govori o duhovnoj boli koju ćete morati izdržati zbog izdaje voljene osobe. Ako je vaš vrt napadnut od strane neprijatelja koji su izgazili cijelo cvijeće, tada u stvarnom životu ovo naviješta intrige zločinaca. Velik broj unutarnjih biljaka govori o tajnosti, a cvjetovi cvjetaju - o odvojenosti ili problemima s zdravljem. Među ostalim, vrijedno je spomenuti da cvijet u loncu može potaknuti vijest o smrti neke osobe.\nŠto izgleda cvijeće prema mišljenju Kineza i muslimana?\nOsim tumačenja poznatog iscjelitelja,biti zanimljiv i pogled na mudrace Istoka. Na primjer, kineski vjeruju da u snu, u svakom slučaju, ne možete dijeliti cvjetove s voljenom osobom - to pridonosi ranoj odvojenosti. Također nije poželjno vidjeti u snu zgužvani cvijet ili buket. To može značiti da žena neće zadržati ženu vjernu. Ali ako su grobovi pokojnih cvjetova otvoreni, onda budite u obitelji sreće.\nKonačno vrijedi reći nekoliko riječiIslamske tradicije u tumačenju snova. Muslimani vjeruju da obični cvjetovi prenose mir i prosperitet, i slomljena cvjetova - nevolje i tuga. Osim toga, ako osoba sruši ili razbije cvijeće u snu, onda u stvarnom životu počini loša djela koja zahtijevaju ispravak.


Hrvatski vojnik » Homepage » Magazin » 2017 » Broj 535 » Jačanje sustava kibernetičke obrane u OSRH\nObuka te opremanje alatima i opremom za provedbu kibernetičke obrane ključni su za jačanje sustava obrane. Praćenje trendova u kibernetičkom prostoru te promjene u organizaciji utječu i na jačanje sustava kibernetičke obrane u OSRH, a sve u cilju bolje zaštite naših informacijskih sustava...\nU vojarni "Kovčanje" na Lošinju održan je krajem kolovoza četvrti simpozij Kibernetička obrana, u okviru State Partnership Programa s Nacionalnom gardom Minnesote. Tema ovogodišnjeg simpozija bila je zaštita kritične informacijske infrastrukture, a predavanja koja su održali profesori s Fakulteta elektrotehnike i računarstva, Sveučilišta u Minnesoti te predstavnici Zavoda za sigurnost informacijskih sustava omogućila su sudionicima bolje razumijevanje problema. O spomenutoj smo temi razgovarali s brigadirom Brunom Beškerom, načelnikom Samostalnog sektora za informacijske i komunikacijske sustave.\nZakonom o kritičnim infrastrukturama definirano je da su: "Nacionalne kritične infrastrukture sustavi, mreže i objekti od nacionalne važnosti čiji prekid djelovanja ili prekid isporuka roba ili usluga može imati ozbiljne posljedice na nacionalnu sigurnost, zdravlje i živote ljudi, imovinu i okoliš, sigurnost i ekonomsku stabilnost i neprekidno funkcioniranje vlasti." Kritična infrastruktura dijeli se u deset sektora. Ključna informacijska infrastruktura dio je kritične infrastrukture koji služi za upravljanje ili razmjenu informacija unutar sektora kritične infrastrukture.\nRadionica za tehničko osoblje održana je nakon simpozija u vojarni "Kovčanje" na Lošinju.


Stidljive slavne face: celebovi koji tvrde da su sramežljivi Teen385 - portal za mlade\nStidljive slavne face: celebovi koji tvrde da su sramežljivi\nTeško je povjerovati da su poznati pjevači, glumci i modeli sramežljivi, ali neki od njih tako opisuju same sebe.\nPremda nastupaju pred milijunima ljudi, oni i dalje kažu da ih je sram. Za karijeru slavnih faca je bitna komunikacija s drugim ljudima, ali i s publikom pa se pitamo, kako oni tako stidljivi mogu to odraditi?\nAko se pitate tko su slavni sramežljivci, odgovor je tu:\nPjevačica tvrdi da ne upoznaje toliko pjevača jer je sramežljiva, a opušteno se ponaša u krugu ljudi koje dobro poznaje. `Uglavnom se držim po strani i koncentrirana sam na glazbu. No, kada upoznam ljude s kojima imam dosta toga zajedničkog tada stvari krenu na bolje. Oduvijek sam se osjećala sramežljivo pred tom holivudskom scenom` kaže Gaga.\nNitko ne bi rekao da je Justin sramežljiv uza sve lude obožavateljice koje ga prate, ali pjevač kaže da se osjeća nervozno i sramežljivo u društvu cure koja mu se sviđa. `Ako mi se zaista sviđa neka cura tada sam skroz nervozan. Postoje neki dejtovi na koje sam išao i bio tjeskoban od sramežljivosti i nervoze, ali nekako pokušavam to sve iskulirati` otkriva pjevač.\nNe čudi podatak da je Ed sramežljiv jer se zacrveni kada god dobije neki kompliment u javnosti, ali on je to i sam priznao.`Jako sam sramežljiv kada se radi o ženama. Totalno se čudno ponašam i ne znam započeti razgovor. Lako sklapam prijateljstva s curama, ali baš djevojku za vezu teško nalazim` tvrdi Ed.\nTko bi rekao da je Miley sramežljiva? Vjerojatno nitko budući da javno radi različite stvari poput toga da gola nastupa na koncertima i slične stvari, ali ona tvrdi suprotno. `Bila sam jako sramežljiva kada sam bila mlađa, ali onda sam počela glumiti da nisam sramežljiva. Primjerice, podizala bi glas i glasno pričala pa tako privlačila pažnju i slične stvari, a mogu reći samo jedno- upalilo je.`\nSelena je danas puna samopouzdanja, ali prije to nije bio slučaj. Pjevačica tvrdi kako je u vrijeme dok je glumila u Disneyju bila jako sramežljiva. `Tada sam bila jako uplašena i stidljiva. Disney je bio poput srednje škole, svi su se zaljubljivali u nekog, prolazili drame s prijateljima, a ja...ja sam sjedila sama u kutu` iskrena je Selena.\nGlumica je jedna od onih osoba koje svoj privatan život pokušavaju skrivati kao zmija noge, ali nažalost, nekada je to nemoguće. Kristen kaže da je to tako jer još uvijek pokušava shvatiti samu sebe, a k tome je i sramežljiva. `U privatnom životu sam jako sramežljiva i uvijek mi je neugodno tijekom intervjua kada moram govoriti o sebi` tvrdi glumica.\nReality zvijezda i model Kendall kaže da je sramežljiva iako je praktički od rođenja pred kamerama. Ona tvrdi da je dosta introvertirana osoba te da joj to ne smeta, ali da svoje ponašanje može promijeniti iz sramežljivog u otvoreno. `Kao osoba sam sramežljiva, ali radim javan posao u kojem moram komunicirati s hrpom ljudi i ići na partije pa pokušavam biti što otvorenija. No, sve ovisi o prilici` otkrila je Kendall.\nČini se da Adele ima veliku tremu pred svaki nastup jer tvrdi da često povraća prije njega. Za sebe kaže da je sramežljiva osoba i da zato ima strah od nastupa. `Obavezno povraćam prije nastupa, a nakon toga se totalno za*erem od straha i odradim odličan koncert. To tako ide kod mene` iskrena je pjevačica\nPa što ako si sramežljiva? To može biti super stvar - evo zašto!\nStidljivost nije mana: savjeti za snalaženje u životu ako si sramežljiva\nsramežljivi stidljivi sramežljivost slavne face\nSavjeti za stidljive: kako se ponašati u društvenim situacijama ako si sramežljiva\n16:00 / 19.12.2019.\n17:18 / 26.07.2019.\n15:32 / 20.04.2018.


Čija volja? – Duhovna stvarnost\nby Duhovna stvarnost · Published 19. VELJAČA · Updated 13. VELJAČA\nPročitajte: Knjiga Postanka 39:1-6,20-23\n1 Josipa, dakle, dovedoše u Egipat. I Potifar, faraonov dvoranin, zapovjednik tjelesne straže, Egipćanin, kupi ga od Jišmaelaca koji ga tamo dovedoše. 2 A Gospodin je bio s Josipom te mu je sve išlo za rukom. Ostade tako u kući svoga gospodara Egipćanina. 3 Gospodar vidje da je Gospodin s njim i da je Gospodin po njegovoj ruci davao uspjeh svim njegovim djelima 4 i Josip nađe milost u njegovim očima; smio ga je dvoriti, i on ga postavi za upravitelja svoje kuće i povjeri mu sve svoje imanje. 5 I otkad ga je bio postavio za upravitelja svoje kuće i svega imanja, otad je blagoslivljao Gospodin kuću tome Egipćaninu zbog Josipa, i Gospodnji je blagoslov bio na svemu što je imao u kući i u polju. 6 Zato povjeri sve svoje imanje Josipovim rukama i uz njega nije se više brinuo ni za što, osim za jelo što bi ga blagovao. A Josip je bio krasna stasa i lijepa lica.\nPOZDRAV kojim se za kinesku Novu godinu pozdravljaju mnogi Kinezi glasi: »Neka vam se ostvari sve što želite.« Ma koliko to dobro zvučalo, znam da je najbolje kada je sve onako kako Bog želi, a ne kako ja želim.\nDa je mogao birati, Josip sigurno ne bi poželio biti robom u Egiptu (pročitajte Postanak 39:1). No, usprkos tome što ga je snašlo, bio je uspješan jer »Gospodin je bio s Josipom te mu je sve išlo za rukom« (r. 2). Gospodin je otad blagoslivljao »kuću tome Egipćaninu zbog Josipa« (r. 5).\nJosip nikada ne bi svojevoljno otišao u tamnicu, ali bio je tamo zbog lažne optužbe da je napastovao ženu svoga gospodara. I drugi put čitamo: »Ali je Gospodin bio s Josipom« (r. 21). Stekao je povjerenje tamničara i »sve što se tamo činilo, činilo se po njegovoj zapovijedi« (r. 22). Njegov boravak u tamnici pokazao se kao početak uspona na vodeći položaj u Egiptu. Malo je onih koji bi odabrali uspjeti na način kako je Bog to učinio s Josipom. Ali Josipov Bog blagoslivlja usprkos, pa čak i kroz, teške okolnosti.\nBog je znao zašto je Josipa doveo u Egipat i On ima razlog zašto smo mi tu gdje jesmo. Umjesto da želimo da se ispuni naša volja, možemo ponoviti Isusove riječi na križu: »Ali ne kako Ja hoću nego kako Ti hoćeš« (Matej 26:39).\nStrpljivo čekanje je često najbolji način izršavanja Božje volje.


Anja Vital - sokovnik Oscar DA1200, DA1000, destilator vode • Naručivanje\nDobrodošli na stranicu za naručivanje. Da, želim preuzeti kontrolu nad svojim zdravljem. Nemam što izgubiti i s povjerenjem naručujem:\njer moju naruđbu pokriva :\nJamstvo proizvođača 10 godina na motor / 2 godine na ostale dijelove\nSuper Jamstvo prodavatelja od 15 dana, kojim ako nisam POTPUNO ZADOVOLJAN, mogu proizvod vratiti i dobiti svoj novac natrag\nBesplatna dostava na području Hrvatske i Slovenije\n100 % sigurna kupovina . On-line kupovina na www.anja-vital.com je u potpunosti sigurna.\nPlaćate pouzećem ili po predračunu i nema potrebe za kreditnim karticama.\nJamstvo proizvođača 1 godine\nZa pomoć pri kupovini ili dodatne savjete šaljite nam Vaše pitanje na anja@anja-vital.com. Ako ste se odlućili za naručivanje, odaberite variantu OSCARA ili DESTILATORA i kliknite NARUČI SAD\n11 KN za kom (min 4 kom)


FILMSKA FOTOGRAFIJA U FILMOVIMA BRANKA BELANA\nHrvatski redatelj Branko Belan (1912-1986) surađivao je sa snimateljima Hrvojem Sarićem, Krešom Grčevićem, Juretom Ruljančičem, Nikolom Tanhoferom, Oktavijanom Miletićem i Franom Vodopivcem. Njegove cjelovečernji igrani film Koncert (1954) snima Oktavijan Miletić, a Pod sumnjom (1956) Hrvoje Sarić. 36 Kao snimatelja Belanovih kretkometražnih filmova poglavito susrećemo Ruljančića (pet filmova), Miletića (tri filma), Grčevića (dva filma), te Sarića, Tanhofera i Vodopiveca (svaki po jedan film). Sažeti prikaz kamere u filmovima Branka Belana obuhvaća sve naslove koje su bili dostupni (rujan 2002.) u Hrvatskoj kinoteci. Nedostaje osvrt na dokumentarne filmove Elektrifikacija (1948), Izložba srednjevjekovne umjetnosti naroda Jugoslavije (1951), Istarski puti (1952), Europljani kampiraju na Jadranu (1958), na reklamni film Milijardu kalorija dnevno (1961), na kratki igrani Dobričina (1966) i na cjelovečernji igrani Pod sumnjom (1956).\nRIBARI JADRANA (1948)\nSnimatelj: Krešo Grčević Film o ribarenju i udruživanju ribara u zadruge. U ovom dokumentarcu, koji je poglavito snimljen u razgledničkom stilu, što pak odgovara 'povišenoj' redateljskoj koncepciji onoga vremena, želi se naglasiti ljepota krajolika. To snimatelju Grčeviću, s obzirom na njegovu likovnu kulturu, očito ne znači problem, pa gledamo lijepe, skladno komponirane kadrove. Ono što zavređuje posebnu pozornost i pohvale vrsni su kadrovi povlačenja brodice i izbacivanja mreže. Pomno su birani kutovi snimanja, vodilo se računa o tonalitetu slike, o kasnijoj izmjeni kadrova u montaži, čime se zahvaljujuć i načinu snimanja mogla postići izražajna dinamika. U ovom filmu kamera se miješa među ribare, postaje aktivni sudionik, a snimateljski su najzanimljiviji kadrovi noćnog ribolova. Slika je toliko izražajna da tekst u većini prizora uopće nije bio nužan.\nSnimatelj: Krešo Grčević Dokumentarni film o lovu na tune. U neposrednom poslijeratnom razdoblju upravo ovaj Belanov film uvodi jedan drugačiji pristup građi dokumetarnog filma u čemu važnu ulogu ima kamera. To je znatno životniji film, rekli bismo autentič niji, promatrački. Grčević snima zanimljive, na prvi pogled nevažne, životne detalje na brodu, što obogaćuju film, a posebice su snimateljski atraktivni prizori pučine snimani iz tunolovca. Snimatelj precizno kontrolira kadar često posežući za kompozicijskim rješenjem kada u kadru u prednjem planu ima neki detalj broda ili osobu koji nas vodi prema dubini kadra (more). U filmu su vrlo zanimljivo riješene svjetlosne situacije kada se u ondašnjim uvjetima (posebice se misli na nisku osjetljivost filma) svjetlom nastoji stvoriti ugođaj. Kadrovi na nizu mjesta poprimaju likovnu kakvoću izborom osmišljenih rakursa. Bio je to, riječju, i drukčije snimljen dokumentarni film.\nVRIŠTINA I KLASJE (1949)\nSnimatelj: Jure Ruljančić Dokumentarni film o životu u ličkom selu i seljačkoj radnoj zadruzi. Kada se filmom žele privući seljaci u zadrugu, koliko god je riječ o dokumentarnom filmu u klasičnom smislu, on je poglavito promidžbeni, od teksta, bolje reći zvuka koji se rabi, do fotografije. U tom pogledu Ruljančićeva je kamera u potpunosti ispunila namijenjen joj zadatak. Film je primjer poslijeratnog estetiziranog dokumentarizma, kada i najteži, najnaporniji rad treba prikazati kao idilu. Tako snimatelj snima primjerice rad na poljima, čekajući najbolji položaj dnevnoga svjetla, odabirući najlikovnije rakurse, izražajne detalje, određujući kompoziciju kadra u kojoj se na slikarski način smjenjuju prizori neba i polja ili pak čine slikarsko jedinstvo. Ono što međutim smatramo posebice uspješnim snimateljskim rješenjem jest prizor kosidbe. Dinamična kamera, sjajne kompozicije kadra, izbor najzanimljivijih detalja, snimanje u pravom svjetlosnom trenutku kada danje svjetlo djeluje najplastičnije, otkrivaju veliko majstorstvo Ruljančićeva snimateljskog rukopisa.\nNE SPAVAJU SVI NOĆU (1951)\nSnimatelj: Jure Ruljančić Dokumentarni film o ljudima koji rade u noć- nim smjenama. Kada se govori o tom Belanovu filmu, tada je snimateljski najdomljiviji početak, odmah iza najavnice i završnica, i to poglavito glede uporabe građenog svjetla kojim se želi gledatelju sugerirati noćni, pomalo dramatič an ugođaj, pun iščekivanja. Ruljančić rabi usmjereno, kontrasno osvjetljenje stvarajući fotografiju niske tonske ljestvice u kojoj dominira tmina, dok se svjetlo javlja u količinski manjim dijelovima kadra. Zapažamo i dvostruku ekspoziciju na početku i pri kraju filma, gdje su kombinirani kadrovi dječaka i radioprijamnika. Kako se radnja filma zbiva noću, morala se rabiti dodatna rasvjeta, ponekad na uspješan, a ponekad na manje uspješan način. Kao bolja rješenja, logičnija (jer ipak je riječ o dokumentarnom filmu) spominjemo prizor noćnoga pranja ulica, kao i na svim onim mjestima koja manje poznajemo, a gdje se odvija radnja filma jer su tamo i moguća svjetlosna odstupanja koja takvima ne doživljavamo. Solidno snimljen film.\nSnimatelj: Oktavijan Miletić Igrani film o sudbini jednog glasovira i pijanistice. O filmu Koncert Branka Belana do današ- njih dana govori se o tome kako je podcijenjen, a možda i precijenjen. Kako je to u vrijeme snimanja bio film neobične strukture, o kameri se mnogo i nije govorilo, osim o nekim atraktivnijim prizorima (vožnja kamionom u uvodnim kadrovima filma ili prizor koncerta-sna). Film započinje vožnjama kamere koja snima jednom iz kamiona u pokretu, a onda izvan njega, kako omladinci prevoze glasovir. Sve je vrlo dinamič- no. Kako Belan na stanovit način slijedi dramaturgiju filma Građanin Kane, tako i fotografija, moglo bi se reći, u filmu sliči Tolandovoj. Riječ je o dubinskom kadru. Veći dio kadrova (spomenimo samo prizore u redakciji Jutarnje pošte ili događaje oko prodavaonice glazbala - izmjena eksterijernih i interijernih zbivanja u jednom te istom kadru) snimljen je na taj način. Od kadrova koji se posebice pamte valja istaknuti prizor Emičina stradavanja kad se zapleće medu nosačima glasovira. Upravo fotografska stilizacija, istaknuti rakurs i osvjetljenje stvaraju snažan dodatni dramski učinak. Kao što vješto rabi dubinski kadar, Miletić izvanredno surađuje s redateljem i glede ostalih zahtjeva, kao što je dinamička mizanscena, neovisno da li se kreće kamera ili osobe u kadru, što je opet najčešće praćeno nekim pokretom kamere. Najefektnija je scena Emina sna o koncertu. Svjetlo koje je vrlo stilizirano, u početku kao snažno svjetlo u pozadini, neobični kut snimanja, razrađeni pokreti kamere, sve to jasno signalizira da je riječ o pristupu koji bismo najtoč nije mogli označiti kao fotografski ekspresionizam. Vožnjom kamere prema naprijed, kako osim Emine bijele haljine kadrom dominira i svjetlo (bjelina), prizor se doimlje kao tehnika visokoga ključa i najekspresivnije sugerira snoviđenje. U završnici filma Ema sjeda za glasovir, rukom otkriva urez - svoje ime, a kamera se povlači u blagi gornji rakurs s tim da se u tom trenutku donekle mijenja i tonalitet osvjetljenja. Tragičnost njezine sudbine dobiva i fotografsku nadgradnju. Miletić tijekom cijeloga filma na sebi svojstven način vrlo vješto gradi svjetlo, bilo da je riječ o noćnim eksterijerima ili kućnim interijerima. Jedino bi se mogla uputiti manja zamjerka zbog nedostatka više ugođaja u nekim interijernim prizorima. U svim kadrovima snimatelj pomno vodi računa o kompoziciji slike, o preglednosti kadra, izbjegava sve moguće pojave snimateljskoga fraziranja (a u ovom filmu za to je bilo dosta prigoda), nastoji maksimalno nadzirati pozadinu, odnosno snimateljskim sredstvima ističe je više ili manje, ali uvijek u funkciji radnje. Osim toga u filmu Koncert lijepo se može slijediti Miletićevo nastojanje da kamera bude dokumentaristička u kadrovima gdje je to nužnost (primjerice u uvodu filma), a stilizacijska u prizorima nadgradnje.\nJESEN NA OTOKU BRAČU (1957)\nSnimatelj: Jure Ruljančić Dokumentarni film o životu, ljudima i običajima na otoku Braču. Prvi Belanov film u boji. Ruljančićeva fotografija obiluje opisnim panoramskim pokretima kamere koji su montirani 38 dosta nevješto jedan na drugi, često u različitim smjerovima pa to onda djeluje kao snimateljska greška. Inače film je redateljsko-snimateljski turističko- razglednički filmski uradak u kojem međutim možemo uočiti snimateljevu likovnu kulturu poglavito glede kompozicije kadra (eksterijerni prizori u kojima su nazočni ljudi), a donekle i primjene boje u filmu, iako je boja više rabljena kao sastavnica prizora. Posebice valja istaknuti izbor izražajnih kutova snimanja, najčešće gornjih rakursa, koji osim bolje preglednosti kadra i likovno izgledaju zanimljivo. S obzirom na redateljski zadatak, namjenu filma i slikovitost ambijenta, više se i nije moglo ostvariti.\nVJEKOVI HVARA (1959)\nSnimatelj: Jure Ruljančić Dokumentarni film o Hvaru. Ruljančić u ovom filmu, snimljenu u boji, donekle ponavlja stilski iste postupke iz prethodnog filma, nažalost i one kojima se mogu uputiti primjedbe (brojni panoramski pokreti, poslije loše montirani). Ono što je novo u ovom filmu vožnje su kamere te brojni često kičasti prizori zalaska sunca. To je film u kojem je pravo umijeće pronaći statičan kadar, pa sve djeluje iritantno, nekontrolirano, rekli bismo neprofesionalno. Šteta, jer je tema zavrijedila pripremljeniji pristup i možda bolju suradnju redatelja i snimatelja.\nMEDITERANSKI PROZORI (1960)\nSnimatelj: Oktavijan Miletić Dokumentarni film o mediteranskim prozorima i životu u mjestima na moru. Miletićevi kadrovi često sliče motivima koji su nam poznati s umjetničkih fotografija, a što je posebice vidljivo u rasporedu elemenata (kompoziciji), izboru kuta snimanja (ulice, ljudi na stubama, prozorima), pravcu i kakvoći rasvjete, dok pokreti kamere takvoj redateljsko-snimateljskoj koncepciji udahnjuju život. Za ovaj film, koji posve sigurno pripada u Miletićeve najlikovnije uratke, možemo reći da na najbolji način pokazuje kako je filmskim izražajnim sredstvima (poglavito dinamičnom kamerom (vožnje uz pročelja zgrada, filažni pokreti od prozora do prozora), a zatim putujućim svjetlom - Miletić se koristi trikom pa se svjetlo kreće prizorom) moguće oživjeti neživo, a da pritom poprimi i likovnu kakvoću. Osim toga to je i film-fotografska studija portreta. Miletić imitira i tehniku skrivene kamere snimajuć i u jednoj sceni par koji šeta ulicama. Kad je pak riječ o noćnim snimkama grada i gradskih ulica, može se s pravom govoriti o majstorskoj ugođajnoj fotografiji. Najviše ocjene snimateljskom umijeću u ovom filmu.\nBranko Belan u svom je autorskom radu sazrijevao zajedno sa snimateljima. Primjerice Grčević je nakon brojnih reportaža i priloga za ondašnje filmske žurnale upravo s Belanom snimio svoje samostalne uratke, Ribare Jadrana i Tunolovce. Hrvoje Sarić također je debitirao kao samostalni snimatelj u Belanovoj Elektrifikaciji. Ruljančić je s Belanom snimio svoj treći samostalni dokumentarni film, Vriština i klasje. Već itekako afirmiran Oktavijan Miletić tako- đer je svoje svijetle trenutke snimatelja ostvario u Belanovim filmovima Koncert i Mediteranski prozori.\nDADA I NADREALIZAM NA FILMU\nALAIN RESNAIS: HODNICI VREMENA


Croatia Airlines - Croatia Airlines od sutra obavlja sve planirane letove\nCroatia Airlines od sutra obavlja sve planirane letove\nZagreb, 21. travnja 2010.\nCroatia Airlines, član udruge Star Alliance, od sutra (četvrtak, 22. travnja o.g.) počinje obavljati sve planirane letove u domaćem i međunarodnom prometu.\nNormalizacija cjelokupnoga reda letenja omogućena je otvaranjem najvećega dijela europskoga zračnog prostora te cijeloga hrvatskoga zračnog prostora.\nPutnici se upozoravaju i mole za razumijevanje zbog mogućih kašnjenja u polasku i dolasku, koja će biti uzrokovana koordiniranim akcijama u sustavu civilnoga zračnog prometa (kontrole letenja, zračne luke i avioprijevoznici) oko ponovnog uspostavljanja redovitoga zračnog prometa nad Europom.\nDanas se nastavlja djelomična normalizacija planiranog reda letenja Croatia Airlinesa. Poslije šestodnevnog prekida zrakoplovi opet lete u Frankfurt, München, Amsterdam i Zürich, a poslijepodne i u London.\nNajaktualniji podaci o promjenama u redu letenja i dalje se mogu saznati na internetskim stranicama www.croatiaairlines.com, kao i u Kontakt centru Croatia Airlinesa na telefon (01) – 66 76 555.


Srijeda, 10. 7. 2019 u 08:00, izmjena prije 6 mjeseci, 2 tjedna\nNeka svatko zivi kako hoce i s kim hoce samo neka ne ugrozava druge oko sebe\n10. 7. 2019, 09:04\nSjedimo u kafiću, stol dva dalje sjede dvije kolegice i jedan pas. One zanesene u razgovor, a pas ispod stola mirno leži i liže se po rektumu. odjenom ova jedna...prikaži još! zbog nekog oduševljenja počne grliti i ljubiti psa, pas sav sretan počne ju isto lizati po licu. Moje emocije su bile podijeljene, želudac me tjerao na povračanje, ali sam nakon sekundu dvije umirao od smijeha.\n10. 7. 2019, 09:46\nAko imaš psa izbaci tepih u sobi gdje on dolazi.\n10. 7. 2019, 09:40


Seoski turizam – razvojna prilika ruralnog Prigorja – radionice – Općina kalnik\nTuristička zajednica grada Križevaca poziva sve zainteresirane za sudjelovanje na edukacijskoj radionici/tečaju o pruľanju usluga u seoskom turizmu. Tečaj je dio projekta „Seoski turizam – razvojna prilika ruralnog Prigorja – program edukacije” financiranog od strane Glavnog ureda Hrvatske turističke zajednice.\n– petak, 22. studenoga 2013 od 16 sati, (lokacija: Planinarski dom, Kalnik) – za korisnike sa područja Kalnika, Sv. Petra Orehovca, Gornje Rijeke,\n– subota 23. studenoga 2013 od 9:30 sati (lokacija: Seoski turizam Rakić, Čabraji 25) – za područje Grada Križevaca I okolice, Sv. Ivan Žabno.\nPrijave se primaju svakodnevno u Turističkom uredu grada Križevaca na brojeve telefona 681-199 ili 091/581 9613, te emailom: [email protected] ili TZ Kalnik na broj telefona 099/213-8501, te na e-mail: [email protected], do srijede 20. listopada 2013.


HUMANITARNA DUBROVAČKA TRPEZA Prikupljen rekordan iznos - Dubrovnik Portal\nPosljednji dan ovogodišnjeg izdanja Good Food Festivala, u nedjelju, 20. listopada, održala se Dubrovačka trpeza . Ovaj gastronomski događaj kao svake godine humanitarnog je karaktera, a ove godine prikupljen je rekordan iznos od 78.655 kuna. Sav prihod namijenjen je za Udruguza zaštitu prava psihijatrijskih pacijenata i unaprjeđenje duševnog zdravlja i kvalitete života “Lukjernica” i Društvu multiple skleroze dubrovačko – neretvanske županije.\nUz Grad Dubrovnik i Turističku zajednicu grada Dubrovnika ,organizatori Dubrovačke trpeze su i Dubrovačko – neretvanskažupanija, Hrvatska gospodarska komora – Županijska komoraDubrovnik, Obrtnička komora Dubrovačko neretvanske županije, Ceh ugostitelja te Turističko ugostiteljska škola Dubrovnik.\nPrevious post Osvijetljena Pakljena na Šipanu\nNext post Završio osmi Dubrovnik Film Festival, evo tko su dobitnici nagrada!\nFoto: Dan otvorenih vrata na Odjelu restauracije Sveučilišta u Dubrovniku\nUčinite nešto lijepo i za Mokošicu


Tomislav Karamarko pomaže Plenkoviću baš kao što je Miroslav Škoro pomogao Milanoviću – Telegram.hr\nTomislav Karamarko pomaže Plenkoviću baš kao što je Miroslav Škoro pomogao Milanoviću 522 preporuka\nTomislav Karamarko pomaže Plenkoviću baš kao što je Miroslav Škoro pomogao Milanoviću\nSam nema šanse preuzeti stranku, ali ozbiljno ugrožava izglede desnog trijumvirata\nIvan Violić 02.02.2020 522 preporuka 26 komentara\nPrije otprilike pola godine, kada je Miroslav Škoro najavio kandidaturu za predsjednika Republike, napisali smo kako je Škoro tog trenutka postao najveći saveznik Zorana Milanovića. Gospodin Škoro je raskolio i dodatno posvađao ionako nejedinstveno desno biračko tijelo, što je kandidatu liberalne ljevice pomoglo da relativno uvjerljivo pobijedi na izborima za predsjednika Republike. Najavom kandidature za predsjednika HDZ –a Tomislav Karamarko čini isto ono za Andreja Plenkovića, što je Miroslav Škoro učinio za Zorana Milanovića, samo na stranačkoj razini.\nU međusobno tradicionalno posvađanoj desnoj frakciji Hrvatske demokratske zajednice nedavno je uspostavljeno kakvo takvo primirje, koje se temelji na konsenzusu HDZ-ove desnice da Plenković mora otići. Plenković, prvo, nije njihov, nije “pravi HDZ-ovac”, i drugo, Plenković je izgubio dvije runde izbora za redom. Na osnovi konsenzusa da Plenković mora otići, HDZ-ova se desna frakcija usuglasila oko kandidata za predsjednika stranke, i za najvažnije stranačke dužnosti.\nTri desna kandidata, Kovač za predsjednika te Stier i Penava za visoke funkcije u vodstvu stranke, vjerojatno imaju potporu Milijana Brkića, stvarnog šefa HDZ-ove desne frakcije. I kad se činilo da je Andrej Plenković napokon dobio ozbiljnu stranačku opoziciju, koja bi za malo više od mjesec dana možda mogla preuzeti HDZ, odjednom se sa svojom predsjedničkom kandidaturom pojavio bivši predsjednik stranke Tomislav Karamarko.\nKramarko pati od viška taštine\nTomislav Karamarko svojom je kandidaturom za predsjednika stranke učinio, dakle, najveću moguću uslugu Andreju Plenkoviću, svom političkom arhineprijatelju. Kako se to moglo dogoditi? Budući da čak ni u Hrvatskoj ne vjerujemo u teorije zavjere, ne smatramo kako Karamarko djeluje u dosluhu s Plenkovićem. Mislimo da je kod gospodina Karamarka riječ o čistom hubrisu, o višku osobne taštine i o manjku osjećaja za političku realnost.\nBio je iznimno neuspješan lider\nKao što je ostao zapamćen kao jedini predsjednik Hrvatske demokratske zajednice, koji je srušio HDZ-ovu vladu, tako bi sada Tomislav Karamarko mogao ostati zapamćen kao istaknuti HDZ-ov desničar koji je srušio šanse desne frakcije da preuzme stranku. Kad je, pak, riječ o Karamarkovoj novijoj političkoj ostavštini, ona je upravo katastrofalna.\nU svom, srećom kratkom boravku na vlasti, kao i u HDZ-ovoj parlamentarnoj kampanji 2015. godine, Tomislav Karamarko poticao je povijesni revizionizam, ohrabrivao govor svjetonazorske pa i nacionalne mržnje te pokušao vratiti hrvatsku politiku dvadesetak godina unatrag, u kasne devedesete.\nUz to, operativno govoreći, Karamarko je bio toliko neuspješan da ga većina HDZ-ovaca, prema rezultatima istraživanja javnog mišljenja, danas ne želi vidjeti na čelu stranke. Tomislav Karamarko za HDZ i za Hrvatsku trenutno je lošija opcija i od Andreja Plenkovića i od Mire Kovača.\nAndrej Plenković, HDZ, Miroslav Škoro, Tomislav Karamarko, unutarstranački izbori u HDZ-u\nĐivo Đurović 18:55 19 preporuka 0 komentara\nSanja Modrić 16:39 231 preporuka 10 komentara\nIvan Violić 25.05.2020 697 preporuka 20 komentara


Good Food je konačno stigao u Split u obliku virtualne kuhinje\nPopularno zagrebačko gastro odredište je konačno stiglo i u Split\nGood Food u Splitu otvorio virtualnu kuhinju\nGood Food u Split zasad stiže kao virtualna kuhinja, što je veliki svjetski trend, a sve češće prisutan i kod nas. Dolaskom pandemije, ali i razvojem tehnologije, i kuhinje su se preselile u virtualne svjetove novog doba.\nVirtualna kuhinja, poznata i kao ghost kitchen, podrazumijeva isključivo narudžbu putem dostavnih servisa, što znači da ne postoji fizičko mjesto samog restorana. Good Food će se u Splitu moći naručiti putem popularnih aplikacija za dostavu hrane (Wolt i Glovo), a splitska virtualna podružnica donosi i svoj poseban meni, podijeljen na nekoliko osnovnih stavki – salate, tortilje i bowlove, uz neizostavne i prefine krumpiriće (obične ili od batata) kao prilog. Drugim riječima, ako pozovete prijatelje na terasu i ljetnu večeru, sigurno će svatko pronaći nešto za sebe.\nŠto sve Splićani mogu naručiti iz Good Fooda?\nSalate su okosnica Good Food ponude, a izdvajaju se Tiger’s Garden i Crispy in Love. Ljubitelje okusa dalekog Istoka zasigurno će oduševiti salata koju je za Good Food osmislio i potpisao renomirani chef Mate Janković – Tiger’s Garden. U njoj ćete pronaći zanimljiv spoj različitih sastojaka koji su se pak savršeno sljubili: hrskavih paniranih kozica, avokada, mini rajčice, kristalke i radiča, bobica šipka, finih fileta naranče, badema i wasabi umaka.\nOni koji preferiraju klasičnije okuse s malim odmakom na prvi zalogaj nepovratno će se zaljubiti u Crispy in Love – osvježavajuću salatu s hrskavom piletinom, avokadom, jajetom, cheddar sirom, rajčicom, kristalkom i savršenim proljetnim homemade umakom.\nZdrave zdjele pune okusa, boja i mirisa\nGood Bowlovi zdrave su zdjele pune okusa, boja i mirisa, s rižom ili kvinojom kao osnovom te dodatkom piletine, ramsteka ili vege verzije s avokadom, uz mnogo svježeg povrća i orašastih plodova, kao i slasnih umaka za završni touch. Svaki Good Bowl dobio je ime po kultnim filmovima, s kojima postoji znakovita povezanost. Tako je u Memoirs of a Geisha, najtraženijem bowlu, homemade teriyaki umak zasigurno ono što asocira na daleki Japan.\nZbog mnoštva zelenih, zdravih sastojaka poput krastavaca, korijandera i avokada, mnogi će svoju dozu vitamina potražiti u Green Mileu. Za one koji traže nešto ”jače”, sočnije i zasitnije, tu je American Beauty s, naravno, steakom u glavnoj ulozi. La Dolce Vita objedinjuje odabrane sastojke za kojima biste inače posegnuli do Italije – sušena rajčica, Pesto Genovese, Grana Padano…\nTiger’s Prawn tortilja dostupna samo u Splitu\nThe Weeknd je počeo pisati scenarij za HBO seriju u kojoj će i glumiti\nKako se što bolje pripremiti i spakirati za godišnji odmor


Zarkoff potpisuje drugi najavni singl kompilacije 'Healing Sounds' | PDV Records x Merchandise\nZa tjedan dana, točnije 26.2. izlazi novi, drugi po redu singl s nadolazeće dobrotvorne kompilacije "Healing Sounds - Croatia Earthquakes Relief Project". Pjesma se zove Short Existence i djelo je sisačkog producenta Zarkoffa.Činjenica da je i njegov rodni grad bio pogođen potresima posebno ga se dojmio prizor razrušene crkve. Iako se ne deklarira kao vjernik sama slika je ostavila dubok dojam na njega o kojem je rekao slijedeće: “Ona crkva za mene ima osobno značenje. Nisam religiozan, ali kuća mojih roditelja, gdje sam odrastao, nalazi se samo 300 m odande, tako da mi je vizura te crkve uvijek bila nešto "domaće". I to jutro prije potresa sam bio tamo, pored te crkve sam obično šetao psa, ali nikada u životu nisam ušao unutra.”


Zna se tko će biti kumovi na vjenčanju Brada Pitta i Jennifer Aniston? | STORYHR\nZna se tko će biti kumovi na vjenčanju Brada Pitta i Jennifer Aniston? 0 Dijeli vijest Dijeli na facebook Dijeli na twitter Dijeli na viber Dijeli na mail\nAutor M.A. 20.03.2020. / 18:13\nO ponovnom spajanju bivših supružnika glumaca, 56-godišnjeg Brada Pitta i 50-godišnje Jennifer Aniston već se neko vrijeme piše. Naime, nekadašnji supružnici potaknuli su glasine o ponovnoj romansi nakon prisnog odnosa na ovogodišnjim dodjelama Zlatnih globusa i SAG nagrada gdje su se pridržavali za ruke i izmjenjivali sjetne poglede. Američki tabloid New Idea sada pak donosi vijest da glumački par već naveliko planira novo vjenčanje koje bi se uskoro trebalo održati u meksičkom gradu Cabu.\n'Vjenčanje će se definitivno ponoviti', otkrio je izvor blizak paru za spomenuti list progovorivši o detaljima nadolazeće svečanosti. 'Razlog zašto ne govore o tome u javnosti je činjenica što ne žele proživljavati medijsku oluju kada dođe veliki dan, no iza kulisa već odavno planiraju najsitnije detalje', nastavio je neimenovani izvor dodavši kako se Brad jedva čeka ponovno skrasiti uz Jen, a njegovo mišljenje dijeli i ostatak glumčeve obitelji.\n'Oduvijek im je bila draža Jennifer tako da oni s tim nemaju problema, štoviše, nikad nisu bili sretniji zbog Brada', pojašnjava anonimni izvor te dodaje kako je već poznato tko će biti pozvan dajući naslutiti i kako bi upravo spomenuti gosti mogli biti i kumovi. 'Iako se vjenčanje trebalo uskoro odigrati, prisilno je odgođeno zbog epidemije koronavirusa, no ono što vam mogu reći je da će se na kratkom popisu uzvanika pojaviti Bradov dobar prijatelj koji mu je pomogao othrvati se ovisnosti o alkoholu, Bradley Cooper te Jenniferina prijateljica, Courtney Cox', tvrdi istoimeni izvor koji je naposljetku progovorio i o temi vjenčanja. 'Ovog puta žele staviti naglasak na romantiku, pa će pred svećenikom na plaži izmijeniti rukom pisane zavjete', poručio je za kraj.


Brent Rivera Visina, težina, dob, djevojka, obitelj, činjenice, biografija\nGlavni » Statistika » Brent Rivera Visina, težina, dob, djevojka, obitelj, činjenice, biografija\nBrent Rivera završio je srednju školu 2016. godine.\nZvijezda društvenih mreža, YouTube, glumac\nMajko - Laura Rivera\nBraća i sestre -Brice Rivera (stariji brat), Blake Rivera (stariji brat), Lexi Rivera (mlađa sestra) (zvijezda društvenih mreža)\nBrentom Riverom upravlja Fullscreen Media Network, upravljanje talentima, stvaranje brenda i organizacija za upravljanje događajima uživo, Los Angeles, Kalifornija, Sjedinjene Države.\nBrent Rivera je hodao -\nMorgan Justus - Brent je u prošlosti navodno izlazio s modelom i pjevačem Morganom iz Kalifornije. Vjerojatno su smatrali da je bolje koncentrirati se više na svoju individualnu karijeru, a ne na veze, i odlučili su prekinuti.\nLexi Hensler - Nekad se govorilo da su se zvijezda društvenih mreža Lexi Hansler i Brent u prošlosti zabavljale. S obzirom na njihovu bliskost, prirodno je da obožavatelji o njima misle kao o paru. Međutim, Lexi je bila ta koja je pročistila zrak putem svog videozapisa u kojem je rekla: "Slatki je i vrlo prizemljen, ali nisam ga hodala."\nEva Gutowski (2019.-2020.) - 2019. godine zvijezda društvenih mreža Eva Gutowski i Brent počeli su se viđati. U travnju 2019. potvrdili su svoju vezu objavom svojih ugodnih slika na Internetu. Eva je čak na Twitteru promijenila ime u "Brentova djevojka Eva Gutowski." Upoznali su se 2015. tijekom snimanja Evinog spota "Doslovno moj život". Činilo se da je njihova veza propala do ljeta 2020. godine.\nPierson Wodzynski (2020.-danas)\nBrent ima meksičko porijeklo s majčine strane.\nSnažna linija čeljusti s kvadratnom bradom\nVidljive namrštene linije na čelu.\nSavršeno njegovana frizura\nBrent Rivera pojavio se u kampanji s Michelin za pomoć u podizanju svijesti o sigurnosti guma zajedno s Alexisom Zallom. Također je radio plasmane proizvoda kako bi podržao brend poput -\nKreativno postavlja smiješne videozapise na svoj YouTube kanal MrBrent98 gdje objavljuje izazove, blogove i suradnju s drugim YouTuberima. Od trenutka kada je pokrenuo svoj YouTube kanal 2009. godine, do danas ima više od 5 milijuna pretplatnika.\nNjegovi videozapisi Vine koji su ga popularizirali kao zvijezdu društvenih mreža. Stvorio je svoj račun za Vine thebrentrivera u 2013. i tijekom godina uspio je steći nevjerojatnih više od 8,5 milijuna sljedbenika sa svojim zadivljujućim sadržajima.\nTakođer, i njegove druge stranice na društvenim mrežama poput Instagrama na kojem ima više od 7 milijuna sljedbenika i Twittera na kojem ima više od 3 milijuna sljedbenika.\nU studenom 2014. objavio je svoju debitantsku pjesmu Sumnjajte u svoje sumnje na iTunesu.\n2017. godine u kazališnom je filmu debitirao kao glavni lik Alex u komičnom filmu režirane K. Asher Levin tzv. Aleksandar IRL.\nBrent Rivera Najdraže stvari\nTV emisija - Moderna obitelj\nMjesto za odmor iz snova - Tahiti\nLjetna aktivnost - Wakeboarding\nAnimirani film - Smrznuto\nPredmet - Povijest\nEmoji- Lice sa srčanim očima\nIzvor - YouTube, YouTube, YouTube\nČinjenice o Brentu Riveri\nGlumom se počeo baviti u dobi od 11 godina.\nDa može biti bilo koja životinja, bio bi panda.\nNe zna zviždati.\nDa je imao supermoći, želio bi da moć zamrzne bilo što.\nNjegova simpatija za slavne osobe je Selena Gomez.\nDa je djevojčica, roditelji bi ga prozvali Heather.\n2015. godine na MTV-jevim glazbenim nagradama označen je kao „Najbolje odjeven“.\nIma psa po imenu Becker.\nAlergičan je na maslac od kikirikija.\nBrent igra hokej na ledu i hokej na rolama.\nZimi voli skijati u planinama.\nIstaknuta slika Brenta Rivere / Instagram


Kol'ko nas ima? - Kamenjar\nKol’ko nas ima?\nČim se ukaže naznaka svjetla na kraju tunela, prodavači magle, mraka i beznađa dođu na svoje, zadovoljno trljajući ruke u nadi da nailazi vlak koji će Hrvate konačno namrtvo pregaziti. Svako dobro izvrnut će na loše, pa tako i očitu promjenu negativnih trendova zamračiti posljedicama strukturalnih, desetljećima akumuliranih zbivanja, praveći se da ne znaju kako se prošlost više ne može promijeniti.\nHrvatska se pridiže …\nTako se ne može više promijeniti ni to što su naraštaji kćeri, danas u dobi za rađanje, za 30% malobrojniji od generacija svojih majki, slijedom nedostatne stope rađanja prije nekoliko desetljeća. I što onda očekivati, osim da će malobrojniji naraštaji rađati i manje djece? Pa bilo bi ludo čudo kad bi bilo drukčije. Ne može se više promijeniti ni to što je Hrvatska prijam u Europsku uniju i neograničenu slobodu kretanja dočekala u gospodarski vrlo nezavidnom stanju, kao akumuliranoj posljedici stoljetnih procesa. Uz to je prije desetak godina pretpostavila zaštitu kasnije osuđenih komunističkih zločinaca promptnome korištenju europskih fondova, dodatno odgodivši hvatanje priključka. Pa kako onda ljudi ne će hrliti u Europu bez granica? Ova pitanja zvuče jednako apsurdno kao i ono kako za to može biti kriv onaj koji sada vlada, a u to doba niti je luk jeo niti ga je mirisao. Ako ništa, eto, barem se više ne grakće da su Hrvati gladni. Valjda je čak i najstrastvenijim promicateljima kulta crnila pomalo neugodno najdeblji narod u Europi proglasiti gladnim.\nMijenjati se može samo sadašnjost, a ona na tugu i žalost guslara tmurnog, turobnog izričaja ipak nije tako crna. No, i tomu nalaze lijeka. Stavit će povez preko očiju i spremno prešutjeti kako Hrvatska na kraju prošle godine, kao rijetko koja zemlja u EU, bilježi porast broja zaposlenih u odnosu na 2019. godinu, i to za ne baš zanemarivih 30-tak tisuća. Logično, jer potpuni gospodarski oporavak sad se dogodio već u drugoj godini globalne krize, za razliku od one prethodne, buknule prije 13 godina, kad je trebalo proteći punih 7 gladnih godina da se s oporavkom uopće i krene. Rutinski će zanemariti i kako unatoč stalnom padu broja žena u dobi za rađanje, dodatno potenciranom pojačanim iseljavanjem mahom mlađih ljudi unazad 10-tak godina, Hrvatska već 5 godina stagnira s brojem rođenih. Takva žilavost u izrazito nepovoljnim okolnostima nedvojbeno predstavlja neočekivan, gotovo pa zadivljujući uspjeh, tim više što je za prethodne lijeve vlasti u bitno povoljnijim općim demografskim uvjetima (mlađe stanovništvo i kumulativno manje iseljenih) zabilježen pad rođenih od 10%. Štoviše, izgledno je kako je lani, unatoč napetom ozračju korone, Hrvatska zabilježila i blagi porast od 1-2% rođene djece u odnosu na 2020. godinu, kad su se rađala djeca začeta prije korone. Pa i kad je posrijedi migracijska bilanca sa svijetom, ona je nakon niza godina podebljeg minusa, u 2020. godini napokon uravnotežena. S osjetno razvijenijom zapadnom Europom Hrvatska, doduše, i dalje bilježi minus, ali sa zemljama svoje klase, koje u blagodatima izdašne europske pipe uživaju poprilično dulje od nje, Lijepa Naša je začudo u plusu. Radi se, doduše, tek o nešto više od tisuću ljudi, ali znakovito je kako baš sa svakom postkomunističkom članicom Unije, od Slovenije do Estonije, Hrvatska u 2020. godini bilježi pozitivan migracijski saldo.\n… i zato ju treba baciti na koljena\nAli zato puna usta kataklizme, jer je popis stanovništva pokazao da u Hrvatskoj živi svega 3,888 milijuna žitelja, skoro 400 tisuća manje nego prije 10 godina, a što predstavlja znatno veći pad od procjena Državnog zavoda za statistiku. Naime, prema zadnjoj objavljenoj službenoj procjeni Hrvatska je na kraju 2020. godine imala 4,036 milijuna žitelja. S nasladom se primjećuje kako su u medijima rado viđeni demografi imali pravo, dok državne službe pojma nemaju, pa kako će onda ljudi imati povjerenja u njih? Štoviše, radikalniji među demografskim mračnjacima ni ne kriju kako im je i toliko manje Hrvata previše. Na društveni aktivizam umotan u znanstveno ruho refleksno se nakaleme kronični politički gubitaši, u prvom redu oni kojima je od toga da u Hrvatskoj bude što manje Srba važnije tek da u njoj bude i sve manje Hrvata, samo kako bi za to mogli politikantski optuživati vlasti. Njima nasuprot, a zapravo ruku pod ruku, stoje akteri koji himbeno liju suze za hrvatskom demografskom propašću, a usporedno svesrdno podržavaju one, koji čim uzmu žezlo u ruke, ukidaju smislene demografske mjere. Svima njima je pad od skoro 400 tisuća stanovnika unazad 10 godina došao kao melem na ljutu ranu. Tu su vijest dočekali likujući, ponajprije zato što se pad poklapa s popularnom mantrom o 400 tisuća iseljenih Hrvata. No, je li doista tako?\nKakvima se stvari čine …\nDržavni zavod za statistiku (DZS) procjenjuje broj stanovnika temeljem dva kriterija – prirodnog kretanja stanovništva, tj. razlike broja rođenih i umrlih, i statistika Ministarstva unutarnjih poslova o prijavljenim odnosno odjavljenim prebivalištima i boravištima, što se usklađuje s rezultatima popisa, koji se provode u pravilu svakih 10 godina. Kako je popis fizički proveden u listopadu lani, u odnosu na procjenu stanja na kraju 2020. godine Hrvatska je dotad zabilježila dodatni manjak od 19 tisuća osoba samo temeljem prirodnog kretanja (toliko je bilo više umrlih nego rođenih u prvih 10 mjeseci prošle godine). Podaci o migracijama u tom razdoblju još nisu poznati, no trendovi naznačuju kako ne utječu bitno na konačni broj. Nastavno na procjenu DZS-a za konac 2020. godine, u listopadu 2021. moglo se očekivati otprilike 4,017 milijuna stanovnika, a prebrojano ih je svega 3,888 milijuna, ili nekih 130 tisuća manje. Odakle tolika razlika? Smanjenje od približno 160 tisuća odnosi se na prirodni pad uvjetovan prevagom umrlih naspram rođenih u međupopisnom razdoblju između travnja 2011. i listopada 2021. godine. S druge strane, DZS za to vrijeme vidi svega 112 tisuća ljudi manjka temeljem migracija s inozemstvom (288 tisuća odseljenih i 176 tisuća doseljenih). Na prvu, rezultati popisa sugeriraju da je taj odljev znatno veći, oko 235 tisuća, što bi značilo da se iz Hrvatske odselilo čak i nešto više od 400 tisuća ljudi.\n… a kakve zapravo jesu\nIpak, potpuniji uvid u pravo stanje stvari glede popisa daje potanja usporedba po županijama, gradovima i općinama, ali ne tako da se usporedi broj stanovnika s prethodnim popisom, nego popisano stanovništvo 2021. s procjenom Državnog zavoda za statistiku na kraju 2020. godine. To odstupanje pokazuju podaci u tablici niže (desni stupac) pri čemu bi ih, da bi se dobila realna vrijednost, trebalo dodatno umanjiti za otprilike 0,5%, jer je do listopada 2021. prirodnim padom za toliko dodatno smanjeno ukupno stanovništvo. U lijevom stupcu prikazana je neto-migracija s inozemstvom (broj odseljenih umanjen za broj doseljenih) po županijama u međupopisnom razdoblju u odnosu na broj stanovnika zabilježen 2011. godine, poredano od županije s najvećim migracijskim manjkom (Vukovarsko-srijemska) do onih s viškom (Dubrovačko-neretvanska i Istarska).\nŽUPANIJA NETO MIGRACIJA S INOZEMSTVOM (2011 – 2020)\nS OBZIROM NA BROJ POPISANIH 2011 ODSTUPANJE\n(POPISANO 2021 – PROCJENA DZS)\nS OBZIROM NA PROCJENU 2020\nVukovarsko-srijemska -8,7% -1,7%\nPožeško-slavonska -8,6% -0,4%\nSisačko-moslavačka -7,4% -1,4%\nBrodsko-posavska -6,5% -2,9%\nVirovitičko-podravska -6,4% -1,6%\nOsječko-baranjska -5,5% -3,1%\nLičko-senjska -4,6% -2,0%\nBjelovarsko-bilogorska -4,2% -1,8%\nŠibensko-kninska -4,2% -1,3%\nKarlovačka -3,5% -1,0%\nMeđimurska -2,9% -2,5%\nKoprivničko-križevačka -2,7% -3,2%\nZagrebačka -2,6% -2,8%\nREPUBLIKA HRVATSKA -2,6% -3,7%\nVaraždinska -1,9% -2,8%\nPrimorsko-goranska -1,7% -4,8%\nZadarska -1,6% -4,5%\nKrapinsko-zagorska -0,9% -2,3%\nGrad Zagreb -0,7% -4,8%\nSplitsko-dalmatinska 0,0% -4,7%\nDubrovačko-neretvanska +1,1% -5,5%\nIstarska +1,8% -7,0%\nIzvor: Grgur S. Kamenjar.com\nBila statistika DZS-a makar i približno potpuna ili daleko od toga, ona, budući da primjenjuje istu metodologiju u svim županijama, ako ništa, sigurno dobro pokazuje omjere iseljavanja između pojedinih županija. A upravo ti omjeri posve demistificiraju popularne tlapnje o tome da se iseljava zbog korupcije i klijentelizma (jer zašto se onda tako slabo iseljava iz Istre, te meke klijentelizma?), te navodnog nezadovoljstva funkcioniranjem državnih institucija. Naime, razvidno je da se znatno više iseljava iz gospodarski slabije razvijenih županija, mahom onih opustošenih ratom, gdje su k tome još i u većoj mjeri doseljavani Hrvati iz BiH, tijekom rata protjerani sa svojih ognjišta. Štoviše, jačim prediktorom iseljavanja od samog gospodarskog zaostajanja pokazuju se desetljećima duboko ukorijenjene rodbinske i zavičajne veze u inozemstvu. Naime, tamo gdje je veći udjel poslije rata naseljenih Hrvata iz BiH, veće je i iseljavanje. Što i ne čudi, jer nisu stigli pustiti korijenje u novoj sredini, a već su im otvorena vrata Europe, gdje su ih čekali, širom im otvarajući vrata, brojni znanci iz rodnoga kraja. To ujedno objašnjava zašto razvijena Zagrebačka županija, sa zamjetnim udjelom tijekom rata doseljenih Hrvata iz BiH, ima triput goru bilancu iseljavanja od osjetno siromašnije Krapinsko-zagorske.\nIseljeničke županije popisane su sukladno procjeni, sezonski radnici nisu\nIpak, ključni uvid, utemeljen na podacima u tablici, je kako se u županijama najjače pogođenim iseljavanjem popis najbolje poklapa s procjenom DZS-a. Doslovce sve županije s iznadprosječnim iseljavanjem iznadprosječno se poklapaju s procjenom DZS-a. S druge strane, najveća odstupanja su u županijama s najmanjim iseljavanjem. To navodi na dva zaključka. Prvo, uzme li se u obzir da su stvarna odstupanja u prosjeku još za 0,5% manja od navedenih u tablici, DZS prilično precizno pokazuje broj odseljenih, u svakom slučaju puno preciznije od defetističkih procjena o 400 tisuća iseljenih. Čitavu sliku upotpunjava činjenica da je od 288 tisuća evidentiranih odseljenih njih 195 tisuća otišlo u zapadnu Europu (dotle ih se 50 tisuća od tamo doselilo u Hrvatsku), dok ih je čak 65 tisuća otišlo u Srbiju i BiH, sigurno ne u potrazi za poslom i boljim životom. Prije će biti da je riječ o osobama koje u Hrvatskoj nisu živjele ni prije 2011., ali su formalno bile prijavljene kako bi ostvarile neko pravo (primjerice, Srbi izbjegli iz Hrvatske ’95 pravo na obnovu kuće).\nDrugi bitan zaključak je da sezonski radnici, uvezeni za potrebe turizma, u znatnoj mjeri nisu popisani premda se nalaze u evidenciji MUP-a. To proizlazi iz činjenice da su odstupanja za turistički orijentirane županije osjetno veća od ostalih. K tome, detaljnija razrada po općinama i gradovima pokazuje da su u priobalnim, turizmu posvećenim sredinama odstupanja još i veća (prijavljeno je znatno više osoba nego što ih je tamo popis zatekao), dok u unutrašnjosti tih istih županija to nije slučaj (štoviše, zapaža se suprotni trend, ponegdje je čak i više ljudi nego u MUP-ovim evidencijama). Naime, premda mahom prijavljeni na godinu dana, sezonski radnici u vrijeme popisa (listopad) glavninom više nisu bili u Hrvatskoj, stoga nisu ni popisani, što će, budući da se radi mahom o mlađim ljudima, dodatno pogoršati ionako nepovoljnu starosnu strukturu stalnog stanovništva. Ovo pitanje otvara još jedan ozbiljan popisni problem. Naime, u vrijeme kad, bila riječ o umirovljenicima ili sezonskim radnicima, nije neobično boraviti dio godine u Hrvatskoj, a dio godine vani, prestrogim se čini popisni uvjet uključivanja u stalno stanovništvo samo osoba koje već barem godinu dana kontinuirano žive u Hrvatskoj ili izraze namjeru da će idućih najmanje godinu dana živjeti u njoj. To, naime, posve isključuje u Hrvatskoj sve brojnije sezonske migrante, koji, primijeni li se taj kriterij jednako posvuda, apsurdno, ni u jednoj zemlji ne će biti registrirani.\nZašto su gradovi slabije popisani?\nDrugi bitan popisni moment pokazuje tablica niže u kojoj se uspoređuje odstupanje između popisa 2021. i procjene 2020. u većim i manjim sredinama, pri čemu su kao veće sredine uzete one teritorijalne jedinice s barem jednim naseljem preko 10 tisuća stanovnika.\nŽUPANIJA SVE TERITORIJALNE JEDINICE TERITORIJALNE JEDINICE\nS NASELJEM IZNAD\n10 000 STANOVNIKA TERITORIJALNE JEDINICE\nBEZ NASELJA IZNAD\n10 000 STANOVNIKA\nVukovarsko-srijemska -1,7% -1,6% -1,8%\nPožeško-slavonska -0,4% -2,3% +0,7%\nSisačko-moslavačka -1,4% -2,7% +0,3%\nBrodsko-posavska -2,9% -5,0% -1,6%\nVirovitičko-podravska -1,6% -0,8% -1,8%\nOsječko-baranjska -3,1% -3,8% -2,5%\nLičko-senjska -2,0% NEMA -2,0%\nBjelovarsko-bilogorska -1,8% -3,3% -1,0%\nŠibensko-kninska -1,3% -2,7% -0,1%\nKarlovačka -1,0% -2,0% -0,2%\nMeđimurska -2,5% -2,0% -2,8%\nKoprivničko-križevačka -3,2% -3,3% -3,1%\nZagrebačka -2,8% -2,4% -3,1%\nVaraždinska -2,8% -4,7% -2,0%\nPrimorsko-goranska -4,8% -5,0% -4,7%\nZadarska -4,5% -6,2% -3,1%\nKrapinsko-zagorska -2,3% NEMA -2,3%\nGrad Zagreb -4,8% -4,8% NEMA\nSplitsko-dalmatinska -4,7% -5,2% -3,9%\nDubrovačko-neretvanska -5,5% -6,6% -4,5%\nIstarska -7,0% -6,8% -7,1%\nRazvidno je kako su manje sredine uglavnom jako dobro popisane, u skladu s procjenom DZS-a, napose kad se još oduzme 0,5% na ime prirodnog pada u 2021. godini. Detaljnija razrada pokazuje kako iznimku predstavljaju tek manje sredine u priobalnim krajevima, gdje je turizam praktički jedina gospodarska grana, a odstupanje veće zacijelo zbog spomenutog slabijeg popisivanja sezonaca s evidentiranim važećim boravištima. Unatoč nekim iznimkama za koje uglavnom postoji logično objašnjenje, jasno je vidljiv obrazac većeg odstupanja u većim sredinama. Tamo je znatno manje popisanih u odnosu na procjenu. To nije očekivano, poglavito zato što je zbog većeg prireza, ali i mogućnosti naplate fiktivnih putnih troškova, uobičajeno prijaviti prebivalište i boravište u manjoj sredini gdje nema prireza, a živjeti u gradu gdje se radi. Stoga, primjetno veća odstupanja u većim sredinama sugeriraju da je tamo ostalo dosta nepopisanih osoba. Jer teško je povjerovati kako gradovi poput Poreča, Kaštela i Makarske, koji bilježe porast stanovništva na oba načina – i prirodnim putem i doseljavanjem – danas imaju manje stanovnika nego prije 10 godina. Ništa manje apsurdno nije i da jedan Zagreb na popisu bilježi za ciglih 40 tisuća manje stanovnika nego po procjeni DZS-a. Mogući razlozi za nepotpuno popisivanje u većim sredinama kreću se u rasponu od straha uzrokovanog koronom, prebivanja u „na crno“ unajmljenim stanovima, sve do demonstrativnog odbijanja popisivanja u ozračju poticanja općeg neposluha i buntovništva prema državnim strukturama. Svi ti elementi izraženiji su u većim sredinama, gdje je pored toga i primjetnija otuđenost. Dotle su u manjim sredinama kao popisivači dobrim dijelom angažirani lokalci koji dobro poznaju stanovništvo, pa i ne čudi što su potpunije obavili posao.\nHrvatska ima budućnost i ona je u rukama Hrvata\nPremda stanje nije tako crno kao što se običava prikazivati, demografska politika sigurno predstavlja najviši prioritet svake zemlje koja vodi brigu o svojoj budućnosti. Dvije njezine ključne sastavnice su održivo useljavanje i povećanje stanovništva prirodnim putem. Kako bi se zadovoljilo potrebe rastućeg gospodarstva, nastale demografske rupe u kratkom se roku mogu sanirati isključivo privremenim ili stalnim angažmanom stranaca, jer netko mora obavljati nužne poslove koje Hrvati ne žele raditi. Solidan gospodarski rast praćen porastom primanja, kao preduvjet za to, Hrvatska unazad 5-6 godina već ispunjava. Daleko veći izazov predstavlja povećanje broja djece iznad broja potrebnog za reprodukciju jednog naraštaja, što Hrvatska ne postiže još od kraja šezdesetih godina prošloga stoljeća. Kako pokazuje primjer bogatog Zapada, tu puki porast ekonomije ne pomaže. Kakve mjere poduzeti, pitanje je za milijun dolara, no jasno je tek da one moraju biti dugoročne naravi, da su daleko od jeftinih, i da zahtijevaju kontinuitet, bez obzira tko bio na vlasti. Pritom ključnu otegotnu okolnost za vođenje ustrajne i dosljedne demografske politike predstavlja urođena sklonost političke ljevice štednji na ovome pitanju, uz oslanjanje na krpanje demografskih rupa trajnim uvozom stranaca, sa svim pratećim, ne uvijek ugodnim posljedicama.\nKako god bilo, unatoč dominantno mračnim tonovima, Hrvatska ima svjetlu budućnost. Nikad nije bila politički i gospodarski jača, a Hrvati nikad nisu imali tako dobre šanse biti pobjednicima. K tome, zbog komunikacijske blizine iseljeni nisu posve izgubljeni za Hrvatsku. Tko triput godišnje fizički dolazi u domovinu, zasigurno ne će izgubiti hrvatski identitet. A ako nekome još redovno šalje novac i izgradi kuću, postiže jači gospodarski učinak od prosječnog Hrvata u Hrvatskoj. U čuvanju hrvatskog identiteta iznimnu važnost ima nogometna reprezentacija, ta danas zacijelo najjača sila okupljanja i duhovna spona Hrvata ma gdje bili, prava nasljednica pobjedničke hrvatske vojske u miru. Ta nisu ju bez razloga unutarnji razgraditelji, dok su bili na vlasti, nastojali pošto-poto kriminalizirati, upravo onako kako to čine i danas s državnim institucijama. Na Hrvatima je tek da se potrude neka i dalje pate kad ih već toliko smeta.


Edda – svijet nordijskih saga - Maja Cvjetanović Laboš\nGermani su jedan od indoeuropskih naroda koji je, prema nekim povjesničarima, oko I. st. pr.Kr. naseljavao Skandinaviju, i odatle se proširio prema zapadu i jugoistoku Europe. Riječ je o brojnim plemenima bez jedinstvene države, ali sa zajedničkim jezikom, kulturnim vezama i religijskim simbolizmom.\nGermani su jedan od indoeuropskih naroda koji je, prema nekim povjesničarima, oko I. st. pr.Kr. naseljavao Skandinaviju, i odatle se proširio prema zapadu i jugoistoku Europe.\nRiječ je o brojnim plemenima bez jedinstvene države, ali sa zajedničkim jezikom, kulturnim vezama i religijskim simbolizmom.\nPodaci o religiji i mitologiji starih Germana veoma su oskudni i gotovo sve što znamo potječe iz dva islandska teksta – oba se nazivaju Eddama.\nPrvi od njih je Pjesnička ili Starija Edda, zbirka staronordijskih saga sakupljanih u razdoblju između VII. i X. st., da bi konačan oblik dobila u XIII. st.\nSastoji se od dvije vrste pjesama: mitoloških i junačkih.\nPosebnu važnost imaju mitološke pjesme (Trymova pjesma, Hymirova pjesma, Grimnirove riječi, Vafthrudnirove riječi…), jer su vrijedan izvor poznavanju sjevernogermanske mitologije.\nJedna od najvažnijih mitoloških pjesama je Voluspa (Viđenje Proročice), monolog u kojem proročica vidi prošlost i budućnost svijeta od njegovog postanka do propasti i ponovnog rođenja.\nPosebno je zanimljiva pjesma Havamal (Riječi Uzvišenog) koja sadrži mudre izreke, pravila i savjete za svakodnevni život, ali i podatke o drevnim običajima.\nDrugi tekst je Prozna ili Mlađa, tzv. Snorrijeva Edda. Naime, islandski poglavar i povjesničar Snorri Sturluson napisao je ovo djelo 1220. godine, i u njemu je sakupljena većina poznate građe o skandinavskim mitovima.\nSlužeći se pjesmama iz Starije Edde izgradio je mitološku sliku svijeta, a mnoge je stihove izravno navodio.\nSnorrijevu Eddu čine prolog i tri dijela: Gylfaginning (Obmanjivanje Gylfija), Skaldskaparmal (Jezik poezije) i Hattatal (Popis stihova). U prologu Snorri iznosi svoj pogled na mitološki sadržaj koji prenosi.\nPrvi i ujedno najvažniji dio Edde (Obmanjivanje Gylfija), sažeti je prikaz sjevernogermanske mitologije: od postanka svijeta, preko priča iz života bogova, do njihove konačne propasti – Ragnaroka.\nU drugom dijelu (Riječ o pjesništvu) objašnjavaju se i ilustriraju složene metafore skaldske poezije, koje se temelje na mitološkim likovima i događajima.\nTreći dio (Popis stihova) je Snorrijeva pjesma koja donosi primjere stotinjak vrsta skaldskih stihova, gdje svaku strofu karakterizira drugačija vrsta stiha.\nGylfi je mitski švedski kralj, mudar i upućen u čarolije.\nPreodjeven i pod imenom Gangleri (Onaj koji hoda), Gylfi putuje u Asgard da bi upoznao Ase (bogove), zadobio njihovu mudrost i uspostavio vezu između njih i svoga naroda.\nU Asgardu susreće trojicu bogova koji se zovu Visoki, Jednakovisoki i Treći.\nOni odgovaraju na njegova pitanja o postanku i propasti svijeta, o bogovima i njihovim djelima.\nNakon što su Asi iscrpe svoje znanje, rješavaju se Ganglerija, koji se uz tutanj grmljavine iznenada nađe sam na poljani s koje su iščezli i dvori i bogovi.\nOno što je doživio i čuo nastavilo se dalje prepričavati u njegovoj zemlji.\nGangleri reče: “Kakav je bio početak, ili kako je sve nastalo i što je bilo prije?”\nVisoki mu odgovori: “Onako kako se kaže u Viđenju Proročice (Voluspa):\n‘U početku ničeg nije bilo;\nni pijeska, ni mora,\nni hladnih valova;\nnije bilo zemlje,\nniti gore neba,\nsamo bezdan Ginnungagap\n– nije bilo vlati travke.’\nGinnungagap je bezdan koji se nalazio između carstva vatre i carstva leda.\nKada je topli zrak s juga susreo studen sjevera, nastali su div Ymir i krava Audhumla. Ymir se hranio mlijekom iskonske krave Audhumle.\nKad je Audhumla liznula led, pojavio se Buri, predak bogova.\nUmorivši se od Ymirove okrutnosti i njegove sve veće gomile ledenih divova, Burijevi unuci, bogovi Odin, Vili i Ve ubijaju Ymira.\nU njegovoj su se krvi utopili svi ledeni divovi, osim Bergelmira i njegove žene koji su uspjeli pobjeći. Odin, Vili i Ve odnijeli su Ymirovo tijelo u Ginnungagap.\nTamo su od njegova mesa načinili zemlju, od kostiju planine, od krvi mora i jezera.\nOd njegove lubanje oblikovali su nebo koje su učvrstili s četiri strane, a na svakoj strani postavili četiri patuljka: Austri – Istok, Vestri – Zapad, Nordi – Sjever i Sudri – Jug.\nje bog junaštva i pobjede koji rješava sve što se odnosi na sudbinu ljudi.\nPrikazivan je naoružan oklopom i zlatnom kacigom.\nNosi magično koplje Gungnir kojeg su iskovali patuljci i jaše osmonogog konja Sleipnira.\nOdin je i bog mudrosti i kao takav zaštitnik pjesnika i mislilaca.\nNjegova ljubav prema mudrosti bila je toliko velika da je žrtvovao jedno svoje oko da bi mogao piti s Mimirovog izvora (izvora mudrosti).\nOdinu pripada uprava nad runama, koje su drevni Germani urezivali na koplja i stijene.\nSa svog uzvišenog prijestolja Hlidskjalfa vidi cijeli svijet. Prate ga dva vuka: Geri (Pohlepni) i Freki (Proždrljivi), a na ramenima mu se odmaraju dva gavrana: Hugin (Misao) i Munin (Pamćenje).\nOni mu šapću u uho sve što čuju i vide na svojim jutarnjim putovanjima po svim naseljenim kutevima Zemlje.\nBoravi u Valhalli, palači sa zlatnim zidovima, gdje se okupljaju hrabri ratnici koji su pali na bojnom polju.\nPredaje kažu da je Odinova namjera da ti ratnici pomognu bogovima u posljednjoj velikoj bitci protiv divova, te zato bira samo najbolje ratnike.\nU tu svrhu mu služe Valkire, djeve-ratnice koje, kad ne poslužuju pivo i medovinu u Valhalli, na vukovima jašu bojnim poljem i izabiru ratnike koje će povesti sa sobom u Valhallu.\nPrikazivane su s oklopom i kacigom, a u ruci im štit i koplje koje baca vatru.\nPrema predaji, nevidljive su za sve osim za one čiju su smrt odredile, a odabrani junak vidi Valkiru neposredno prije smrtonosnog udarca.\nPotom su Odin, Vili i Ve oživjeli jedan par nepokretnih stabala i tako su iz biljnog carstva nastali ljudi.\nOdin im je dao dušu i život, Vili razum i pokretnost, a Ve oblik, govor, sluh i vid. Bogovi su ljudima dali Midgard (na staronordijskom Srednji svijet) da ga nastane, a za sebe su sagradili utvrdu i nazvali je Asgard (Svijet bogova).\nSvijet ljudi i svijet bogova povezivao je most Bifrost (Duga ili Nebeski put).\nje bog groma. Grmljavinu stvaraju Thorova kola koja vuku dva jarca: Tanngnjostr i Tanngrisnir.\nOn je i bog rata, jedan od najmoćnijih germanskih bogova i njihov nepokolebljiv zaštitnik od ledenih divova.\nU borbi s divovima iskazao se kao jednostavan, častan, plemenit, neustrašiv i neumoran. Prikazivan je kao ratnik visokog stasa, crvene i kovrčave brade.\nNjegovo oružje je čekić Mjollnir koji predstavlja Thorovu munju.\nNosi čudesan pojas koji udvostručuje njegovu snagu i željezne rukavice koje mu olakšavaju rukovanje čekićem.\nEdda spominje i druge svjetove.\nOsim Asgarda i Midgarda tu su: Alfheim – svijet svijetlih vilenjaka; Vanaheim – svijet Vana, druge božanske obitelji; Jotunheim – svijet ledenih divova; Muspell – carstvo vječitog ognja, svijet vatrenih divova; Nidavellir – podzemni svijet pećina i špilja, zemlja patuljaka; Svartalfheim – zemlja tamnih vilenjaka; Niflheim – zemlja vječnog leda i magle u kojoj je smješten svijet mrtvih Helheim.\nOve je svjetove povezivalo stablo Yggdrasill, vječno zeleni jasen, sveto drvo Germana. Yggdrasill je opisan kao najveće i najveličanstvenije stablo koje je ikada postojalo.\nGangleri upita: “Što se može kazati o tom mjestu?”\nNa to odgovori Jednakovisoki: “Jasen je najveće i najbolje drvo od sviju. Njegove grane prostiru se preko čitavog svijeta i prekrivaju nebo. Uspravnim ga drže tri korijena koja se daleko šire; jedan se nalazi kod bogova Asa, drugi kod mraznih divova, gdje nekad bijaše Ginnungagap, a treći se pruža ponad Niflheima…”\nStari Germani su univerzum doživljavali kao neprekidnu borbu između snaga reda – bogova i snaga kaosa – divova.\nStvaranje svijeta označava trenutak pobjede bogova nad divovima, ali svijetu i dalje neprestano prijeti opasnost iz zemlje divova.\nBorba se između njih i dalje nastavlja sve do velike kozmičke bitke – Ragnaroka.\nTyr, ili Tiw, je bog rata, sin Odina i njegove žene Frigg, i po njemu u engleskom jeziku naziv nosi utorak – Tuesday (tiwesdaeg).\nNaime, nakon što su Anglosaksonci (Germani) osvojili Englesku, uveli su i svoju nomenklaturu, pa je utorak, koji je zahvaljujući dugom utjecaju Rima u Engleskoj nosio naziv Martius, po rimskom bogu ratu Marsu, sada ponio naziv nordijskog boga rata Tiwa.\nMoguće je da je ranije Tiw bio bog neba čije su funkcije i moći kasnije prenesene na Odina.\nStarija grana germanskih bogova bili su Vani, dobrostiva božanstva plodnosti koja su dijelila svjetlost i kišu poljima.\nDrugu, mlađu granu bogova predstavljali su Asi.\nNedugo poslije stvaranja svijeta za vlast su se borili Vani i Asi.\nNakon što su Asi pobijedili, razmjenom bogova i božica zapečaćen je mir.\nVani su u Asgard poslali boga mora Njorda i njegove blizance, sina Freya i kćer Freyu, boga i božicu plodnosti.\nMeđu Ase predvođene Odinom pripadaju njegovi sinovi Balder i Bragi – bog poezije i govorništva Thor, bog pravde Forseti, Heimdall, čija će dužnost biti da svojim rogom pozove sva živa bića u Ragnarok, slijepi Hodr, Tyr, Odinova braća Vili i Ve, te još jedan Odinov sin, Vidarr, čija je sudbina osvetiti očevu smrt u Ragnaroku.\nOd božica Asa, najpoznatije su Odinova žena Frigg, božica mudrosti, i božica Idun, čuvarica jabuka mladosti.\nGangleri upita:“Koji su to bogovi Asi u koje ljudima pripada vjerovati?“\nVisoki odgovori: “Božanskih je Asa dvanaest.“\nNa to će Jednakovisoki: “Ne manje svete su božice Asa, nit’ je njihova moć imalo manja.“\nTu će reći Treći: “Odin je najviši i najstariji od Asa: on vlada svime, i koliko god moćni bili ostali bogovi, oni ga služe kao poslušna djeca oca.“\nRagnarok – sumrak bogova\nA sad reče Gangleri: “Što se može ispričati o propasti bogova?\nO tome još nisam ništa čuo.”\nVisoki reče: “Mnoge se i velike stvari mogu o tome reći.\nPrvo će doći velika zima Fimbulvetr: snijeg vije iz svih smjerova, veliki mrazovi sve okivaju, a ledeni vjetrovi divlje grizu – Sunce će biti bespomoćno.\nBit će tri takve zime na kraju, bez ljeta da ih dijeli. Prije toga, međutim, tri druge zime će proći, a pratit će ih veliki ratovi koji će zahvatiti cijeli svijet.\nBraća će ubijati jedni druge iz koristi, i nitko neće poštedjeti oca niti sina od ubojstva ili rodoskvrnuća. Kao što se kaže u Viđenju Proročice:\n‘Brat će udariti na brata\nI obojica će pasti,\nrod će oskrvnuti;\nljudi će upoznati bijedu i jad,\nsvijetom će se množiti blud,\ndoba sjekire, doba mača,\nštitovi će pucati,\ndoba vjetra, doba vuka,\npred propast svijeta.’“\nNakon užasne zime, koja je potrajala tri godine, na ravnici Vigrid trebala se odigrati konačna bitka između bogova i divova.\nUz Odina i bogove stali su slavno umrli koji su pali u boju i bili odneseni u Valhallu.\nNa drugoj strani, uz boga vatre Lokija i njegovu čudovišnu djecu, boginju Hel, vuka Fenrira i zmiju Jormungandr, borili su se ledeni i vatreni divovi.\nOdin je znao da je ova bitka neizbježna, ali da ona nije i kraj svijeta.\nVuk Fenrir ubija Odina, Thor i Jormungandr ubijaju jedno drugo, i većina bogova herojski umire u uzajamno razarajućim sukobima s divovima. I Yggdrasill, stablo Reda, se ruši…\nAli, nakon svega, iz vode se ponovno uzdiže novi svijet.\nPrije bitke, dvoje ljudi, Liv i Leiftrasir, sakrit će se na drvetu Hoddmimir i u novom svijetu od njih će dvoje poteći novi ljudski rod.\nPreživjelo je i nekoliko bogova, a među njima Odinovi sinovi Vidarr i Vali te Odinov brat Honir, Thorovi sinovi Modi i Magni koji će naslijediti Thorov čekić, i Balder koji se vraća iz carstva mrtvih.\nRagnarok ili “Sumrak bogova” samo je kraj jednog ciklusa i početak novog.\nRagnarok je i slika neizbježnosti sudbine.\nGermani su duboko vjerovali u sudbinu od koje nitko ne može pobjeći, pa niti bogovi.\nIako je Odin znao kakvu će sudbinu doživjeti bogovi u Ragnaroku, ipak je ušao u boj.\nMit o Balderu\nGylfaginning sadrži brojne priče o avanturama bogova Thora i Lokija, ali središnje mjesto zauzima mit o Balderu.\nMit o Balderu je vrlo stari germanski mit. Scene Balderovog ubojstva strijelom (kopljem) načinjenim od imele, pogrebnog spaljivanja, odlaska po njega u podzemni svijet mrtvih, često su nadahnjivale srednjovjekovne pisce, ali i umjetničke rezbarije.\nje jedan od najzagonetnijih likova germanske mitologije.\nOn je sin divova, duh vatre.\nPomaže bogovima mudrim savjetima, ali im i često prkosi, uvaljujući ih u nevolje.\nSa ženom iz roda divova Angrbodom ima čudovišnu djecu: vuka Fenrira, midgardsku zmiju Jormungandr i vladaricu podzemlja Hel.\nOdin se pobrinuo da se ta čudovišta dovedu u Asgard.\nPotom je Jormungandr bacio u ocean, gdje je narasla toliko da je opasala cijelu Zemlju, Hel je bacio u Niflheim, svijet mrtvih, a vuka Fenrira dao je okovati.\nljepote koja sjaji oko njega. Kud god je išao, širio je svjetlo i dobronamjernost.\nJednom je Balder sanjao o vlastitoj smrti.\nBogovi su se prestrašili, a da bi ga zaštitila, njegova majka, božica Frigg, tražila je od svega što postoji da prisegne kako neće nauditi njenom sinu.\nKad je to bilo učinjeno, bogovi su se zabavljali iskušavajući razna oružja na Balderu i gledajući kako ona nemaju nikakvog učinka.\nSvi su bili zadovoljni osim Lokija.\nLoki je u razgovoru s božicom Frigg saznao da je dobila obećanje od svih stvari osim od imele, biljke koja joj se učinila previše mlada da bi prisezala.\nLoki je pronašao imelu, načinio od nje magičnu strijelu, donio je u Asgard i dao slijepom bogu Hodru da je uputi na Baldera.\nStrijela se zabola u Baldera i usmrtila ga. Balderova žena Nanna umrla je od žalosti, te su oboje bili spaljeni na pogrebnoj lomači na Balderovom brodu.\nBog Hermod odlazi u podzemni svijet kako bi doznao od božice Hel postoji li način da ona omogući Balderu povratak u Asgard.\nHel je obećala da će pustiti Baldera iz podzemnog svijeta bude li sve što postoji plakalo za njim.\nGlasnici su bili odaslani i svi su oplakivali Baldera.\nAli jedna stara ledena žena-div nije htjela plakati – nitko drugi do prerušeni Loki.\nI tako je Balder morao ostati u svijetu mrtvih, a Germanima je preostalo jedino čekati njegov povratak – povratak nade novog vremena.


Oblik u nosu: uzroci, koja boja kaže, kako liječiti - Analize\nNezaraznih. Većina od njih ne zahtijeva liječenje. Često se traži samo isključivanje iritantnog faktora, a rinitis u djeteta prolazi sam po sebi. Zbog zaraznih razloga za pojavu sluzi u nosu u bebi su:\nVasoconstrictor. Primijenjena samo kada postoji velika oteklina nosne sluznice. Najučinkovitije su "Nazivin" i "Nazol Baby". Nanesite ovi alati trebali biti samo na savjet liječnika nije više od 3 dana, jer se mogu pojaviti nuspojave kao što su mučnina, povraćanje, lupanje srca. Osim toga, postoji velika vjerojatnost da se naviknete na lijekove, zbog čega se noktiju s noktima mogu pogoršati.


Ovo su naša najbolja pjenušava vina! - Jutarnji List\nOvo su naša najbolja pjenušava vina!\n17.09.2015. u 13:21\nZa vas smo izabrali najbolje domaća vinske mjehuriće...\nBujanju i živosti cjelokupne domaće vinske scene nije naštetila niti je ograničila čak ni tvrdokorna šestogodišnja kriza čiji smo kraj valjda konačno ugledali.\nUvjerljiv prilog toj tvrdnji je eksplozija pjenušavih vina domaće proizvodnje koja se dogodila upravo u tom nemilom periodu. Iako su cijene u međuvremenu padale, brojni računi ostali nenaplaćeni, a financijska izdržljivost vinara iskušavana do krajnjih granica, broj novih etiketa pjenušaca na tržištu rastao je i dalje raste.\nScena domaćih pjenušaca, doduše, nešto drukčije izgleda nego u ostatku svijeta, jer dok drugdje glavnu riječ u tom segmentu vode specijalisti koji druge tipove vina ne rade u značajnim količinama, u nas je obratno. Pjenušac je pretežno dodatak glavnom izvoru prihoda i egzistencije – mirnim i suhim vinima.\nSpecijalista imamo tek nekoliko (poznatiji među njima su Misal, Tomac i Mladina), dok oportunista imamo na desetke. Njihov broj toliko raste da ih danas možemo podijeliti po regijama i izdvojiti one koji najviše obećavaju.\nZa vas smo izabrali samo najbolje domaća vinske mjehuriće!\nBregovita Hrvatska – Zagorje i Međimurje\nVuglec breg, Baronial – profinjeni zagorec pogađa svaki ukus dobrim balansom svježine i ugodne slatkastosti. Cijena 130 kn u vinariji.\nBolfan, Centurion brut natur je delikatni i potpuno suhi pjenušac s potencijalom za starenje i visokom gastronomskom vrijednošću.\nBregovita Hrvatska – Prigorje\nKraljica Puhelek- Purek – lagani i nježni pjenušac ovogodišnji je hit zagrebačkih vinskih barova poput Cheese bara koji ga cesto serviraju i na čašu.\nBedekovich Brut – ambiciozno izdanje kraljevine s ugodnim floralnim nosom i profinjenom gorkastošću u ustima.\nBregovita Hrvatska – Plešivica\nTomac Diplomat – najambicioznije vino ove vinarije koje može stati uz bok najznačajnijim imenima Champagne.\nMaldina Prestige – izvrsno vino u maniri klasnih šampanjaca, a još uvijek značajno niže cijene.\nŠember rose – najzavodljiviji pjenušac od pinota crnog koji se može naći na tržištu.\nIvančić Griffon – krepki, slasni i intenzivni pjenušac pun okusa i živosti, dobiven neortodoksnim metodama.\nKutjevo d.d. Maximo brut – bogati i suhi pjenušac koji krasi drukčiji, raskošniji stil sa zrelim i slasnim elementima na finišu.\nČamak Lucullus – lagan i lepršav te izrazito osvježavajući pjenušac.\nMisal Istra brut – od 100% malvazije, zreo i žute boje, suh, a slastan. Ekspresija sorte na najvjerniji mogući način.\nBibich brut – Osim stilom i kvalitetom vina, ova Bibicheva etiketa i dizajnom korespondira s velikim šampanjskim kućama poput Dom Perignona.\nIzaberite prave mjehuriće za sebe i živjeli!


Oglas za radno mjesto: Izolater - pomoćni radnik u graditeljstvu - Hidroizolacije plan d.o.o. - BoljiPosao.com\nOvaj oglas je istekao 02.09.2019. i više nije aktivan.\nIzolater - pomoćni radnik u graditeljstvu\nHidroizolacije plan d.o.o. bavi se hidroizolaterskim radovima - sanacije postojećih i izvođenje novih hidroizolacijskih sustava ravnih neprohodnih i prohodnih krovova, podruma, bazena, terasa i balkona, kupaonica te injektiranja.\nIZOLATER - POMOĆNI RADNIK u graditeljstvu - više izvršilaca\nIzvođenje pomoćnih hidroizolaterskih radova na sanacijama postojećih i izvođenju novih hidroizolacijskih sustava ravnih krovova, podruma, terasa i balkona\nPotrebne godine iskustva: Poželjno, nije uvjet\n-Ozbiljnost i profesionalan pristup radu\n-Plaća po dogovoru\nMjesto obavljanja posla: RH – uglavnom Zagreb\nPrijava na e-mail: info@hidroizolacijeplan.hr ili putem opcije "BRZA PRIJAVA".


Naselja s prostatitisa liječenje - Tinktura alkohola iz kroničnog prostatitisa\nTransrektalni ultrazvuk prostate -TRUS - Kronični prostatitis liječenje prostate u Petrogradu\nLiječenje gnojnog prostatitisa lijekova od adenom prostate mjehura, prostatitis odvajanje krvnih prostatitis i njeno liječenje onanizam. Problemi s prostatom ga koji svijeće su na snazi od prostatitisa, što znači dijagnoze 40 hiperplazije prostate Svijeće fitomaks prostatitis.\nZnaci i simptomi raka prostate anesteziju od upale prostate\nSvijeće s prostatilenom cijene u perma Nove metode za liječenje raka prostate stupnja, Mogu li jesti luk s prostatitisa prostatitisa svijeće protiv popisa. Zbirka od prostatitisa koje bilje da pije Centar liječenje prostate, kako se postupa Narodne znači BHP recenzije vitaprost tijekom trudnoće.\nSimptomi raka prostate uglavnom se ne ispoljavaju sve dok tumor ne poraste bez liječenje kroničnog prostatitisa\nTablete od kroničnog prostatitisa infektivni svijeće Voltaren® s prostatitisa, Liječenje lijekovima prostatitis u muškaraca kod kuće liječenje adenoma prostate. Tjelovježba liječenje prostatitis kakao svijeće s prostatitisa, Nose žuči od prostatitisa testisi ozlijediti nakon prostatitisa.\nKako da smanjite prostatu na prirodan način! BHP lijekovi u Moskvi\nKako se SDA sa prostatitisa li prostate biti slaba montaža, Prostata Ermak uređaj komplikacije transuretalnu resekciju prostate. Remisija rak prostate lijekovi iz Indije od prostatitisa, glavni uzroci prostatitisa se testira na prostatu.\nBolesti prostate, 23. decembar 2015. (RTV Bor) prostatilen svijeće cink cijena u Ekaterinburg\nBolesti povezanih u kroničnog prostatitisa kako ukloniti simptome prostatitisa kod kuće, Narodna liječenje prostatitisa seks s prostatitisa tome kako. Kako napraviti tinkturu Aspen kore za liječenje prostatitisa masaža prostate kod kuće mišljenja, liječenje prostate za infekciju mjesto od pijavica s prostatitisa.\nPrirodni lek za PROSTATU /natural remedy for prostate Ako fibroze lezije u prostati\nVitaprost tablete kupiti u Ufa prostatitisa u starijoj osobi, prostate metastaze životni vijek microclysters za liječenje prostate. ASD za liječenje adenoma prostate Eukaliptusa liječenje prostatitis, bol u trtica prostatitisa lijekovi za liječenje prostatitisa u muškaraca cijene iz cjenika.\nUpala prostate, Zdravo jutro, dr Olga Murgaški pčela Podmore protiv prostatitisa\nHyperechoic područja u prostati koja je srednja Prostata je dobar lijek, epilepsija liječenje prostate protuupalni lijekovi za liječenje prostatitisa. Dijeta za rak prostate Režim adenom prostate, simptoma prostatitisa uzrokuje bolesti vitaprost Fort ljekarnama zdravstvenog odjela gradske.\nLek za Prostatu i Otezano mokrenje - Mocan Prirodni Lek liječenje prostatitisa savjet\nProstata oštra bol liječenje prostatitisa mlaza dabar, prostatitisa u Dnipro BHP nakon 75. Uređaj za liječenje prostatitisa mišljenja MAVIT da li je moguće da plutaju prostate za prostatu, najučinkovitiji lijek za kroničnog prostatitisa Antibiotike akutnog prostatitisa.\nPROSTATA bolesti masaže prostate\nVrste BPH i liječenje Dodaci za muškarce za prevenciju prostatitisa, lijekovi za liječenje prostatitisa adenom prostate Metode adenom prostate liječenja. Simptomi raka prostate prognoza za života starijih osoba klistir kamilice za liječenje prostatitisa, da li je moguće piti prostatu prostatitis u muškaraca besplatno.\nLiječenje vodom #Zanimljivosti metastaze karcinoma prostate koji je\nAnal vibrator prostate origano od prostatitisa, Ono što je opasno za djevojčice prostatitisa BPH 1-2 žlice.. Liječenje adenoma prostate s koprive Zahtjev monural prostatitis, Trening za prostatu i adenom fizička aktivnost kod kroničnog prostatitisa.\nProstatitis - zapaljenje prostate Prostate različiti formula\nAntibiotici za prostatitisa mačke Analiza performansi s prostatitisa, na operaciju adenom prostate kao microclysters s sode na prvi prostatitisa. Rehabilitacija nakon operacije prostate Tablete iz prostatitisa liječenje kod kuće, alfa1 bloker za liječenje prostatitisa vitaprost cijena za kupnju u Novosibirsku.\nprostatitis ompin lijek za prostatu\nLaserske operacije prostatitis liječenje prostatitisa narodnih bilja, hemodilucije s prostatitisa Sok od prostata povrijediti ili ne. Prostata bol lijek protiv bolova Cijena vitaprost oči, masti, kako napraviti svijeće od prostatitisa kod kuće kao što ne može liječiti prostatitis.\nPROSTATA prostatitisa centar Minska\nKrasnojarsk rad na prostati Da li postite pomoć s prostatitisa, liječenje prostate Bryukhovetskaya Prostata intimno milovanje. Metiluracil tablete prostatitis prostatitis urin žuta, da li na operaciju na prostatu djelotvorno sredstvo za prostatitisa.\nProstEro Croatia liječenje prostatitisa u muškaraca, gdje ga kupiti za koliko. Drugi korak prostate\nPrvi znakovi simptoma prostatitisa prostatitisa nemaju apetita, celer recept od prostatitisa Tajna analiza troškova sjemena prostate. Bijele sjemenke suncokreta i meda od prostatitisa žena pacijenata oboljelih od raka prostate, prehlada Kako liječiti prostatu Vježba poboljšava cirkulaciju krvi u prostati.\nBolest Prostate i LEK Sta Muci SVE Nase Muskarce Serbia Belgrade orgazam prostata online\nLiječenja raka prostate lijekovi za prostatu u 60 godina, od prostatitisa u Indiji levofloksacina prostatitis koji se koriste. Rak prostate je standardno liječenje microcysts u prostati, kronični prostatitis u muškaraca narodnih lijekova Narodna liječenje prostatitisa.\nAkutni i hronični prostatitis monastička biljka za liječenje prostatitisa\nLiječenje BPH Stolisnik biljka za prostatu, povišeni bijelih krvnih stanica sekrecije prostata Da li grupu za rak prostate. Međunarodne standarde za liječenje prostate Liječenje metastaza raka prostate, vitaprost pomoć od prostatitisa oglašavanje za prostatu.\nPRIRODNO LECENJE UPALE PROSTATE preventivne svijeće od prostatitisa\nDifuzne promjene prostata je Što je laserska prostate, povišen proteina u urinu za prostatu kada bol uklanjanja prostatitisa. Tzanomo rak prostate kuhanje s prostatitisa, prostatilen injekcije uputa o cijeni prostatitisa na početku što učiniti.\nOPREZ OVI SIMPTOMI MOGU DA ZNAČE DA IMATE RAK PROSTATE svijeće s adenom prostate prostopin\nKoji se može uzeti iz prostatitisa obrada proizvoda prostatitisa NSP, Kako okupati prostatu zdravlje prostate trebao bi biti što veličina. Prehlada Kako liječiti prostatu prostatitis i strahovi, Što biljka pomaže prostatitis Kupka izazvao prostatitis.\nŠto je umjereno povećanje volumena prostate\nPas droga od prostatitisa\nProstate adenom bol prilikom mokrenja


O nama – Nonno Bepi – Umag\nKao ekskluzivni zastupnik brenda „Piranske soline“ za Hrvatsku, trgovina „Nonno Bepi“ svojim kupcima nudi razne proizvode iz ovih solana, od solnog cvijeta do kozmetike na bazi minerala i ekstrakata lokalno uzgojenih biljaka, razne poklon setove te uporabne predmete.\nProstor u kojem je trgovina, obitelj Paretić drži već više od 60 godina. Baš na ovom mjestu, nonno Bepi je imao postolarski obrt, a čega će se sjetiti naši stariji sugrađani.\nNakon dugog niza godina bavljenja ugostiteljskom djelatnošću, točnije 4o-tak, znamo koliko je važno prepoznati kvalitetan proizvod koji će upotpuniti kvalitetu onoga što želimo ponuditi gostima i klijentima.\nPrvi smo u Hrvatskoj prepoznali kvalitetu brenda „Piranske soline“ te smo na taj način zaokružili priču kad je o autohtonim proizvodima riječ, – tako kod nas danas možete pronaći proizvode od tartufa, maslinovog ulja, soli pa sve do kvalitetnih vina s područja Bujštine.\nŠto se sve od soli proizvesti može, potražite u Umagu, u trgovini „Nonno Bepi“, ekskluzivnom distributeru brenda „Piranske soline“, Garibaldijeva 8.\nRazveselite svoje najdraže neobičnim poklonima i svakako kušajte tamnu čokoladu sa solnim cvijetom 🙂 Vidimo se!