Korisnici potpore su fizičke osobe koje imaju prebivalište na području Osječko-baranjske županije, upisani su u Upisnik poljoprivrednih gospodarstava, osigurani su po osnovi obavljanja djelatnosti poljoprivrede kao osnovnog zanimanja i nisu obveznici poreza na dohodak.\n- Korisnici naših kovid-potpora u poljoprivredi su OPG-ovi čije je poslovanje u travnju i svibnju bilo za minimalno 20% niže nego u isto vrijeme prošle godine, a Županija će im pokriti trošak obveznog osiguranja i trošak doprinosa za mirovinsko i zdravstvenog osiguranja za travanj i svibanj 2020. godine. Intenzitet potpore iznosi do 60% prihvatljivih troškova, a najviše do 1.500,00 kuna po jednom obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu – izjavio je župan Anušić i dodao kako je važno napomenuti da su ove potpore prilagođene upravo onim poljoprivrednicima koji zbog svoje specifičnosti nisu obuhvaćeni nacionalnim mjerama.\nJavni poziv je otvoren do utroška planiranih sredstava, a najkasnije do 31. prosinca 2020. godine, stoga se pozivaju OPG-ovi koja ispunjavaju uvjete iz javnog poziva da Županiji dostave svoje zahtjeve na propisanom obrazu s prilozima kako bi im se mogla odobriti potpora.\nViše u ovoj kategoriji: « 50 ugovora za nepoljoprivredne djelatnosti u ruralnim područjima\tAPPRRR: Poljoprivrednicima isplaćeno 6,8 milijardi kuna »


Udruga Korektiv: Napad na hrvatske navijače u Novom Sadu napad je na sve Hrvate – Široki Brijeg www.siroki.com\nUdruga Korektiv: Napad na hrvatske navijače u Novom Sadu napad je na sve Hrvate\n25. siječnja 2012. Rafaela 0\n25. siječnja 2012. Rafaela\nŠiroki Brijeg – Udruga Korektiv zaunapređenje i koordinaciju aktivizma u lokalnoj zajednici oglasila se povodom napada na navijače hrvatske rukometne reprezentacije u Novom Sadu. Priopćenje prenosimo u cijelosti:\n"Oštro osuđujemo napade na hrvatske navijače! Smatramo kako je ovo napad na Hrvate jer se nisu birala sredstva niti je bilo povoda, jedino se birala hrvatska nacionalnost i hrvatske registarske oznake. Nema nikakvog opravdanja za takav čin, a pogotovo u svijetlu cijele te pozitivne atmosfere koja se stvorila oko Hrvatske.\nSrpska policija očito nije dorasla zadaći, ne zna reagirati i obuzdati skupine huligana. Pitamo se je li policija u Srbiji uopće bila spremna provoditi zakon ako znamo da su u Novom Sadu i Rumi noževima, sjekirama, palicama i kamenjem napadnuti civilizirani građani koji su došli bodriti reprezentaciju svoje države?! Zastrašujuća je to poruka koja pokazuje divljaštvo pojedinaca koji se za dugo vremena neće uspjeti demokratizirati i predstavlja otvoren poziv na eliminaciju cjelokupnog hrvatskog naroda.\nNije slučajno što se ovaj napad dogodio nakon rukometne\nutakmice Hrvatske s Francuskom jer se, očito je, želi sotonizirati\nHrvatska koju u Beogradu uoči susreta s Srbijom očekuje pravi pakao.\nradi, Hrvatska se od sotonizacije uspješno obranila 90-tih godina kada\nseparatistima nisu pomogli ni noževi, ni palice, balvani ni haubice.\nVjerujemo da će tako biti i ovoga vikenda u Beogradu.\nhuligana je vrlo ozbiljan i ne smije ga se marginalizirati. Zbog toga\npozivamo sve hrvatske turističke agencije iz BiH i Hrvatske da\npreispitaju angažmane po Srbiji jer je upitna sigurnost Hrvata koji žele\npotrošiti nešto novca u zemlji koja nema hrabrosti suočiti se s\nhuliganima i nacionalistima", stoji u priopćenju kojeg potpisuje\nDalibor Ravić, predsjednik Udruge.\nprevious Poziv na HUMANITARNU AKCIJU DARIVANJA KRVI u Širokom Brijegu\nnext Uspješno provedena akcija darivanja krvi


11 Travanj 2013\nŽeleći povezati molitvu Žive krunice s postom na nakane naše župe i župnika, našeg biskupa i čitave Crkve, osnovana je na poticaj našeg župnika u našim župama molitvena zajednica osoba koje poste sve dane u tjednu osim nedjelje. Do sada se uključilo 68 osoba. Zašto molitva i post? O postu je napisala divne misli i razmatranja sestra Emmanuel Maillard u svojoj poticajnoj knjižici "Ozdravljenje kroz post". Ona objašnjava da je post snažan instrument u našim rukama jer sama Božja snaga čini po nama izvanredne stvari u našim životima. Post svoje korijene ima u židovstvu, preuzima ga i kršćanstvo, a susrećemo ga i u drugim religijama. Post je dakle, disciplina koju je prakticirala i Presveta Bogorodica Marija u Nazaretu. Za nas vjernike važno je znati da je post vrlo moćan u borbi protiv Sotone. Danas smo svjedoci kako Sotona čini velika pustošenja u obiteljima, među mladima i djecom. U ovoj našoj suvremenoj civilizaciji bez obzira na meridijane i paralele evidentno vlada kultura smrti, a svugdje se očituje isti scenarist! I Isus je govorio: "Ovaj se rod (Zloduha)izgoni samo postom i molitvom."Napokon, i svi sveci su postili.\nSestra Emmanuel nam daje jasnu poruku: "Vi, roditelji, koji molite za ozdravljenje svoga djeteta, vi, djeco, koja molite za pomirenje vaših roditelja, ne molite bez posta i ne postite bez molitve''! Zašto je Sotona tako oslabljen upravo postom? Kad Bogu upućujemo žrtvu koja se tiče našeg tijela, mi, na neki način, darivamo sebe.Post ne dotiče samo naše tijelo, već nešto životno - temeljno: hrana je pitanje opstanka. Kad dajemo od svoga tijela, to je znak da se zaista dajemo Bogu, to postaje naša žrtva. Post stvara određenu čistinu: stvara prostor u našoj duši, srcu. U taj prostor Bog može doći i ispuniti ga kao nikada ranije.Zato oni koji poste dobivaju dar duhovne finoće, postaju nadahnutiji, slobodniji. Nije zato niti čudno što je Zli razljućen jer postom oslobađamo prostor za Božje prisustvo, što je zapravo mali egzorcizam, jer tom disciplinom upravo tjeramo Zloga iz svog života.\nPost je i priprema za velika Božja djela, priprema za izvršenje Božje volje u našem životu, ali i u svijetu. Po postu dopuštamo Bogu ostvariti plan koji ima s nama, s našom obitelji, našom župnom zajednicom.\nKad nas je stvorio i pozvao u život, Svemogući je vjerovao u nas, računao na nas, imao s nama svoje planove. Postom stoga mi želimo do kraja života živjeti taj poziv koji je Bog stavio u naše srce. Htjeli bismo da sve bude dovršeno do dana naše smrti. Post daje snagu potrebnu za ostvarenje tih težnji.\nPost je duboko u sebi i čin milosrđa koji širi naše srce. Ne postimo samo za svoju obitelj, svoju župnu zajednicu, već se svrha posta proteže na šire Božje prostore. Tako posteći dopuštamo Bogu pomaknuti granice našeg srca i raširiti ih na dimenzije Neba. Post je sjajan čin milosrđa ako postimo srcem, iz ljubavi, prema riječima jednog svećenika.\nI još jedna važna stvar: kada postimo, ne valja gledati u osobe koje to ne čine. Neka svatko čini prema svojoj savjesti i poštuje slobodu drugoga. Postite nadajući se da će uvijek biti sve više osoba koje će odgovoriti na ovaj poziv. A mi posebno postimo kao odgovor na Božji poziv. Ako je u tajnosti, to ga čini još zaslužnijim i snažnijim! Po postu i molitvi Gospodin želi na nas izliti svoju božansku snagu da bi ova snaga stigla do onih koji su u potrebi.\nNaš župnik prepoznao je one koji su posebno potrebni snažne Božanske snage, pa je sadržaje molitve i posta razdijelio po danima u tjednu. Tako kao zajednica molimo i postimo od Boga zaštitu i snagu na sljedeće nakane:\nPostimo za dragu, kroz povijest napaćenu, domovinu. Molimo od Uskrslog da nam umnoži stanovništvo, blagoslovi materijalni napredak, unaprijedi znanost, umnoži duhovne pothvate, zaštiti nas od svakog zla. Iznad svega Ga molimo da se složimo u jednoj pravoj vjeri. Neka među svima nama zavlada mir i ljubav.\nPostimo u čast sv. Antuna s velikom molbom da pomogne onima koji su svoje tijelo i dušu izranili različitim ovisnostima. Ovog dragog sveca molimo da pomogne zarobljenicima svojih loših navika da osjete i spoznaju da je samo s Bogom svaki problem rješiv i da je Bog jedini izvor svake nade i oslobođenja.\nSrijedom svoje molitve i post prinosimo sv. Josipu da bude uz naše bolesnike i umiruće, da im svojom nježnom duhovnom blizinom ublaži patnje umiranja. Snažno ćemo ga moliti da svaki naš župljanin dobije milost iskrene ispovijedi i savršenog pokajanja prije nego stane pred Vječnog Suca. I da ih Uskrsli primi u blaženu Vječnost.\nČetvrtak je podsjetnik na dar euharistije i svećeništva. Molitvom ćemo se s velikom ljubavlju i zahvalnošću sjetiti Crkve, pape, svećenika, a na poseban način našeg župnika. Molit ćemo Svemogućeg Boga da svoju Crkvu ispuni istinom i mirom, da Svetog Oca štiti i vodi kako bi nas hrabrio na putu Istine i Evanđelja. Žarke molbe uputit ćemo Kristu da svećenike sačuva u svom Presvetom Srcu i nikada ih ne ostavi bez svoje moćne zaštite. Jer oni su veliki dar nama - svaki dan nam se Krist daruje upravo preko njih. Oni imaju ruke blagoslovljene Kristovim blagoslovom. S posebnom ljubavlju molimo od Gospodina za nebesku zaštitu našeg župnika. On je potreban naših molitava, našeg posta, naše ljubavi iznad svega. Svaki dan preko njegovih ruku dobivamo neizmjerno blago neba: Kruh nebeski i Anđeoski koji je izvor života. Svjesni na koncu kad nas svećenik blagoslivlja, blagoslivlja nas zapravo sam Krist.\nPred Kristovo raspeto tijelo petkom ćemo donositi patnju duša u Čistilištu. Molit ćemo Ga s velikim žarom i snažnim postom da im se smiluje, da ih usliši i oslobodi muka Čistlišta. Molit ćemo i da Presveta Njegova Krv ne bude uzaludno prolivena za psovače. Vapijemo za darom njihova obraćenja. Neka nam se u svom beskrajnom milosrđu smiluje da se psovka iskorijeni u našem narodu.\nSubotom se obraćamo najnježnijoj Majci. S velikom ljubavlju je molimo da snažno zaštiti našu djecu i mlade. Neka neprestano spušta svoj majčinski blagoslov nad njih kako bi radosno živjeli svoju mladost, zalagali se za mir i dobro, svjedočili svoju vjeru te tako postajali sol naše zajednice.\nSvi mi koji smo se odvažili na ovaj čin pokore i molitvenog zajedništva kroz Zajednicu posta, na kraju možemo iskusiti da nam se u srce utiskuje divna spoznaja da posteći, nevidljivom rukom uzimamo osobe koje hodaju u tami i prinosimo ih Svjetlu, dajemo im radost života. Tako postajemo zapravo ispružene ruke Boga i prema onima koji hode u tami. Stoga prepoznajemo poziv u Zajednici posta, ali i po njoj da se počnemo voljeti, opraštati i radovati se... Evo nam prilike! Počnimo postiti...\nZahvalni Gospodinu na daru posta!!!\nP. S. svi zainteresirani da nam se pridruže neka se prijave u našem župnom uredu!


Rotary Youth Exchange – Katolička gimnazija\nKatolička gimnazija > Objave > Nautes > Putovanja > Rotary Youth Exchange\n4. studenoga 2018. 22. ožujka 2019. Lucija MorvajFotogalerije, Putovanja, Vijesti\nRotary je svjetska organizacija poslovnih ljudi i humanitaraca koji vjeruju u važnost humanitarne podrške, podržavanje visokih etičkih razina u svim profesijama, pomoć U izgradnji mira te u stvaranju boljeg razumijevanja među narodima. Svake godine diljem svijeta organiziraju međunarodne, čak i međukontinentalne razmjene učenika. Svrha toga je učenje novog jezika, upoznavanje nove kulture i raznih ljudi s različitih strana svijeta. Prijaviti se može svatko od 15 do 19 godina, a razmjene traju od 3 dana do cijele akademske godine.\n„Povod dolasku učenika iz Amerike u naš grad razmjena je učenika koju organizira Rotary klub Hrvatska u suradnji s američkim Rotary klubom. Oni svake godine organiziraju dugoročne i kratkoročne razmjene učenika. Ovih 11 učenika koji nam dolaze pretežito su iz Amerike, tj. SAD-a. Nekoliko ih je iz Kanade i jedna učenica je iz Tajvana. Oni su u Hrvatskoj na dugoročnoj razmjeni. Većinom su svi smješteni u Zagrebu i oko Zagreba, jedna osoba je u Osijeku, a jedna u Dubrovniku. Oni su ovdje od kraja osmog mjeseca do kraja četvrtog mjeseca iduće godine tako da bi dobili priliku upoznati kulturu, običaje, školstvo i nešto jezika.\nU sklopu te dugoročne razmjene imaju tjedan dana ili više organiziranih izleta među kojima je i ovaj izlet u Slavoniju. Prije Požege bili su u Slavonskom Brodu, a u Požegi su ostali jedan vikend. Mislili smo da je možda najbolje organizirati smještaj po domovima kod učenika kako bi se oni najbolje upoznali s nekim našim običajima, načinom života i dobro se zabavili. Svrha je ovakvog posjeta razbijanje kulturoloških granica.\nSvi koji odluče ići na razmjenu učenika ili studenata, koji odluče rekreativno provesti nekoliko dana, tjedana, mjeseci u inozemstvu zapravo idu tamo da bi nešto novo naučili o ljudima, kulturi, da bi uvidjeli da razlike nisu tako strašno velike kao što ih mi doživljavamo. Mi Hrvati kada bismo išli u neku veću zemlju prvenstveno bi nam bio razlog učenje jezika jer se jezik puno bolje nauči u okruženju u kojem se on prirodno govori nego u školskim klupama.“ Rekla nam je profesorica organizatorica posjeta Ivana Arambašić.\nNašu školu 27. i 28.10. posjetili su učenici iz Amerike koji su na razmjeni učenika diljem Hrvatske, od Dubrovnika i Zagreba do Ludbrega i Osijeka. Njih 11 taj je vikend obišlo Slavonski Brod i Požegu, a u Požegi su, kod domaćina, učenika naše škole i prenoćili.\nPrvog dana profesorice Ivana Arambašić i Ivana Zovko provele su goste školom i Trgom svete Terezije Avilske gdje su mogli čuti nešto o povijesti škole i Katedrale od učenika domaćina. Gosti su se potom sa svojim domaćinima uputili u kultni (srednjoškolski) požeški caffe bar Deja Vu na kratak odmor nakon kojega su otišli kućama i ostatak večeri proveli po želji.\nDrugog dana svi su se okupili ispred naše škole i predvođeni g. Tomislavom Bleizifferom malo detaljnije obišli Požegu i čuli zanimljivosti i povijesne činjenice o najvećim znamenitostima. Kratko vrijeme odvojeno je za odmor nakon kojega je uslijedilo kratko ali naporno penjanje prema požeškim vinogradima na sjevernim obroncima Požeške gore gdje su požeški rotarijanci pripremili ručak za goste iz Amerike i njihove domaćine. Nakon cijelog dana prevedenog u prirodi oko 18 sati domaćini su svoje goste otpratili na autobusni kolodvor odakle su se oni uputili prema gradovima u kojima trenutno borave u Hrvatskoj.\nPrethodno Prethodno: Krugovci i Dubrovnik ponovljeni\nSljedeće Sljedeće: Depresija i anksioznost – bolesti 21. stoljeća


Kako da nam bude više stalo do toga što o nama misli Bog, nego što o nama misle drugi ljudi - Book.hr\nKADA BOGA DRŽIM ZA RUKU...\nKako da nam bude više stalo do toga što o nama misli Bog, nego što o nama misle drugi ljudi Postoje projekti u koje se ne usuđujemo upustiti jer se bojimo neuspjeha; stvari koje nikada ne izgovorimo jer se bojimo biti odbijeni; pothvati u koje se izbjegavamo upustiti jer se bojimo da će nas drugi prezirati. Veoma se opterećujemo reakcijama drugih ljudi jer želimo da na ono što činimo svi gledaju s odobravanjem...\nVeoma se opterećujemo reakcijama drugih ljudi jer želimo da na ono što činimo svi gledaju s odobravanjem\nZašto bismo više trebali držati do Božjeg mišljenja o nama, a manje do onoga što misle drugi ljudi? Ponekad više želimo ispuniti ljudska očekivanja, nego biti vjerni Božjem glasu u našim srcima. Postoje projekti u koje se ne usuđujemo upustiti jer se bojimo neuspjeha; stvari koje nikada ne izgovorimo jer se bojimo biti odbijeni; pothvati u koje se izbjegavamo upustiti jer se bojimo da će nas drugi prezirati. Veoma se opterećujemo reakcijama drugih ljudi jer želimo da na ono što činimo svi gledaju s odobravanjem.\nSvoje odluke ponekad namećemo drugima uvjereni da bi se svi ionako složili s nama, a onda se strašno obeshrabrimo kada ne naiđemo na odobravanje. Uzalud se nadamo da će se svi slagati s nama, da će nam zapljeskati i hvaliti nas. Zato često nismo spremni učiniti ništa što osobe do čijeg mišljenja držimo nisu odobrile. Radije ćemo ostati po strani kako ne bismo privukli pažnju ili djelovali drugačije od ostalih. Ne želimo da nas drugi prosuđuju s obzirom na ono što radimo ili govorimo jer to previše uzimamo k srcu.\nKada Boga držim za ruku, mogu činiti velike stvari jer ne očekujem odobravanje drugih. Spreman sam učiniti više jer se ne bojim neuspjeha\nJe li nam više stalo do toga da ispunimo očekivanja drugih ljudi nego da budemo vjerni Božjem glasu u našim srcima? Želim naučiti gledati kroz prozor svoje duše koja se otvara pred beskrajnom Božjom milosti, a ne gledati kako ljudi odobravaju ili osuđuju ono što činim. Želim gledati sve dalje kroz prozor svoje duše, koja me vodi Bogu i pokazuje mi Marijino lice. Volim razmatrati o Božjoj veličini. Tada ja, moje odluke i moji postupci prestaju biti tako važni i relevantni. Kada promatram Božju veličinu i Njegovo beskrajno milosrđe, svi moji strahovi, problemi i brige postaju maleni u usporedbi s Njime. Kada ga držim za ruku, mogu činiti velike stvari jer ne očekujem odobravanje drugih. Spreman sam učiniti više jer se ne bojim neuspjeha.\nKada razmatram o Božjoj veličini u svojoj duši, moj život i moji snovi postaju beskonačni. Sve mogu\nGledajući iz svoje taštine, moji su strahovi još veći. Zatvoren sam u sebe, moj život i značaj postaju još manji, a tjeskoba veća. No kad podignem pogled prema Bogu, strahovi i tjeskobe polako iščezavaju. Upravo je suprotno sa srećom: učim smijati se životu i sebi. Moje se lice ozari kada vidim koliko je velika moja duša i, iako ne shvaćam kako je do toga došlo, odjednom malo više nalikujem Isusu. Vidici mi se proširuju i ljubim više, bolje, dublje. Gledajući u dubine svoje duše, postajem više poput djeteta i moji snovi ruše sve granice. Kada razmatram o Božjoj veličini u svojoj duši, moj život i moji snovi postaju beskonačni. Sve mogu.\nViše se ne bojim neuspjeha. Vrata se otvaraju, a ja izlazim iz svoje usmjerenosti na samoga sebe. Ukorijenjen u najdublju istinu o sebi cijelim svojim bićem želim pripadati Bogu te sebe dajem drugima. Dajem ne tražeći nečije odobravanje ili pohvalu i prihvaćajući Božju milost bez straha da će me drugi osuditi jer jedino za čime čeznem jest Božji mir.\nAutor: o. Carlos Padilla (Aleteia.org)\nVezane ključne riječi - Tagovi:Bog, ljubav, ljudi, neuspjeh, osloboditi se, uspjeh


Fra Ante Vučković: Spoznaja Boga je najbolji način da spoznam sebe | Duhovnost\nAuthor admin Published 10. studenoga 2016 Comments 0\n„Ako preda mnom stoji Bog, mogu beskonačno rasti. Ako spoznam samo sebe, ne mogu rasti dalje od sebe. Svatko raste do mjere onoga što spoznaje”, poručio je dr. fra Ante Vučković, misionar milosrđa, na trodnevnoj duhovnoj obnovi koju je u Godini milosrđa predvodio u katedrali Sv. Stošije u Zadru.\nNakon jednosatnog večernjeg nagovora fra Ante je predvodio misu, zatim euharistijsko klanjanje, a sve što je izricao osvjetljavalo je temeljno pitanje čovjeka, kamo gledati da čovjek spozna sebe. Uputio je na niz Božjih pouka iz susreta Isusa i Samarijanke na zdencu, tumačeći što sve otkriva taj Ivanov zapis. „Spoznaja nas samih ide preko drugih. Ako hoćeš otkriti tko si, moraš gledati u božansko. Samarijanka neće znati tko je, dok se ne susretne s Isusom. Paralelno s tim otkriva i tko je Isus. Nitko ne može spoznati Boga, a da istovremeno ne spozna samog sebe. Spoznaja Boga je najbolji način da spoznam sebe”, rekao je fra Ante.\nRazlagao je kako proces koji je počeo dolaskom Samarijanke u posve materijalnom smislu, da zahvati vode, završava u trenutku kad otkrije tko je Krist. Žena je otkrila da može živjeti neovisno od krčaga vode od kojeg je živjela. „Čovjek može živjeti slobodu od navezanosti. Nije najvažnije da Bog usliši naše molbe, nego da otkrijemo tko je on, da dođem u susret s njim. Ivan pokazuje što se događa s čovjekom kad susretne Boga. Isus i Samarijanka se susreću na ljudskoj razini. Isus prihvaća njen način funkcioniranja, u njenom jeziku, ali Isusov govor je religiozni jezik. Bog dolazi na našu razinu, tamo gdje mi jesmo. To je fascinantno obilježje Boga”, istaknuo je fra Ante.\nHod za Bogom počinje tako da ga se može susresti u svakoj ljudskoj potrebi (u slučaju Samarijanke, potreba za vodom). „Ulazi se u razgovor, tu se dođe do srži bića, čovjek osjeti da nije osuđen i otkrije da se tu događa žeđ za Bogom. Cilj spoznaje sebe je da otkrijem tko je Bog”, poručio je fra Ante, istaknuvši da Isus poznaje loše strane u osobi, ali najprije traži dobro u drugome. Čovjek bježi od ljudi koji ga osuđuju. „Isus dolazi s misijom da skine teret krivnje s ljudi. To je esencijalno poslanje Isusa. Ne Bog koji nameće i traži krivnju, nego Bog koji se spustio u ljudsko tijelo, do čovjeka gdje je opterećen krivnjom i hoće je skinuti”, istaknuo je fra Ante.\nPropovjednik je istaknuo da su mjesto i vrijeme susreta Isusa i Samarijanke, zdenac i podne, jaka simbolička slika kojom Ivan puno toga govori o naravi čovjeka i božanstvu Isusa. „Susret se dogodio u neobičnom trenutku u danu, šestoj uri, kad je sunce u zenitu. Tada je voda zdenca vidljiva do dna. To je moguće samo u zenitu. Trenutak susreta s Isusom je kao kad sunce stane iznad zdenca. Žena će u susretu s Isusom sama sebi biti vidljiva i razumjeti sebe do dna svog bića, u svoj svojoj dubini. Nisu svi trenuci isti i nisu svi susreti isti”, rekao je fra Ante, istaknuvši da u podne nitko ne dolazi na zdenac zahvatiti vode. Ta je žena bježala od ljudi, tražila je trenutak kad nikoga neće susresti. Osjećala se izolirano i odbačeno. Također, zdenac pokazuje da se čovjek s Bogom može susresti svugdje, u svom domu, prirodi, svakodnevici.\n„Bog nije fiksiran na objavu u hramu, niti je mjesto odlučujuće za klanjanje Bogu. S Isusom dolazi svijest da mu se čovjek treba klanjati u duhu i istini. I anđeo je Mariju pohodio u njenom domu, mjestu gdje je živjela. Isus nas pohodi u svakoj našoj životnoj situaciji. Susret s Bogom može se dogoditi i u neobično vrijeme, u nevrijeme, u gubitku posla, lomu naših odnosa”, rekao je fra Ante, istaknuvši da „svi rastemo u odnosu s Bogom. Ali opasnost je da početak našeg hoda smatramo cijelim susretom s Bogom”. Samarijanka je primjer plodnog susreta s Isusom i koje su posljedice toga na život pojedinca i okoline.\n„Važan uvid je da najviše učinka u ljudskom životu ima onaj tko je ozbiljno susreo Krista. Pouka događaja na zdencu je kako više učinka ima promjena jedne žene, nego susret sa svima koji su se prije toga oko Isusa okupili na Jordanu. Isus odlazi iz Judeje čim ga se stavilo u suparništvo s drugima. Bogu je stalo do susreta s čovjekom, da se u njemu nešto pokrene. Ništa toliko ne pokrene ljude, kao čovjek kojeg je pokrenuo Krist. To je najkrupnije i najvažnije. Svi smo pokrenuti, kad je netko pokrenut, kad kaže, ‘Ja sam otkrio živog Krista’. Propovijed je najmanji razlog da nekog čovjeka uvede u crkvu. Jedno istinsko obraćenje je važnije od statistike, od brojenja koliko ljudi nas okružuje i ima na nekom mjestu, što je trajna napast s kojom se susrećemo”, istaknuo je fra Ante, upozorivši da tako funkcioniramo: koji svećenik okuplja više ljudi, koga više slušaju.\nKad je Samarijanka ušla u razgovor o onome što ona jest, otvorena je religioznome i kaže kako zna da ima doći Mesija: ‘Kad on dođe, objavit će nam sve’. Kad je otkrila Krista koji joj je rekao što je počinila, ostavila je krčag vode i otišla u grad to objaviti ljudima. Događa se sve suprotno od onoga kako je počelo. „Žena je došla u vrijeme kad je znala da neće biti ljudi, a sad ide ljudima. Kad se čovjek susretne s Bogom, ne boji se ljudi, ide ljudima. Dotad se bojala što će ljudi reći, sad se toga ne boji. Nema poteškoća što je žena ni što je Samarijanka. Susret s Isusom oslobodio ju je što će drugi ljudi reći. Isus joj je pomogao da otkrije kako je ispod njene žeđi za ljubavlju žeđ za Bogom.\nNjena žeđ je legitimna: za pažnjom, ljubavlju, prihvaćanjem. Ali način kako doći do toga je bio kriv”, rekao je fra Ante, istaknuvši da „Bog mijenja moj stav prema nekome i nečemu. Ne može se promijeniti naša povijest, ali može se promijeniti naš stav prema događaju iz prošlosti. Dogodio se susret s Isusom i mogu gledati svojoj prošlosti u lice. Mogu slobodno, neopterećeno pričati o lošem što mi se dogodilo. Što više spoznajemo Boga, dobivamo više slobode u odnosu s drugim ljudima”, istaknuo je fra Ante, dodavši da na kraju nije Isus otišao u grad ljudima, nego je otišla žena, a onda cijeli grad dolazi k njemu.\n„Vide ženu koja se promijenila i oni žele doći kod Isusa. Ako hoću nekome pomoći da dođe do Boga, najbolje je da se ja promijenim. Počelo je s jednom ženom, a na kraju je došao cijeli grad. Do Boga se dolazi da svoj život uvedem u dobar donos s njime i da dovedem ljude do Boga, ne do sebe”, poručio je fra Ante.\nU propovijedima misnog slavlja fra Ante je govorio i koji postupak kršćanin može učiniti po uzoru na nepoštenog upravitelja iz prispodobe, kako iz svog odnosa s Bogom oblikovati život da se u njemu zrcale darovi koje nam je Bog dao te o Mojsiju koji pokazuje kako „odnos čovjeka s Bogom ne počinje s ‘ja, sa mnom’, nego počinje Božjim glasom. Božji poziv je na početku, a ljudski odgovor je ‘Evo me’. Osoba Bogu ne dolazi kao ja, nego kao ‘Evo me’, kao spremnost”, rekao je fra Ante, podsjetivši kako i redovnice kod zavjeta i svećenici kod ređenja izriču ‘Evo me’, a i Marija je rekla ‘Evo službenice Gospodnje, neka mi bude po riječi tvojoj’.\nCategory RAZMIŠLJANJA Views 1947\nSvi smo poslani


Županija financira javne potrebe socijalne i zdravstvene skrbi i humanitarne djelatnosti - FERATA\nNaslovnica / Županija + / Županija financira javne potrebe socijalne i zdravstvene skrbi i humanitarne djelatnosti\nZamjenik župana Ante Šošić, po ovlaštenju župana Blaženka Bobana, donio je Odluku o dodjeli ukupno 914 tisuća kuna za financiranje programa i projekata javnih potreba iz područja socijalne i zdravstvene skrbi i humanitarne djelatnosti te drugih područja od interesa za opće dobro u 2022. godini.\nZa programe iz područja Socijalna i zdravstvena zaštita djece i mladih bit će dodijeljeno ukupno 117 tisuća kuna. Među 20 dobitnika potpore je i projekt udruge Srma iz Sinja ‘S mladima za budućnost’, koji će Županija sufinancirati s 5 tisuća kuna.\nU području Socijalna i zdravstvena zaštita osoba starije životne dobi, pojedinaca i obitelji, Županija će s 83 tisuće kuna sufinancirati 14 projekata, među kojima nema udruga iz Cetinske krajine, kao ni u području Prevencija i suzbijanje nasilja u obitelji i zaštita žrtava obiteljskog nasilja, kroz koji će Županija sa 167 tisuća kuna sufinancirati 4 udruge.\nS ukupno 115 tisuća kuna Županija će sufinancirati projekte 17 udruga iz područja Zaštita osoba s invaliditetom. U ovoj kategoriji su dvije udruge iz Cetinske krajine i to Udruga tjelesnih invalida Sinj, koja će za provedbu programa ‘Vježbom do zdravlja’ dobiti 5 tisuća kuna i Udruga osoba s invaliditetom Trilj, koja će za projekt ‘Razgledavanje Vukovara i njegovih znamenitosti’ dobiti 7 tisuća kuna.\nŽupanija je osigurala i 270 tisuća kuna za sufinanciranje projekata iz područja Izvaninstitucionalna skrb o starijim osobama, kroz koji će 20 tisuća kuna dobiti Gradsko društvo Crvenog križa Vrlika za ‘pomoć u kući za starije i nemoćne/organizirane aktivnosti za starije’.\nSukladno ovoj Odluci za područje Skrb o beskućnicima osigurano je 64 tisuće kuna i u toj kategoriji nema udruga iz našeg kraja, kao ni u kategoriji Promicanje zdravlja i prevencija bolesti kroz koju je za 16 udruga iz Splitsko-dalmatinske županije osigurano ukupno 96 tisuća kuna.


Temelj je dio zgrade koji se ne može popraviti, ispraviti ili nadopuniti bilo kojim elementima nakon izgradnje. Možete ugraditi dodatne zidove, proširiti ili obrnuto, položiti otvore, dovršiti dodatni kat, promijeniti krovnu konstrukciju, a temelj će i dalje ostati kako ga gradite tijekom gradnje.\nDa bi kuća bila jaka i pouzdana, potreban vam je čvrst temelj koji može izdržati bilo kakve poteškoće prirode i težine.\nObilježavanje i kopanje granice\nLokacija gradilišta glavni čimbenik za odabir vrste temelja. Vi ćete odrediti koji će temelj vaš dom imati u fazi projektiranja nakon provedbe ankete o tlu. Punjenje baze pločica\nNajskuplja konstrukcija smatra se monolitnim temeljem. Izgradnja je potrebna ako se gradilište nalazi na močvarnim tlima. Za ostale vrste tla izlijevaju se trakasti temelji ili stupasti grillage. Kavez za oplatu i ojačanje\nOjačanje temelja ploča Pripremni radovi trebaju se obaviti kvalitativno, uz potpunu usklađenost s tehnologijom.\nTočno i učinkovito obilježavanje granica temelja.\nKvalitativno izvedeni zemljani radovi. Potrebna dubina jame iskopana je prema projektu i odabranoj vrsti temelja. Polaganje pješčanog jastuka sa slojem od najmanje 20 cm. Ugradnja oplate po obodu temelja od punog drva. Štitovi trebaju biti postavljeni strogo paralelno s obje strane jame. Gornji dio je međusobno spojen prečkama. Sama oplata zahtijeva maksimalnu usklađenost s pravilima instalacije. Pomak prema zidu oplate će dovesti do kršenja konstrukcije temelja i njegove čvrstoće. Ugradnja unutar čelične oplate. To je glavno vezivo betona. Kvaliteta okvira će osigurati potrebnu konstrukcijsku čvrstoću baze. Za snop armature koristite žicu. Šipke je moguće spojiti zavarivanjem, ali taj postupak povećava troškove temelja. Pristupiti izgradnji svih komunikacijskih grana i uređaja u konstrukciji baze ventilacijskih kanala.\nPriprema betonske otopine\nPripremni radovi su završeni i provedeni prema svim pravilima. Sljedeća faza je priprema kvalitetnog rješenja. Temelj betona je cement. Čvrsta, kvalitetna podloga može se preliti pomoću cementa klase 300 ili 400.\nhigroskopnost otopine ovisi o vrsti korištenog cementa. Vrlo je važno da cement dođe na gradilište u cijelom pakiranju i skladišti se u skladu sa zahtjevima na vrećama.\nOsim cementa, potreban je i dobar pijesak, drobljeni kamen srednje frakcije i vode. Materijali se moraju kupiti za buduću uporabu, tako da se baza odmah sipa, a ne u dijelove. Zašto? O tome ćete učiti dalje.\nSmjesa za brzo stvrdnjavanje treba odmah koristiti. Izrada betona u malim porcijama, treba ih brzo izlijevati u temelj, a to je neproduktivno i dugotrajno.\nZa male količine konstrukcije koriste se miješalice za beton. Ako je zgrada velika ili je potrebno popuniti temelj pločice, bolje je da betonsku mješavinu naručite u tvornici.\nPripremljenu smjesu samo treba sipati u oplatu i ravnomjerno je rasporediti po cijelom području baze. Da bi temelj bio čvrst i visokokvalitetan, potrebno je:\nUkloniti mjehuriće zraka koji se stvaraju iz konstrukcije temelja. Da biste to učinili, trebat će vam duboki vibrator ili lopata. Za nabijanje koristite stabljiku. Poželjno je nabiti smjesu prije nego što počne otvrdnuti.\nPovršina žbuke mora biti dobro izravnana i vodoravna. Da bi temelj bio što brže i bolje dobio snagu, mora biti prekriven folijom. Ako je temperatura zraka previsoka, preporučuje se povremeno navlažiti površinu vodom.\nAko je sav posao obavljen ispravno, temelj kuće će biti pouzdan i trajan ,\nPitanja čitatelja i odgovora stručnjaka\nMože li se temelj izliti dijelovima Preporučljivo je da se temelj zgrade odmah napuni kako bi se dobila monolitna struktura. Postoji mnogo različitih situacija u životu, a ponekad jednostavno ne postoji način da se betoniranje obavi u jednom pokretu. Lijevanje se može obaviti u dijelovima ako slijedite pravila:\nPodijelite bazu u odjeljke okomito. Sipajte svaki odjeljak odjednom.\nZa snop odjeljaka, moraju postojati priključci koji će se izgubiti iz ispunjenog dijela. Prije nego počnete sipati sljedeći odjeljak, morate preliti prethodni zid.\nPri izlijevanju temeljnih ploča nemoguće je prekinuti postupak betoniranja. Koji su optimalni uvjeti za betoniranje?\nBolje je postaviti temelje za zgradu kada je vanjska temperatura iznad nule. Rad se može obavljati u magli ili s malo kiše. Na visokoj vlažnosti zraka beton se bolje stvrdnjava.\nU tehnologiji građenja postoji modeliranje u zimskim bazama, ali je vrlo složeno.\nNe započeti gradnju ako temperatura zraka nije veća od +5 stupnjeva.\nKako pripremiti otopinu za bazu stupa ili trake?\nKoličina otopine potrebne za vašu bazu može se izračunati iz projekta. Nakon što ste naučili količinu baze, znat ćete količinu potrebnog betonskog rješenja.\n3 dijela drobljenog kamena srednje frakcije i pijeska i jedan dio M400 cementa polažu se u miješalicu za beton.\nKako pravilno ispuniti monolitni temelj\nZa monolitnu strukturu, potrebno je ugraditi čvrstu oplatu i napuniti je u jednom pokretu. Drenažni sustav mora biti instaliran ispod temelja. Kada je sustav instaliran, nanosi se sloj pijeska i zbija.\nKavez za ojačanje postavljen je na vrhu i postavlja se čvrsta oplata. Za popločavanje temelja potrebna je velika količina betona, pa je bolje naručiti posebnu opremu i gotov beton. Ostatak posla može se obaviti samostalno.\nPogreške se mogu izbjeći ako znate za njih:\nOdbijanje provođenja geoloških istraživanja.\nOdabran je pogrešan tip temelja.\nUšteda na materijalima oplate. Loša kvaliteta montažnih ploča. Parcijalno parenje armature. Završni temelj ostavljen je pod sunčevim zrakama bez zaklona. Povreda proporcionalnosti komponenti otopine.\nogradu od folije s temeljima,\nkako izgraditi jednostavnu sjenicu. 55


Na završnom koncertu gitarista klasična i popularna glazba za sve generacije - Portal grada Kaštela\nNa završnom koncertu gitarista klasična i popularna glazba za sve generacije\nKLASA PROF. MISLAVA REŽIĆA\nOvogodišnji program međunarodne ljetne škole Kaštela, u nedjelju navečer nastavio se završnim koncertom polaznika škole gitare, koju je tijekom potekla dva tjedna vodio profesor Mislav Režić.\nTijekom dva tjedna polaznici su sudjelovali u intenzivnom tečaju gitare za sve uzraste, kao i u individualnoj nastavi i u zajedničkom sviranju u orkestru gitara.Profesor Mislav Režić, koji je radio s polaznicima, diplomirao je na Umjetničkoj akademiji u Splitu 2001 godine, u klasi Gorana Listeša kao najbolji student u generaciji. Magistrirao je na Kraljevskom konzervatoriju u Den Haagu, a nakon toga, 2005. završava drugi poslijediplomski studij na Visokoj glazbenoj školi u Maastrichtu.\nDobitnik je niza nagrada i priznanja, a nastupa kao solist, član komornih sastava i predavač, a surađuje s mnogobrojnim glazbenicima i izvođačima.\nU svom pedagoškom radu predavao je gitaru i održavao majstorske radionice pri glazbenim ustanovama u Hrvatskoj, Nizozemskoj i Grčkoj, a ovo mu j peta godina kako djeluje kao predavač Međunarodnoj ljetnoj školi glazbe Kaštela.\nZavršni koncert ovogodišnje škole gitare održao se u dvorcu Vitturi, a na njemu je sudjelovalo 13 polaznika, uglavnom s područja Kaštela, Solin i Splita.\nZa okupljenu publiku, koja je u većem broju nazočila koncertu, izveli su niz djela glazbenih majstora pisanih za gitaru, a u zajedničkom orkestru izveli su i nekoliko popularnih skladbi poput tema iz Jamesa Bonda i Ratova zvijezda.


Kako samo neljubazne osobe mogu da pokvare dan, pa to je strašno. Išla sam kod doktora na pregled i preselo mi je. Naletela sam na jednu nadrndanu sestru koja mi je sve živce pokidala, iako ni za šta nisam kriva.\nNešto mi ide od ruke sa novcem, čak i kada ga se dočepam, nekako ga prebrzo i olako potrošim. Ne uspevam ništa da uštedim.\nUdala sam se za predivnog muža i lepo mi je sa njim, odlično se slažemo u svemu ... tačnije, skoro u svemu - ja želim decu, a on ne! Na kraju ću ga ostaviti zbog toga.\nPamtim neke događaje iz detinjstva koje bi najradije zaboravio, ali ne ide. Uvek ih se setim, stalno mi se vraćaju u misli, a ne znam zašto je to tako, zašto baš to da pamtim?\nZaručila sam se prije dva tjedna. Vjerovala sam u vječnu ljubav, a danas sam ga videla na gomili sa njegovom najboljom frendicom. Vjerovala sam da mu je samo frendica, fakat sam glupača. Cijeli svijet mi se srušio na pleća, zgazit ću ih!\nJoš tri sata do kraja smene na poslu, a meni se tako spava ...\nGleda me u oči i laže, zar stvarno veruje da sam toliki idiot?


BAZENSKI KOMPLEKS DUBRAVA\nAUTORI: Vedran Pedišić, Erick Velasco Farrera, Gordana Gregurić Miočić, Martina Petrač\nOplošje zgrade riješeno je kao sublimacija elemenata. Kuća sažima vanjski zapadni zid i krov kao prvi element, puni i kontinuirani, zaštitnog karaktera. Drugi element je staklo kao neprekidna, prazna, transparentna i fluidna ovojnica koja obilazi zelenilo i otvara mu se.\nPuni dio zidnog platna na zapadu postepeno prelazi u krovnu ravninu; kosinu koja preko ravnog ruba pročelja postaje krovni nabor koji raste i spaja se s krošnjama stabala na istoku parcele.\nPrimijenjenim postupkom dobivena je građevina s više lica. Mirna ravna i neprekinuta pročelja su dulje zapadno i kraće sjeverno. Druga dva pročelja suprotne su ekspresije. Ulazna fasada daje naznaku prisustva krovnog nabora upotrebljenog kao početni segment krova (1.element–streha) u funkciji zaštite staklenog pročelja od južne insolacije, dok prema istoku volumen kuće prikazuje temu “kureka“ završetkom nabora–strehom koja prati amplitudu titranja krošnji drveća s kojima je u neposrednom doticaju.


FOTO Varaždin je spremno dočekao 140 profesionalnih biciklista – 7Plus\nVaraždin je spremno dočekao 140 profesionalnih natjecatelja koji se utrkuju na prvoj etapi međunarodne biciklističke utrke CRO Race.\nNaime, šesto izdanje međunarodne biciklističke utrke CRO Race održava se od 28. rujna do 3. listopada kroz šest etapa, na trasi većoj od 1.000 kilometara diljem Hrvatske. I ove će godine utrka CRO Race ponuditi brojna uzbuđenja i atrakcije, a prolazit će kroz 13 županija te obuhvatiti neke već poznate, ali i nove destinacije.\nUtrka je krenula danas, u utorak, 28. rujna, iz Osijeka u 11:05 sati, a cilj prve etape bio je u Varaždinu. Na prometnicama kojima se kreće utrka i u samome centru grada bila je na snazi privremena regulacija prometa.\nProlaznici i gledatelji su bili oduševljeni ponajboljim svjetskim biciklistima jer na ovoj utrci sudjeluje čak 20 svjetskih biciklističkih timova iz Europe, Azije, Amerike i Australije.\nDodajmo da je današnja etapa Osijek – Varaždin iznosila 237 kilometara, biciklisti se nakon Varaždina „sele“ do Slunja, u Ličko-senjsku županiju.\nPovezane teme:biciklisticro raceizdvojenoutrkavaraždin\nFOTO Prvi posjetitelji stigli na Špancirfest, dočekao ih notar Čolo na električnoj jurilici\nZa nekoliko sati i službeno će biti otvoren 23. po redu Špancirfest, no prvi posjetitelji već su stigli u barokni...\nFOTO Veselo u Ludbregu: sinoć se uživalo u koncertu Žige i ispijanju craft piva\nU suradnji sa Gradom Ludbregom i Turističkom zajednicom Grada Ludbrega, jučer, 6. kolovoza, započeo je Craft beer fest Ludbreg, koji...


Lovac na čudesne trenutke – Mambo Istriano\nOn 20/06/2021 07/07/2021 By admin\nTren za trenom prolazi nam život. Uspomena je više negoli 1000, no što smo zabilježili? Što smo ostavili onima koji tek dolaze o nama? Fotografija bilježi povijest, kako društvenu tako i osobnu svakog pojedinca. Uhvatiti trenutak fotografijom je ono što čini uspomenu dugoročnom.\nBarbara Fornažar iz pulskog Flash Studija bilježi tuđe i svoje trenutke za pamćenje. Ukoliko dugo niste bili kod fotografa, pogledajte zašto biste trebali posjetiti jednog, ali možda upravo Barbaru.\nOD DJETINJSTVA S FOTOGRAFIJOM\n– Kao dijete znala sam uzeti fotoaparat i igrati se s njime. Bilo mi je bitno zabilježiti svaki trenutak. Onda sam imala maniju skupljanja starih slika. Jako puno su mi značile te stare slike, bez obzira bila ja na njima ili čak ljudi koje nisam poznala. Bilo mi je važno da se zadrži taj neki trenutak, lijep ili ružan. Situacija gdje mi sad sjedimo, možda se neće više ponoviti, ali ako ju se slika ostaje uvijek uspomena na taj trenutak. Nazvali su me lovcem na čudesne trenutke.\nSTARE NAVIKE PONOVNO SE VRAĆAJU\n– Fotografijom se bavim već dvadeset godina. Prije četiri godine otvorila sam svoj studio s idejom da vratim ljudima onaj osjećaj odlaska kod fotografa. Kad sam bila mala, roditelji su me naučili da kad bi se kupile nove patike ili knjige za školu stati obavezno kod fotografa i napraviti jednu sliku. Nekad je to bio običaj, a sada smo to izgubili. Imamo te mobitele s kojima se oslikava 5000 fotografija od kojih na kraju niti jednu ne napravimo niti ikome poklonimo. Htjela sam ljudima omogućiti da si priušte trajnu uspomenu, odnosno vratiti naviku ponovne izrade fotografije i mislim da sam u tome i uspjela. Vratila sam ponovno i običaj upravo tog slikanja u fotografskom studiju. Nekad nisu svi imali fotoaparate pa su ljudi znali donositi torte kod fotografa kako bi se uslikali s tortom za rođendan. Upravo je tako bio oslikan moj prvi rođendan kod jednog pulskog fotografa.\n– Emocije te vode k svemu. U poslovnom svijetu ne bi se trebalo prepustiti emocijama, ali u fotografiji i u tom nekom umjetničkom djelu jako su bitne emocije. Dogodi se da idem u rodilište slikati bebice koje su se tek rodile i dogodi se da imam pune oči suza zajedno s roditeljima od sreće što dijeliš taj lijepi trenutak s njima.\n– Koliko volim slikati druge, toliko volim slikati i sebe. Radim jako puno svojih slika. Opčinjena sam fotografijom i pretvorila sam tu ljubav u svoj posao. S njima svakako šaljem i nekakvu poruku, ponekad i nekoj određenoj osobi i vjerujem kako ta određena osoba tada zna što joj želim reći. Volim kad ljudi prepoznaju tu ljubav koju dam u to slikanje.\nSIN KREĆE MAJČINIM STOPAMA\n– Svog sina apsolutno ne ubacujem u to, ali vidim da to on sam radi. Prednja kamera mobitela mu nije radila i sve što je slikao morao je odraditi sa selfie kamerom. Kad sam ih pogledala, bile su to lijepo kadrirane fotografije i dobro je sve napravio i onda sam počela malo paziti pa sam mu popravila mobitel kako bi mogao lijepo slikati. Od moje kolegice je za rođendan dobio mini kamericu. Vidim da to stvarno voli. Dam mu tu i tamo koji savjet.\nPosted in Kultura, Sekcija-Kultura2Tagged , Barbara FornažarbebeemocijeFlash Studiofotograffotografijaistrakulturamomentpularođendansinstare navikeumjetnostuspomena\nPREVIOUS POST Previous post: Što ćete staviti, crne ili bijele plombe?\nNEXT POST Next post: Uvijek si govorim da nema odustajanja


Kako biti solo (How to Be Single, 2016) - Film\nUsputni seks, spoj na slijepo, kada se udati/oženiti i strah od obaveza. Ovo najbolje razumiju oni koji su solo. Postoji pravilan i pogrešan način da se bude solo, a postoji i Alicin način, i Robinov, i Lucyjin, i Tomov. Grad New York je pun usamljenih srca koja tragaju za "onim pravim”, za "nabrzaka” ili za nečim između. Negdje između svih tih flertujućih poruka i seksa za jednu noć, ono što svi soleri imaju zajedničko je potreba da nauče kako biti solo u svijetu u kojem je ljubav - must have.\nbearfoot @ 18.5.2016. 22:18\nsam izbor glumaca ukazuje na ovaj film kao još jednu debilanu, naročito Rebbel, iritantna do gadljivosti, ali ipak odgledao sam do kraja, mada, jadne su žene koje se vide u tom filmu


Uklanjanje mrlja licu i rukama – Poliklinika Marija\nKoža se ne smije izlagati suncu ili solariju najmanje mjesec dana (4 tjedna) prije tretmana. Proizvodi koji izazivaju fotoosjetljivost tipa kreme za samotamnjenje ne smiju se koristiti najmanje sedam dana prije tretmana. Detalje o pripremi za tretman proći ćete s našim timom stručnjaka kako biste se sto bolje pripremili za maksimalne rezultate tretmana.\nPrije svakog tretmana potrebno je napraviti „flash test“ na područje koje je prije rashlađeno i pričekati 10 minuta kako bi se provjerila reakcija na određene parametre. Dio kože koji se tretira potrebno je očistiti od šminke ili krema. Ako postoje, prekrivaju se svi madeži, tetovaže i sumnjive pigmentacije


Krajem svibnja 1,4% manje zaposlenih nego u travnju | 24sata\nZaposlenih u turizmu gotovo četvrtinu manje nego lani\nDetaljnija statistika zaposlenih u pravnim osobama potvrđuju kako epidemija koronavirusa ponajveći utjecaj ima na turizam i ugostiteljstvo, djelatnost koja inače ponajviše pridonosi sezonskom zapošljavanju u proljeće i ljeto.\nPo podacima DZS-a, djelatnost pružanja smještaja te pripreme i usluživanja hrane je krajem svibnja ove godine zapošljavala 63.039 osoba, što je u odnosu na travanj pad za 8,6 posto. Na godišnjoj je razini, pak, broj zaposlenih u toj djelatnosti u pravnim osobama pao za gotovo četvrtinu odnosno za 24,1 posto.\nI dvije djelatnosti koje inače imaju najviše zaposleni - prerađivačka industrija i trgovina na veliko i malo bilježe pad broja zaposlenih na mjesečnoj i godišnjoj razini.\nTako su pravne osobe iz prerađivačke industrije krajem svibnja ove godine zapošljavale 226.253 osobe, što je u odnosu na travanj ove godine pad za 1,5 posto, a u odnosu na prošlogodišnji svibanj za 3,6 posto.\nU trgovini je broj zaposlenih pao za 2,2 posto na mjesečnoj, a 2,5 posto na godišnjoj razini. Pravne osobe u trgovini na veliko i malo su krajem ovogodišnjeg svibnja imale 202.504 zaposlena.\nInače, statistika na mjesečnoj razini registrira pad zaposlenosti u svim djelatnostima, osim u opskrbi električnom energijom, plinom, parom i klimatizacijom, u kojoj je broj zaposlenih u odnosu na travanj porastao za 0,2 posto, na 14.206 osoba.\nTa djelatnost je i među njih nekoliko koje porast broja zaposlenih bilježe i na godišnjoj razini, i to za 1,8 posto.\nNajviše je na godišnjoj razini porastao broj zaposlenih u pravnim osobama u djelatnosti poljoprivrede, šumarstva i ribarstva, za 4,2 posto, na 24.818 osoba, a slijede informacije i komunikacije s rastom za 3,1 posto, na 44.186 osoba. Porastao je i broj zaposlenih u građevinarstvu, čije su pravne osobe krajem ovogodišnjeg svibnja zapošljavale 95.932 radnika, ili njih 1,7 posto više nego lanjskog svibnja.\nStopa nezaposlenosti porasla za 0,1 postotni bod\nPo podacima koje DZS preuzima od Hrvatskog zavoda za zapošljavanje (HZZ), krajem svibnja su u evidenciji Zavoda bile registrirane 157.839 nezaposlene osobe, što je za 1.395 osobe ili 0,9 posto manje u odnosu na travanj.\nNo, na godišnjoj je razini zabilježen snažan skok broja nezaposlenih, za čak 35,5 posto.\n"Nakon višegodišnjeg trenda pada (od prve polovice 2014. pa do travnja ove godine), u svibnju je drugi mjesec zaredom zabilježen rast godišnje stope broja nezaposlenih a iznosio je 35,5 posto. Posljednji dvoznamenkasti godišnji rast evidentiran je u siječnju 2013. godine. Rast stope nezaposlenosti početkom turističke sezone nije uobičajen u usporedbi s dosadašnjim kretanjem hrvatskog tržišta rada", zamjećuju analitičari Raiffeisenbank Austria (RBA) u komentaru najnovijih podataka DZS-a.\nStopa registrirane nezaposlenosti, koja se izračunava kao odnos broja nezaposlenih prema ukupnome aktivnom stanovništvu, porasla je u odnosu na travanj za 0,1 postotni bod, na 9,5 posto.\nTime je zabilježena najviša razina stope nezaposlenih u posljednjih 15 mjeseci, napominju iz RBA, dodajući kako je stopa registrirane nezaposlenosti na godišnjoj razini, u usporedbi sa svibnjom prošle godine, porasla za 2,5 postotnih bodova.\nRegistrirana stopa nezaposlenosti predstavlja odnos broja nezaposlenih u odnosu na aktivno stanovništvo te je navedena dinamika kretanja ta dva pokazatelja posljedično dovela do povećanja registrirane stope nezaposlenih na mjesečnoj razini, objašnjavaju analitičari RBA.\nNaime, aktivno je stanovništvo krajem svibnja iznosilo 1.664.801 osoba, što je za 22.127 osoba ili 1,3 posto manje nego u travnju. Na godišnjoj razini aktivno je stanovništvo zabilježilo pad od 0,6 posto.\nAnalitičari RBA očekuju da će statistika za lipanj donijeti nešto jasniju sliku stanja na tržištu rada, iako će i tijekom lipnja dio poslodavaca nastaviti s korištenjem Vladinih potpora. Nepovoljna gospodarska kretanja, kako ističu, i u nastavku godine odrazit će se i na kretanja na tržištu rada.


EP gimnastika: Hrvatska bez predstavnika u finalu – Prigorski.hrEP gimnastika: Hrvatska bez predstavnika u finalu – Prigorski.hr\n22. travnja 2021. Autor: prigorski.hr Sport\n“Nije ispalo kako je bilo planirano. Napravio sam grešku na elementu prije saskoka. Sve ono do tada je bilo OK. Na žalost neću biti u finalu. Eto, nekada u gimnastici neke stvari ne možeš kontrolirati. Dogodila se greška, zato nisam uspio ući u finale. Nije bio pad, ali u gimnastici svaka mala greška znači neulazak u finale. Stvarno sam razočaran jer sam u jako dobroj formi, ali vidim da je jako puno vježbača pogriješilo u kvalifikacijama jer nismo dugo imali natjecanja. Ovo je novo iskustvo. Imamo još dva Svjetska kupa, Varnu i Osijek, a onda Olimpijske igre u Tokiju. To je i onako glavni cilj. Nećemo sada pasti. Idemo dalje”, poručio je Tin Srbić.\n“Sretan sam i zadovoljan sa svojom vježbom. Od početka pa gotovo do kraja bila je na visokoj razini, ali na kraju se dogodila tehnička pogreška i veliki iskorak pri doskoku koji me stajao ulaska u finale. Moja vježba je bila konkurentna, početna ocjena od 6.3 je visok start, bez problema s njom mogu ući u finale i konkurirati svima ovdje. I s tom velikom greškom je ocjena bila 14.133, što je visoka ocjena. Bez te greške ulazak u finale ne bi bio upitan.\nJedna stvar koja je možda otežala sve ovo je činjenica da od Mersina kada sam osvojio srebrnu medalju, nije bilo nikakvih međunarodnih natjecanja na kojima bih probao odraditi ovu vježbu. Nisam imao tremu ovdje, sve je bilo fantastično, ali eto, dogodila se tehnička pogreška. Ništa, idemo nastaviti raditi. Očekuju me Svjetski kupovi u Varni i Osijeku, na jesen Svjetsko prvenstvo u Japanu. Ovo je jednostavno život, sport, gimnastika. Treba ostati skroman i u porazu i u pobjedi. Nastaviti ću se truditi i raditi, pojačavati startnu ocjenu da mogu konkurirati na nekim drugim natjecanjima, u nekim drugim, nadam se boljim okolnostima”, komentirao je Aurel Benović.\nTrap: Giovanni Cernogoraz četvrti na Svjetskom kupu u Lonatu


Avokado S Rakovima 💫 Mjesto Praktičnom Vrtlarstvu. 2019\nBiti i odvjetnik\nJednostavno i brzo, ovaj avokado recept s kruškolskim rakovima i začinjen Espelette paprom jednostavno je ukusan.\n100 g svježeg rakova\n- Isprati i izrezati avokado na pola.\n- Koristite žlicu, uzmite avokado meso i izrežite ga u kocke.\n- Peel kruška i izrezati u kocke.\n- Razbijte rak.\n- U zdjelu, mjesto, odvjetnici kocke, kockice krušaka, smrvljenih rakova, krem sir, Espeleta paprom, octom i soli.\n- Dobro promiješajte.\n- Ukrasite svaku školjku avokada s pripremom i ukrasite s ravnim peršinom.\nOvaj unos možete dovršiti s ružičastim grejpfrutom.\nBudući da se avokadni meso brzo oksidira, ako ga ne namjeravate odmah poslužiti kada ste izreženi ili zdrobljeni, trebali biste je posuti sokom od limuna. Isto tako, avokado dobro sazrijeva na sobnoj temperaturi, ali ako želite ubrzati proces, stavite ga u papirnatu vrećicu s jabukom ili bananom!\nNeki ljudi izbjegavaju jesti avokado jer sadrži puno masnoća i kalorija. Mora se reći, zauzvrat, da je također vrlo hranjiv i da je njegov "dobar" mast (mononezasićeni tip) koristan za zdravlje. Također je vrlo visok izvor dijetalnih vlakana i antioksidansa.\nČitati također: prednosti i vrline odvjetnika za zdravlje\nVideo: Rakovi, skoljke - dagnje, kunjke, losos, svjezi bakalar i jos puno riba.....\nGlavniKuhanje recepataAvokado S Rakovima


Lov na losose u Jemenu - Filmovi - FILMSKI.NET\nHome Filmovi Lov na losose u Jemenu\nSalmon Fishing in the Yemen (2011.)\nBBC Films, Blitz film i video\nProducent/i: Paul Webster\nKomedija o neobičnim zgodama državnog službenika (Ewan McGregor) koji želi postići nemoguće stvari. Čitaj dalje ...\njohnny08 09.12.2012 Ocjena recenzije: 5.0\nDalija N 19.10.2012 Ocjena recenzije: 3.33\nKomedija o neobičnim zgodama državnog službenika (Ewan McGregor) koji želi postići nemoguće stvari.\nRomantična, suvremena bajka, Lov na losose u Jemenu priča je o državnom službeniku i introvertiranom znanstveniku Odjela za ribarstvo i poljoprivredu (Ewan McGregor).\nNe vidi dalje od svog svakodnevnog života i braka koji stagnira sve dok njegov svijet nije iznenada uzdrman zahvaljujući jemenskom šeiku koji je opsjednut ribolovom i želi postići naizgled nemoguće – lov na losose u Jemenu. Na tom čudesnom putovanju nemoguće postaje moguće.\nPaul Torday je autor romana 'Salmon Fishing in the Yemen', koji se zapravo sastoji iz isečaka nečijeg dnevnika, iz zanimljivih prepisaka putem elektronske pošte, ali i iz odlomaka efektnih televizijskih intervjua.Ova svojevrsna moderna politička satira, poslužila je kao lajt-motiv, da se napravi zanimljiva, komična filmska storija, koja nam u šaljivom tonu prikazuje aspekte savremene međunarodne politike, ali isto tako i ukazuje na raznolikost mentaliteta i na postojanje vere.Tera nas da poverujemo da je nešto moguće, čak i kada zdrav razum, oslonjen na nauku i logiku, pruža argumente protiv.Simon Beaufoy ('Slumdog Millionaire') je uz neke neophodne prepravke, uspeo da sve to pretoči u jedan svež, inovativan scenario koji ruku na srce, malo koga ostavlja ravnodušnim.Režiserska palica data je prekaljenom filmskom radniku Lasse Hallströmu, čoveku koji se već niz godina u svojim filmovima bavi ljudskim karakterom, slikajući ljudske sudbine na velikom filmskom platnu (npr. 'The Cider House Rules').Dakle, sama fabula je pomalo bizarna. Mrzovoljni državni službenik, Dr. Alfred Jones (Ewan McGregor), ekspert za ribolov, dobija na prvi pogled neizvodljiv zadatak.Naime, Alfred mora da prebaci 10.000 lososa iz britanskih reka u veštačko jezero izgrađeno u jemenskoj pustinji.Za pomoćnika su mu dodelili šarmantnu Harriet (Emily Blunt), predstavnicu bogatog šeika Muhammeda (Amr Waked) u Engleskoj.Ceo projekat ima političku pozadinu, pa je sve pod prismotrom beskompromisne Patricie Maxwell (Kristin Scott Thomas), sekretara za štampu britanskog premijera...Koristeći nadaleko poznat britanski smisao za humor, režija vešto razvija, blago rečeno, čudnovatu priču, u nešto što nas dovoljno intigira i drži nam pažnju, pa nas vodi sve do samog kraja.Zahvaljujući britkim, inteligentno postavljenim dijalozima, ali i efektno usnimljenim kadrovima (izvrsan posao Mr Terry Stacey), dobili smo neverovatno zabavan i duhovit film.Bez obzira što se u drugom delu radnje, blago potencira ljubavni trougao, što podseća na brojne hollywoodske sladunjave rom/com-ove, ipak to ne umanjuje suštinski, visok domet ove britanske komedije.Fiona Weir je zaslužna za pažljivo napravljeni kasting.Normalno da je to jako bitna karika, jer bez adekvatne glume, ne bi bilo ništa od toga.Ali ovde su glumci više nego pošteno odradili svoj posao. Sjajni Ewan McGregor i ništa lošija Emily Blunt, zajedničkim snagama daju celoj priči potrebnu romantičnu aromu.Međutim, briljantno glumačko ostvarenje u epizodnoj roli (moćna žene iz senke), možda je čak i najbolje u dosadašnjoj bogatoj filmskoj karijeri Kristin Scott Thomas.Dobar izbor lokacija, na kojima su rađeni setovi, širom Engleske i Škotske, kao i egzotični pustinjski predeli Maroka, ostavljaju jak vizuelni utisak.Ugođaj je dakle potpun, jer je ova komedija praznik i za oči i za dušu.Stoga nemojte je propustiti ni slučajno.\njohnny08 09.12.2012 Ocjena recenzije : 5.0\nLasse Hallström kao da je pretplaćen na snimanje ovakvih filmova pošto se uz njegovo ime veže bezbroj sladunjavih dramica, ali i dramaturški jakih filmova poput jednog od njegovih prvih američkih filmova 'What's Bothering Gilbert Grape'. Nažalost ovdje Hallström nije na tragu svojih najboljih djela, jer pred sobom ima jedan prilično mlak i predvidljiv romantični film koji se po ničemu ne ističe. Donekle dopadljiva glumačka ekipa koju čine u glavnim ulogama McGregor i Blunt, je potpuno zasjenjena sporednom rolom odlične Kristin Scott Thomas, u ulozi premijerove savjetnice za odnose za javnošću. Ona donosi jako potreban smijeh u ovaj inače nedopadljiv film koji je nekako neodlučan u tome što želi biti; ili da bolje pojasnim nije sigurno inteligentno smišljena drama što želi biti već je čisti romantični film izveden vrlo slabo. Ne zbog toga što nema talenta ispred ili iza kamere, već zbog toga što scenaristički predložak na velikom ekranu izgleda predvidljivo glupo. No, što očekivati od filma koji je rađen po knjizi Tordaya koje je omiljeno štivo sredovječnih žena?\nDalija N 19.10.2012 Ocjena recenzije : 3.33\nPrvi dio filma mi je super dinamičan i zabavan, stvarno, osmijeh mi nje silazio s usana. Drugi dio, kako to već biva s takvom vrstom filmova, postaje razvodnjen, pomalo klišeiziran i dosadan, ali sveukupan dojam je ipak vrlo dobar, i zato od mene četvorka. Nije remek djelo (niti pretendira biti), ali je dobra zabava i opuštajuć. Preporučam gledati, ako ste barem malo romantični (nije presladunjav, samo mrvicu).\nEwan McGregor je (kao i skoro uvijek) vrlo šarmantno zbunjen, i to mu stoji puno, puno bolje, nego recimo, Hughu Grantu, koji se proslavio s ulogama zbunjenh ljepotana, a zapravo je bio iritantno naporan (bar meni).


Alternativa.hr - Lekcije života\nSubota, 05 Ožujak 2016 22:14\nNa ovaj svijet nitko nije došao s uputstvima, niti naši roditelji kako nas trebaju odgajati, niti mi sami kako bismo trebali živjeti. Izbor i odluka su isključivo naši, a oni pak ovise o našem karakteru, osobnosti i afinitetima.\nNo, sve nas vežu, bez obzira na različite ukuse i životne odabire, isti obrasci kojima podliježemo kao živa bića. Oni su ovdje svidjeli nam se ili ne, no ipak nam uvelike mogu pomoći u prepoznavanju vlastitih grešaka i smjernica kojima se trebamo kretati na putu ostvarenja želja i ciljeva.\nDonosimo vam neka osnovna pravila života koja za sve nas vrijede jednako. Čim ih osvijestimo i prepoznamo, postajemo tvorci vlastite sudbine i sreće. Ništa ne prepuštamo slučaju već aktivno i odgovorno sudjelujemo u kreiranju vlastitog života..\nNAŠA DUŠA SE UTJELOVILA – svidjelo nam se ili ne naše vlastito tijelo, biti ćemo u njemu neko vrijeme, stoga je najbolje prihvatiti ga i paziti koliko je više moguće. Vodimo računa o prehrani, tjelovježbi, higijeni – zdravlju općenito. Naše tijelo je hram naše duše, zato ga čuvajmo da nam što bolje služi!\nUČENJE NE PRESTAJE – neprestalno smo uključeni u školovanje zvano život. Svakog dana imamo priliku naučiti nešto novo – o sebi, o drugima, o svijetu u kojem živimo. Svaka lekcija, koliko god nam se činila nebitnom, služi našem rastu i razumijevanju. Učenje nikada ne prestaje! Kada to shvatimo i prihvatimo, život postaje kreativna zabava!\nNE POSTOJE GREŠKE SAMO LEKCIJE – duhovni rast je splet pokušaja i pogrešaka, eksperimenata koji nas vode do željenog cilja. Svaka pogreška je samo jedna stepenica, mali dio cjelokupnog duhovnog razvoja bez koje ne bismo postali kompletna osoba. Smisao života je postajati sve sretnija i bolja osoba kroz razne uspone i padove!\nLEKCIJE PONAVLJAMO DOK IH NE USVOJIMO – životne lekcije će nam se ponavljati sve dok ne shvatimo njihov smisao. Čim ovladamo određenim problemom tj. lekcijom koju nam život pruža, nameću nam se novi izazovi i daljnje lekcije. One su uvijek u skladu s našim mogućnostima i razumijevanjem u svrhu usavršavanja vlastitog karaktera.\nODGOVORI LEŽE U NAMA – svi odgovori na životna pitanja se kriju unutar nas samih. Nitko nas ne poznaje bolje od samih sebe. Naša vlastita duša uvijek nudi najbolje odgovore na sva pitanja i sumnje. Potrebno je samo dobro osluškivati, prepoznati i vjerovati svom unutarnjem glasu koji zna što je najbolje za nas.\nDRUGI SU NAŠE OGLEDALO – sve što nam se sviđa ili ne sviđa kod druge osobe, odraz je nas samih i onoga što prihvaćamo ili ne prihvaćamo kod sebe. Osnovno je stoga, prvo zavoljeti sebe kako bismo uistinu mogli voljeti i poštovati druge. Tada se razvija empatija i razumijevanje koje vodi do prave sreće i mira. Biti u sinergiji s ljudima i svijetom oko sebe pruža smirenje i zadovoljstvo!\nNAŠ ŽIVOT OVISI ISKLJUČIVO O NAMA SAMIMA –posjedujemo sve alate i resurse koji su nam potrebni da bismo izgradili život kakav želimo. Mi smo tvorci vlastitog svijeta, vlastitog karaktera. Nikada drugi nisu krivi za naše uspjehe ili neuspjehe. Oni mogu biti samo katalizator naših odluka i promjena. Kriviti druge je zabluda i uzaludnost jer uvijek sami donosimo odluke i za iste sami odgovaramo!\nSVE JE U PROMJENI – sve je u stalnoj promjeni, naše tijelo, okolina, svijet i svijest. Kada to shvatimo i prihvatimo, mijenjamo se i sami u rijeci života koja stalno teče…Tada smo u svojoj prirodnoj poziciji prepuštenosti i slobode!


Jelo koje bez sumnje izaziva oduševljenje i originalni recept iz Toscane za mesne polpete u umaku od rajčice - Cover | Celebrity & Lifestyle\nGastro by Željka Maras, Jedem doma, Željka Maras\nMirza Džomba: Proslava 41. rođendana naše rukometne legende i jedna poruka ljubavi supruge Belme\nŽeljka Maras, naša kolumnistica, vlasnica i autorica servisa ‘Jedem doma’, u svojoj se novoj kolumni za Cover Style pozabavila jelom koje svi nesumnjivo obožavaju. Riječ je o mesnim polpetama u umaku od rajčice, a odlučila nam je otkriti i originalnu recepturu iz Toscane te tajni sastojak koji ovo jelo čini još neodoljivijim. U Toscani, naravno.\nSvatko tko je ikad svakodnevno kuhao za malu ili veliku obitelj, zna da ukusi ukućana mogu značajno varirati. Ambiciozniji članovi obitelji katkada znaju raditi i dvije do tri varijacije istog jela za jedan obrok kako bi svi ukusi bili zadovoljeni. No postoje jela koja kad zamirišu iz kuhinje izazivaju oduševljenje svih. Jedno od njih su mesne polpete u umaku od rajčice.\nKod nas se vrlo često nazivaju prema turskom izvorniku, ćufte, koje se uglavnom jedu s pireom od krumpira. I receptura za njih je, s puno luka, naslonjenija na tursku kulinarsku tradiciju. Često ih se kuha uz sarmu ili punjenu papriku, ako ostane viška smjese za punjenje.\nOtkad je Ikea doživjela svoju svjetsku ekspanziju, uz namještaj koji slažemo sami, raširila je svijetom i ljubav prema švedskih mesnim okruglicama. I one se jedu s pireom od krumpira, ali u bijelom umaku od kopra i s dodatkom džema od brusnica.\nTo su svakako ukusne varijacije na temu, no meni, koja sam već dugo nadahnuta okusima talijanske kuhinje, talijanske polpete u šalši od rajčice uvjerljivi su pobjednik na natjecanju svjetskih mesnih okruglica. Moji ih ukućani najviše vole s debelim rezancima – tagliatellama.\nOvo se jelo smatra i sastavnim dijelom američko-talijanske kuhinje. Posebno naglašavam epitet američko-talijanske, zato što je jelovnik u pravim talijanskim restoranima u Italiji nešto drugačiji od onog u talijanskim restoranima američkog tipa, gdje su jela prilagođena američkom ukusu i veličini porcija.\nMesne okruglice u umaku od rajčice sa špagetima u SAD donijeli su upravo talijanski useljenici. Malene, talijanske polpete veličine oraha evoluirale u u SAD-u u ogromne mesne kugle veličine loptice za bejzbol. U Italiji je tjestenina u pravilu predjelo, dok je glavno jelo komad mesa ili ribe s povrćem. Ondje se tako mesne poplete u šalši često služe kao glavno jelo same, bez tjestenine. Amerikanci su tjesteninu pretvorili u prilog uz meso.\nRecepata za mesne polpete ima bezbroj, čak i u talijanskoj kuhinji. Svakom receptu u pravilu nešto dodam ili oduzmem prema vlastitom ukusu, no ovo je jedan od rijetkih koji sam nepromijenjenog prigrlila iz izvornika u kojem sam ga prvi put pročitala. Jer su jednostavno savršene baš ovakve. Riječ je o već spominjanoj kuharici Damire Skansi Kuhajmo brzo i zdravo, koja je bila moj učitelj u kulinarskim počecima i kojoj se i dan danas neprestano vraćam. Gospođa Skansi je pak recept prenijela iz Toskane.\nJedina izmjena odnosi se na umak. U njega sam dodala nešto više luka, te ga ljeti radim od svježih, zrelih rajčica, a zimi od mješavine konzervirane sjeckane rajčice ili pulpe te pasirane rajčice.\nOno što ove polpetice čini toliko posebnim jest njihova veličina – male su poput oraha, a tajni sastojci smjese zaslužni za njihov neodoljiv okus su mljevena mortadela i parmezan.\nU nas nećete tako lako naći mesara koji prodaje i melje vrhunsku mortadelu kao Italiji, no možete u delikatesnoj trgovini kupiti komad fine mortadele i sami je samljeti ukoliko imate stroj za mljevenje, ili je pak narezati najsitnije što možete velikim oštrim nožem. Ukoliko vam ostane polpeta u umaku od rajčice, u što sumnjamo, slobodno ih zamrznite. Bez tjestenine, naravno.\nmala vezica lista peršina\n1 stara bijela žemlja\nSitno narezane luk i češnjak pirjajte na maslinovom ulju oko pet minuta. Dodajte rajčicu, posolite i kuhajte miješajući oko 15-20 minuta. Pred kraj stavite žlicu-dvije slatkog vrhnja.\nStaru žemlju pofurite kipućim mlijekom. Kad se malo prohladi, ocijedite je i dodajte ostalom mljevenom mesu, mljevenoj ili sitno kosanoj mortadeli i ostalim sastojcima za polpete. Mijesite rukama dok se smjesa ne počne odvajati od ruku. Oblikujte kugle veličine oraha. Dublju posudu napunite uljem, dobro ga zagrijte i u njemu pecite polpete dok ne porumene. Pržene polpete stavite u umak od rajčice. Kuhajte zajedno oko 10 minuta, da polpete omekšaju i okusi se prožmu. Poslužite s tjesteninom po svom izboru, najbolje špagetima ili tagliatellama.


Mumbai je novo lokalizirano ime za grad Bombay. To je najveći grad u Indiji, po broju stanovnika i četvrti po broju stanovnika na svijetu. To je glavni grad indijske države Maharashtra i financijski glavni grad Indije. Stanovništvo metropole Mumbai iznosi oko 20, 5 milijuna.\nMumbai je najbogatiji grad u Indiji i sa susjednim gradovima Navi Mumbai i Thane je jedna od najnaseljenijih urbanih regija na svijetu. Mumbai se nalazi na zapadnoj obali Indije i ima prirodnu duboku luku, koja je tako dobila svoje prethodno ime Bombay.\nPodručje Mumbaija bilo je naseljeno još od kamenog doba; međutim, najstarija poznata povijest tog područja datira od naseljavanja područja od strane Kolisa, maratske ribarske zajednice. Nakon toga Carstvo Maurya steklo je kontrolu nad područjem tijekom 3. stoljeća prije Krista i pretvorilo ga u središte hinduističke i budističke kulture i religije. To je započelo doba raznih kraljevstava i vladajućih područja, sve do 1534. godine, kada je prema Basseinu između portugalskog namjesnika Nuno da Cunhe i Bahadur Shaha iz sultanata Gujarat, tadašnjeg vladara, područje pod portugalskom kontrolom. Portugalci su to područje nazvali Bombaimom, kako ga je nazvao portugalski pisac Gaspar Correia 1508. godine.\n'Bombaim' je nastao kao stari portugalski izraz bom baim, što znači 'dobra mala uvala', koji se odnosi na prirodne duboke luke tog područja. Područje se spominje i od drugih manje popularnih imena tijekom 16. i 17. stoljeća, kao što su Mombayn, Bombay, Bombain, Bombaym, Monbaym, Mombaim, Mombaym, Bambaye, Bombaiim, Bombeye i Boon Bay.\nNa kraju je Karlo II. U Engleskoj dobio posjed otoka 1661. godine kao dio miraza iz braka s Katarinom Braganza, kćer kralja Ivana IV. Iz Portugala. Charles je tada otišao u zakup podružnice East India Company u 1668. Tijekom tog razdoblja, grad se pojavio kao važan trgovački grad i postao visoko cijenjeni post za East India Company. Zbog britanske dominacije, grad je naposljetku preimenovan u 'Bombay', anglicized ime 'Bombaim'.\nPočetkom 20. stoljeća, Bombay je postao jaka baza za indijski pokret neovisnosti. Nakon neovisnosti Indije 1947. godine, teritorij Mumbaija je restrukturiran u državu Mumbai, koja je 1960. godine inkorporirana u novootvorenu državu Maharashtra.\nNakon neovisnosti, Indija je nastojala potvrditi svoje naslijeđe, koje su Britanci dugo ugnjetavali, zbog narušenog nasljeđa njihovih tlačitelja. Jedan od načina na koji su to htjeli učiniti bilo je preimenovanje svih lokalnih znamenitosti i gradova u njihov izvorni materinji jezik. To je također imalo za cilj potvrditi dominaciju lokalnog jezika nad jezikom tlačitelja, tj. Engleskog. Stoga je 1996. ime 'Bombay' službeno promijenjeno u 'Mumbai'. Promijenjeno je i ime niza znamenitosti u gradu, uključujući i naziv Victoria Terminus do Terminusa Chhatrapati Shivaji, koji je sada na UNESCO-vom popisu svjetske kulturne baštine, ime Zračne luke Sahara do Međunarodne zračne luke Chhatrapati Shivaji Zapadna Indija do Chhatrapati Shivaji Maharaj Vastu Sangrahalaya, vrtovi Victoria do Jijamata Udyaana itd.\nIme 'Mumbai' potječe od Mumbe ili Maha-Ambe, što je bilo ime božice zaštitnice Kolisa, Mumbadevi i 'Aai', što znači 'majka' na lokalnom jeziku marati.\nTrenutno, Mumbai je još uvijek važan trgovački grad i glavno trgovačko središte, koje je povećalo njegovu popularnost pozivajući ljude svih kultura i nacionalnosti. To je prilično popularan kao turističko mjesto, zbog ogromne kulture koja ima spoj tradicionalnih festivala, hrane i glazbe, koja uključuje niz ogromnih nacionalnosti i kultura. Mumbai ima ogroman kozmopolitski i raznolik životni stil s raznolikom hranom, zabavom i noćnim životom za sve uzraste. Mumbai je rodno mjesto indijske kinematografije, s ljubavlju poznato kao Bollywood, i ima uspješnu tradiciju "kazališnog pokreta" na maratskom, hindu, engleskom i drugim regionalnim jezicima.\nOd početka 21. stoljeća, Mumbai je pretrpio nekoliko terorističkih napada, kao i nerede, koji su rezultirali gubitkom broja života i imovine. Međutim, to nije odvratilo stanovnike, imigrante i turiste, koji i dalje vode narod u Mumbai. Mumbai nastavlja svoje nasljeđe kao snažan grad i stalno raste, a čini se da nema planova za zaustavljanje u skorije vrijeme.


Slobodna Dalmacija - Lovri Kuščeviću blokiran dio imovine na Braču, sud mu stavio ‘plombe‘ na kuću, famoznu ‘štalu‘ i zemljište u Nerežišćima. Sve na zahtjev USKOK-a\nHrvatskajoš traje istraga\nLovri Kuščeviću blokiran dio imovine na Braču, sud mu stavio ‘plombe‘ na kuću, famoznu ‘štalu‘ i zemljište u Nerežišćima. Sve na zahtjev USKOK-a\n8. siječnja 2021. - 10:20\nŽupanijski sud u Splitu je, prema prijedlogu USKOK-a, blokirao dio imovine prijašnjeg HDZ-ova ministra uprave Lovre Kuščevića u sklopu istrage koju je USKOK pokrenuo protiv njega i još nekoliko osoba zbog zloporaba u Općini Nerežišća na otoku Braču, javlja Jutarnji list.\nIstraga protiv Kuščevića pokrenuta je u rujnu 2019. za dva kaznena djela, a naknadno je proširena za još tri kaznena djela. Uz Kuščevića, USKOK je istragom obuhvatio i njegovu suprugu Zoranu Kuščević, šogora Ivicu Žuvića, bivšeg predsjednika Općinskog vijeća Nerežišća Jakšu Goića, pročelnika Jedinstvenog upravnog odjela općine Svemira Obilinovića i splitskog poduzetnika Antu Marinovića.\nBudući da mu se inkriminira da je kaznenim djelima za koja je okrivljen oštetio državni proračun, ali i pribavio znatnu imovinsku korist, USKOK je predložio da mu se blokira imovina, što je splitski Županijski sud i prihvatio. Vidljivo je to iz zemljišnoknjižnih izvadaka za neke njegove nekretnine u Nerežišćima u kojima su krajem prošle godine upisane "plombe".\n"Zabilježba, privremena mjera osiguranja zabranom otuđenja i opterećenja, rješenje o određivanju privremene mjere radi osiguranja oduzimanja imovinske koristi, Županijskog suda u Splitu, Odjela za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, Split, od dana 3. 12. 2020.", upisano je u teretovnici za dvije Kuščevićeve nekretnine te za jednu nekretninu njegove supruge.\nBlokirana je, između ostaloga, famozna Kuščevićeva štala, odnosno kuća koju je sagradio na mjestu gdje je bila štala. Riječ je o zemljištu u Visokoj 10 površine od oko 2600 kvadratnih metara, na kojemu je upisana kuća od 70 kvadratnih metara s povećom nadstrešnicom. Blokirano mu je još jedno zemljište u Nerežišćima, površine 3528 kvadrata.\nPodsjetimo, USKOK je najprije otvorio istragu protiv Kuščevića zbog stana od nepunih 50 četvornih metara u Nerežišćima, koji je Kuščevićev šogor Ivica Žuvić kupio 2010. po povlaštenim uvjetima u programu društveno poticane stanogradnje (POS). Prema optužbi, Žuvić nije ispunjavao uvjete za dobivanje POS-ova stana jer je otprije u svom vlasništvu imao stan u Splitu, što je Kuščević kao predjednik povjerenstva za dodjelu stanova znao i prešutio.\nDruga optužba odnosi se na prenamjenu Kuščevićeva sada blokiranog poljoprivrednog zemljišta sa sagrađenom štalom u zemljište građevinske namjene. Tom su točkom optužbe uz Kuščevića obuhvaćeni i Jakša Goić i Svemir Obilinović. Tereti ih se da su zloupotrijebili položaj kako bi pogodovali Kuščeviću.\nProširenjem istrage USKOK je obuhvatio i Zoranu Kuščević te Antu Marinovića. Tužiteljstvo tvrdi da je Kuščević, zajedno sa suprugom, uvjeravao vlasnike da mu prodaju poljoprivredno zemljište u općini Nerežišće koje je poslije prenamijenio i prodao kao građevinsko, čime su zaradili najmanje 3,3 milijuna kuna.\nTu je i optužba za primanje mita od poduzetnika Marinovića kiojemu je omogućio prenamjenu više od 100.000 kvadrata poljoprivrednog zemljišta u uvali Gruška u građevinsko, a zauzvrat je dobio parcelu u toj uvali.\nKuščevića USKOK sumnjiči i za protuzakonito pribavljanje imovinske koristi u visini od oko 1,4 milijuna kuna, sa štetom za državni proračun od nepunih 300.000 kuna prouzročenom pri otkupu poslovnih prostora iz tvrtke Kuščević d.o.o. u Supetru ispod tržišne vrijednosti.\nHrvatska i svijet traže se odgovori Uskok pokreće istragu zbog sumnje na propuste u obnovi kuća nakon rata na potresom pogođenim područjima Pročitaj više\nHrvatska DORH potvrdio Uskok pokreće istragu zbog sumnje o mogućim propustima u poratnoj obnovi kuća na potresom pogođenim područjima, razgovarat će se s odgovornima Pročitaj više\n08. siječanj 2021 10:29


Iz Hrvatske u BiH: Prokrijumčarili 287 kilograma rabljenih akumulatora - Grude Online\nIz Hrvatske u BiH: Prokrijumčarili 287 kilograma rabljenih akumulatora\nDeset hrvatskih državljana s područja Splitsko-dalmatinske županije u dobi od 25 do 63 godine splitska je policija kazneno prijavila zbog sumnje u izbjegavanje carinskog nadzora tijekom kojega su prokrijumčarili više od 287 500 kilograma rabljenih akumulatora i ostvarili imovinsku korist od 776 tisuća kuna.\nKriminalističkim istraživanjem policija je utvrdila da su osumnjičeni u više navrata od 6. travnja do 29. srpnja, protivno Zakonu o održivom gospodarenju otpadom zajednički i dogovorno otkupljivali istrošene akumulatorske baterije od raznih pravnih i fizičkih osoba na području Hrvatske, koje su zatim prevozili u Bosnu i Hercegovinu, izbjegavajući mjere carinskog nadzora, priopćila je PU splitsko-dalmatinska.\nImotski: Otuđio dijelove s radnog stroja vrijednosti od...\nje je.. 29. srpnja 2016 - 15:44\nfali u naslovu 287 TISUĆA !!\n..ili ti ga Tona..\nDGS 29. srpnja 2016 - 22:05\nKako su mogli privest toliko..tko cuva granicu,jeli DGS na drzavnom proracunu ili od SVERCERA!!!\nAnonimno 30. srpnja 2016 - 19:02\nTo sad blatite DGS prošlo vam je orlovo jaje


Akcija „Stop krivotvorinama i piratstvu“ - Zapraf\nAkcija „Stop krivotvorinama i piratstvu“\nNakon dosadašnjih uspješno održanih akcija u Zagrebu, Osijeku, Rovinju, Rijeci i Splitu, akcija „ Stop krivotvorinama i piratstvu“ 14. veljače od 09:00 – 21:00 vraća se u Slavoniju, točnije u Slavonski Brod, u trgovački centar City Colosseum.\nAkciju i ovaj put zajednički organiziraju nadležna tijela državne uprave i organizacija koje sudjeluju u mehanizmu koordinacije za provedbu prava intelektualnog vlasništva: Državni zavod za intelektualno vlasništvo, Carinska uprava Ministarstva financija, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo pravosuđa, kao i udruge nositelja prava intelektualnog vlasništva: HDS ZAMP, HUZIP, ZAPRAF, IHG, BSA, BOA, HGU, DHFR, APAW i druge.\nSvrha je akcije podizanje razine javne svijesti o negativnim društvenim posljedicama krivotvorenja i piratstva te o sustavu provedbe prava intelektualnog vlasništva.\nZanimljivi i edukativan program vodit će omiljeni glazbenik Dražen Turina Šajeta a sugovornici će mu, uz predstavnike državnih institucija i uključenih udruga, biti i poznati skladatelji Slavonci: Mario Vestić, Šima Jovanovac i Vedrana Vukojević.\nSvrha ovih aktivnosti je informiranje o učincima krivotvorenja i piratstva na gospodarstvo, kao i na zdravlje te sigurnost građana. Organizatori žele uputiti građane kako se mogu zaštiti te kome se obratiti za pomoć ali i podići razinu svijesti o važnosti poštivanja intelektualnog vlasništva i autorskih prava kao osnove za poticajno i neovisno umjetničko stvaralaštvo.\nZa odličnu zabavu od 12 sati pobrinut će se Porinom nagrađeni mladi glazbenik godine, jedan od najboljih domaćih vokala, Mario Huljev. Od 16 sati atmosferu će grijati mladi i talentirani Tamburaši slavonske krvi, a od 19 sati nastupa slavonska rock atrakcija Opća opasnost, aktualni dobitnici Porina za Hit godine.\nOsim uživanja uz odličnu glazbu i edukativni program građani će moći sudjelovati i u testovima znanja: zadatak će biti prepoznati razliku između originala i krivotvorine, a uz korisne materijale neće nedostajati niti atraktivnih darova.\nDođite u petak, 14. veljače u Slavonski Brod i trgovački centar City Colosseum ‐ Valentinovo je dan za prepoznavanje pravih vrijednosti!\nDobra zabava je zagarantirana, ali i ono što je važnije – pregršt korisnih informacija.\n« Glazbom do prodaje turističkih aranžmana? | Poziv za ispunjavanje peticije za budućnost europske kulture » BRZI PRISTUP


DRAMA DJEVOJKE NOGOMETAŠA LEICESTERA 'Kada su upali u kuću ležala sam gola na krevetu uz bebu. Svi su imali neko oružje, jedan je mahao mačetom!' - Jutarnji List\nDRAMA DJEVOJKE NOGOMETAŠA LEICESTERA 'Kada su upali u kuću ležala sam gola na krevetu uz bebu. Svi su imali neko oružje, jedan je mahao mačetom!'\n25.11.2019. u 11:13\nMatchDay Images Limited / Alamy / Alamy / Profimedia / Facebook\nEmma Hickman i Demarai Gray\nDjevojka mladog engleskog nogometaša Demaraija Graya bila je kod kuće s njihovom šestomjesečnom bebom kad su im u dom upali maskirani razbojnici, prijetili joj mačetom i odnijeli pozamašan plijen, otkriveno je na suđenju ovih dana.\nEmma Hickman (22) je odmarala u svom domu u West Midlandsu, u spavaćoj sobi ležeći gola uz bebu, kad su upala četvorica lopova. Na sudu u Birminghamu je ispričala da je bila posve prestravljena, a razbojnici su pobjegli sa 24.000 funti (oko 200.000 kuna) i nakitom u ožujku prošle godine, piše Daily Mail.\n- Svi su imali neko oružje. Jedan je imao narančastu mačetu, izgledala je poput mača - rekla je.\nSnimka nadzorne kamere potvrđuje kako su upali u kuću. Hickman je još ispričala da su njezinog 23-godišnjeg partnera, igrača Leicester Cityja, optužili da je član bande i tražili su da im kaže kad će se vratiti kući. Potom su joj uzeli Rolex i dobacili joj da će nogometaš već kupiti novi.\nKad im je rekla da joj majka dolazi svaki čas, rekli su joj da će je ozlijediti čim dođe.\nJedan od napadača Aaron Jones pretraživao je na internetu pojam 'Demarai Gray Leicester City' samo tri dana prije provale. On uporno negira da je sudjelovao u pljački, no odbija pružiti alibi.\nOružana je banda optužena da je upadala u domove i poslovne prostore tijekom šest mjeseci, sve do travnja prošle godine. Za prijetnje žrtvama koristili su mačete, čekiće i noževe.\nNicholas Rothero (34) i njegov sin Cory (18) priznali su krivnju, a Tyler Greenway (19) kao i Jones negira upletenost. Suđenje se nastavlja.\nIzbjegnuta tragedija: Mladom nogometašu Leicestera elisa helikoptera umalo odrubila glavu!


Zanimljive činjenice o Charlesu Darwinu - Front Slobode\nNjegov život bio je vrlo sadržajan. Čini se da je čovjek koji stoji iza revolucionarne teorije evolucije jednako zanimljiv, ako ne i više, kao njegove ideje. Pročitajte nekoliko zanimljivih i manje poznatih činjenica o ocu evolucijske biologije.\nOBJAVLJENO: 01.12.19 u 16:13\nCharles Darwin jedan je od najutjecajnijih ljudi u povijesti. Oblikovao je način na koji promatramo i proučavamo znanosti o životu, a najpoznatiji je po svom doprinosu teoriji evolucije u svojoj knjizi .\nNo, jeste li znali da je on također bio i utjecajan pisac, geolog i prirodnjak u svoje vrijeme? Usto, svako se njegovo polje proučavanja međusobno nadopunjavalo.\nNjegov život bio je vrlo sadržajan. Čini se da je čovjek koji stoji iza revolucionarne teorije evolucije jednako zanimljiv, ako ne i više, kao njegove ideje. Evo nekoliko zanimljivih i manje poznatih činjenica o ocu evolucijske biologije.\nDarwin 'dijeli' rođendan s Abrahamom Lincolnom\nI Darwin i Lincoln rođeni su istog dana, 12. veljače 1809. godine, ali to nije jedina sličnost između njih. Obojica su voljela Shakespearova djela, bili su abolicionisti i pretrpjeli su gubitak djeteta. Te činjenice još uvijek fasciniraju mnoge ljude, te su bile inspiracija za knjigu Lincoln i Darwin Jamesa Landera, koja se bavi sličnostima u njihovim životima i pogledima na svijet.\nOdustao je od fakulteta\nDarwin je išao na studij medicine na prestižnom Sveučilištu u Edinburghu po želji svog oca, ali ubrzo je shvatio da medicina nije za njega. Iako je diplomirao na Christ's College u Cambridgeu na studiju umjetnosti, cijeli život bio je autodidakt, što znači da je više volio samoobrazovanje u odnosu na konvencionalne metode obrazovanja i učenja.\nVolio je planinariti\nTijekom svojih dvadesetih, Darwin je bio entuzijastičan amaterski planinar. Bio je prirodoslovac i posebno je volio skupljati bube. Volio je proučavati i ispitivati bioraznolikost, što je navika koja vjerojatno potječe iz njegovog hobija skupljanja buba.\nBio je u romantičnoj vezi\nDarwin je s vremenom dosta sazrio, od neozbiljnog mladića došao je do ozbiljne veze tijekom fakultetskih godina. Ipak, na kraju se rastao od djevojke jer je navodno "nije dovoljno pazio".\nNapravio je popis argumenata za i protiv braka\nKad je razmišljao o tome bi li se trebao oženiti ili ne, Darwin je sastavio listu razloga za i protiv braka. U toj listi zapisao je da s brakom dolaze "djeca", što je opisao kao "stalno društvo" i "nekoga tko bi se brinuo o kući". Čak je napisao da je to "ipak bolje od psa". S druge strane, razmotrio je i stvari koje je cijenio u životu, poput toga da "ima slobodu ići gdje želi" i "razgovarati s pametnim muškarcima u klubovima".\nOženio je svoju prvu rodicu\nUnatoč svojim unutarnjim borbama po pitanju braka, Darwin se na kraju ipak oženio. Njegova supruga Emma bila je njegova prva rodica, a imali su desetero djece. Komentirao je opasnosti rađanja djece u "istokrvnim" brakovima. Troje njegove djece umrlo je zbog bolesti, a ostala djeca imala su zdravstvene probleme.\nIgrao je tavlu sa svojom suprugom\nKad se vratio s puta iz Južne Afrike, Darwin se razbolio i morao je provoditi mnogo vremena odmarajući u krevetu. To vrijeme provodio je igrajući barem dvije runde tavle sa svojom ženom svake večeri. To je zapravo bio dio njegove dnevne rutine, jer bi svake večeri od 20:00 do 20:30 sati s Emmom odigrao dvije runde tavle, a čak je zabilježio i sve rezultate igara koje su odigrali tijekom godina.\nTo što je bio prirodoslovac odvelo ga je na put oko svijeta\nDarwinova genijalnost ispoljila se kada je dobio šansu krenuti u istraživačku ekspediciju širom svijeta kao prirodoslovac na brodu H.M.S. Beagle. Tijekom ove plovidbe posjetio je četiri kontinenta između 1831. i 1836. godine. Tada je skupio i istraživao nekoliko fosila, ptica i biljaka. Njegova zapažanja tijekom ovog putovanja poslužila su kao inspiracija za njegov kasniji rad, uključujući i najpoznatije – Porijeklo vrsta.\nZnao je preparirati životinje\nDarwin je također znao pripremati i sačuvati kožu životinja, dajući im životan oblik punjenjem kože. Ovoj vještini podučio ga je John Edmonston.\nOklijevao je objaviti Porijeklo vrsta\nDarwinov najveći doprinos čovječanstvu bile su njegove ideje i otkrića opisane u djelu Porijeklo vrsta. Bio je svjestan implikacija svojih otkrića i isprva je oklijevao objaviti ih. Posebice je strahovao kako će ljudi reagirati na tvrdnju da je čovječanstvo poteklo od majmuna. Ta neprestana borba dovela je do toga da je svoj rad objavio tek 20 godina kasnije.\nBorio se svojim stavom o religiji\nIako su obje strane njegove obitelji bile slobodoumne, Darwin je bio pobožni kršćanin. Priznao je da je Bibliju "uzeo za riječ", odnosno da je vjerovao u sve što je pročitao. Odgojen je kao pravoslavni kršćanin, a čak je i studirao bogoslovlje. Ipak, njegovi su se stavovi promijenili kako je odrastao. Darwinova percepcija posebno se razvila tijekom njegova putovanja, kada se susreo s različitim religijama i kulturama. Naposljetku je postao agnostik.\nDobio je mnogo priznanja, neka od njih i posthumno\nDarwina se danas pamti po mnogočemu. Njegov rođendan slavi se kao Darwindan. Postoji oko 250 životinja i viših rodova koji nose njegovo ime. Također je bio na novčanici od 10 funti u razdoblju između 2000. i 2017. godine. Pokopan je u Londonu, u Westminsterskoj opatiji, gdje se također nalaze grobovi Johna Herschela i Isaaca Newtona.\nNjegova rodna kuća postat će univerzitet\nDarwinovo rodno mjesto u procesu je pretvaranja u sveučilište. Ovo sveučilište teži pružanju globalnih istraživanja i obrazovanja u prirodnim znanostima, a nastalo je uz podršku poduzetnika i filantropa Louisa-Jamesa Davisa.


Rovinj Music festival - Istra Online\nPonedjeljak, 06. Srpanj 2020 :: 10:52\n27.12.2011. - 31.12.2011.Trg maršala Tita, Rovinj\nOdabrano je deset polufinalista i to su Spremište, Davidian, Wasted Generation, Merkur i Palazzo Ploech koji će nastupiti prve večeri, 27. prosinca te Mala vida, Moskva, Co Da, Fancy filter i Frantic koji će nastupiti večer kasnije.\nSvake večeri bit će izabrano dvoje finalista koji će u završni glazbeni boj otići 29. prosinca kada će pobjednika odabrati peteročlani žiri i publika. Uz ulaznice će se dijeliti i kuponi, a sve tri večeri oni koji dođu moći će glasati i kupone ubaciti u kutiju te će njihov izbor žiri uzeti u obzir pri svom odabiru. Svi bendovi koji nastupaju u natjecateljskom dijelu mogu se preslušati na službenoj stranici rmfestival.org, gdje se nalaze i njihove biografije.\nUz natjecatelje nastupit će i poznata glazbena imena, a riječ je o trenutno najjačim bendovima na hrvatskoj rock sceni uz koje će svaku večer nastupiti i po jedan istarski autorski bend. Tako će prvu večer nastupiti Goran Bare i Majke te God.Name, drugu večer dolaze The Beat Fleet uz Dogmu, a treću večer nastupaju Hladno pivo uz Običan svijet i grupu The Smoking Kids s Hvara.\nSvaku večer u 20.30 prvo će nastupati ovi veliki bendovi, da bi natjecateljski dio krenuo od 22.30. Proglašenje pobjednika dogodit će se u jedan sat, a dok se žiri bude raspravljao i odlučivao tko će proći, a tko ne, publiku će prvu večer zabavljati sastav Deep Pression, drugu večer TheLink20, a treću Big Wave tako da neće biti praznog hoda.\nTakođer će bina biti podijeljena na dva dijela što će olakšati smjenu bendova. U šatoru će osim bine biti i restoran u kojem će se posluživati doručak, ručak i večera za izvođače i goste festivala. Dok će se za revijalni dio plaćati ulaz, za natjecateljski dio publika će moći ući besplatno.\nPobjednike festivala očekuje snimanje albuma, a nagrade će se dodijeliti uz prisutnost članova velikih bendova koji će te tri večeri nastupiti.\nNakon što završi natjecanje, neće se završiti i RMF jer 30. prosinca nastupa Massimo Savić uz Kristiana Terzića i bend te će u kazalištu Gandusio izvoditi standarde. Početak je u 20.30, a od 22 sata zabava se nastavlja na Trgu Maršala Tita uz V.I.P. RMF Band.\nKonačno, uz ovu manifestaciju Rovinjci će na trgu dočekati i Novu godinu uz Master Band, Dream Project i RMF Band, dok će V.I.P. RMF Band svaki dan biti aktivan od 17 do 22 sata na trgu. Za nastup Massima Savića broj ulaznica je ograničen.\nDnevna ulaznica (za bilo koji od prva 3 dana): 50kn u pretprodaji / 60kn na dan koncerta\nFestivalska ulaznica (za prva 3 dana): 130kn u pretprodaji / 150kn na dan koncerta\nMassimo Savić & Kristian Terzić: 80kn u pretprodaji / 90kn na dan koncerta\nza sve ostalo ulaz je besplatan Organizator: Studio L.A., Aperion, Studio D.P.\nDodano: 12.12.2011 10:34\nZadnja izmjena: 12.12.2011 10:34


Hrvatsko planinarsko društvo Orahovica održalo redovnu, godišnju skupštinu - Službene stranice Grada Orahovice\nHrvatsko planinarsko društvo Orahovica održalo redovnu, godišnju skupštinu\nHrvatsko planinarsko društvo Orahovica u mjesnom domu Crkvari, održalo je svoju redovnu, godišnju, izvještajnu skupštinu. Orahovački planinari iznimno su aktivna gradska udruga što pokazuje i svako njihovo godišnje izvješće. Na ovogodišnje,m predsjednik Zorko Steiner je istaknuo:\n-Organizirali smo niz izleta i šetnji po našim prelijepim planinama Papuku i Krndiji. Doveli smo niz gostiju među kojima i posebne goste iz Švicarske koji su bili oduševljeni našim gorjem. Uz domaće planine i okolicu, i ove smo godine obišli niz hrvatskih planina kao što su planine na Mljetu, Medvednica i Biokovo. Sudjelovali smo na svim gradskim manifestacijama, s Baraber extream teamom organizirali drugu trekking utrku ”Papuk trekk”, a bili smo i domaćini obilježavanja Međunarodnog dana planina. Sve aktivnosti prošle su odlično, a ono što želimo je da se još više naših članova uključi u cijelu priču, dakle izletima, druženju, organizaciji događanja u prirodi jer ipak je ljepše i zdravije slobodno vrijeme provesti u prirodi i uživati u njenim ljepotama. – rekao je Steiner. Orahovački planinari u budućnosti imaju velike planove, s sve standardne aktivnosti ove će godine pokrenuti i prvu planinarsku radionicu:\n-Da bismo privukli što više mladih članova, u suradnji s HGSS-om Orahovica, rendžerima Parka prirode Papuk i Osnovnom školom ”Ivana Brlić-Mažuranić”, planiramo želimo organizirati prvu planinarsku radionicu za učenike 5. i 6. razreda. Radionice će biti sačinjene od predavanja o planinarstvu i ponašanju i prirodi, potom hodanje i boravak u prirodi s noćenjem. Nešto slično rendžeri Parka prirode Papuk već dvije godine provode i to jednom godišnje, , a bi mi se sada uključili i pomogli da to potraje kroz cijelu školsku godinu. – zaključio je Steiner. Orahovačke planinare pozdravio je i na uspješnom radio čestitao orahovački gradonačelnik Josip Nemec rekavši kako je ova udruga jedna od najaktivnijih u gradu i uvijek se odazove na sve gradske pozive. Nemec je obećao i daljnju potporu radu udruge, kako financijsku tako i svaku drugu. (V.G.)


Vatrogasci spašavali i ovoga puta spasili koranskog dabra – Trend.com.hr\nVatrogasci spašavali i ovoga puta spasili koranskog dabra\nKARLOVAC – Čini se kako prošlotjedna akcija spašavanja dabra kod turbine na Korani nije urodila plodom. Maleni dabar opet je zaglavio, a u akciju spašavanja uputili su se vatrogasci karlovačke Javne vatrogasne postrojbe.\nJoš u travnju 2006. godine prvi puta se dogodio slučaj da je dabar zašao u prostor turbine. Ovo je već 6 slučaj od tada, a isti dabar koji je zaglavio početkom prošlog tjedna, zapeo je i danas. Vatrogasci su mu tada postavili drvenu gredu da može izaći. Čini se da je nestašnom dabru ona više služila za oštrenje zubića.\nNa Korani je bio voditelj projekta ”Dabar u Hrvatskoj” Marijan Grubešić, koji je pojasnio kako za vrijeme visokih voda dabar lako zađe, no voda se onda spusti i on više nije u mogućnosti izaći van.\nU pomoć dabru i ovoga puta pristigli su nitko drugi nego karlovački vatrogasci. Čamcem su došli do ograde turbine i pomoću hidrauličnog alata proširili rešetke kako bi ova zaštićena životinjica mogla slobodno izaći van, što bi sada trebalo biti trajno rješenje.\nInače dabar kao vrsta nestao je u Hrvatskoj negdje u prvoj polovici 19. stoljeća. Zahvaljujući projektu ”Dabar u Hrvatskoj” prvi par pušten je kod Ivanić Grada 20. travnja 1996. godine i od tada se prirodno šire ostalim rijekama.\n– Mi smo u Hrvatskoj ukupno pustili 85 dabrova koji su porijeklom iz Bavarske jer radi se o zajedničkom hrvatsko – bavarskom projektu, tako da je sada već prostor Savskog sliva popunjen gotovo u potpunosti, kazao nam je Grubešić.\nNo ako pokoji zaluta kao ovaj karlovački u Korani i to već drugi put, tu su uvijek spremni naši vatrogasci koji će kao i ljudima, i dabru omogućiti da se slobodno kreće.


Idući tjedan odluka europskog suda o tužbi Slovenije protiv Hrvatske zbog LB-a\nRegija Autor:HINA10. pro. 202014:05 > 14:08\nEuropski sud za ljudska prava trebao bi iduće srijede objaviti odluku o tome je li nadležan za tužbu Slovenije protiv Hrvatske, vezanu uz potraživanja nekadašnje stare Ljubljanske banke Zagreb (LB) prema hrvatskim tvrtkama koje je kreditirala u vrijeme zajedničke države SFRJ.\nVeliko vijeće europskog suda sa sjedištem u Strasbourgu trebao bi donijeti odluku je li nadležan za taj predmet i hoće li onda o tome presuditi, a svoje će stajalište potom objaviti u pisanom obliku, objavila je u četvrtak Slovenska tiskovna agencija STA pozivajući se na slovensko državno odvjetništvo, koje zastupa državu u tom slučaju, te Europski sud za ljudska prava.\nSlovenija od Hrvatske traži 429 mil eura zbog Ljubljanske banke\nKako navodi Slovenska tiskovna agencija, potraživanja Ljubljanske banke iz vremena bivše SFRJ kad je ta banka, kako se procjenjuje, bila jedna od najvećih kreditnih ustanova u bivšoj državi te kreditirala brojne hrvatske tvrtke, prema tužbenom predmetu iznose 429 milijuna eura na dan kad je tužba podnesena sudu u Strasbourgu.\nSlovenija tužbenim zahtjevom želi argumentirati tezu da su hrvatske sudbene i izvršne vlasti “sustavnim i arbitrarnim postupcima” tadašnju banku prikratile za ostvarivanje imovinskih prava, te na taj način “kršile europski pravni poredak koji izvire iz europske konvencije u ljudskim pravima, a koji obvezuje i Hrvatsku”, navodi Slovenska tiskovna agencija STA.


Najveći valovi na svijetu - Zadovoljna.com.hr\nNajveći valovi na svijetu, kad se vjetar zaigra na površini vode\nIma nešto meditativno u igri valova i valića u mirnom, vedrom danu i tada se voda čini prijateljska, majčinski lagano ljulja život u svojim njedrima, dok se valići zatrčavaju na bokove usidrenih plovila, a čovjek na obali prati tu igru vode začarano, jer ga uljuljkuje i smiruje sve njegove nemire. No nisu svi dani uz vvodu takvi, a u danima kada voda razjareno zaurla i zahuči na sve što joj se nađe na putu, meditanta na žalu zamjenjuju gledatelji koji vole i prate svu dramatičnost prirode. Najveći valovi na svijetu svoju dramatičnost i zastrašujuću veličini duguju vjetru koji se nezvan zalijeće u glatku površinu vode, podvodnim i nadzemnim strujama, podvodnim kanjonima iz kojih izlijeću vertikalne i horizontalne strijele energije i epskom kovitlacu s vjetrom stvaraju dramatično velike i prijeteće valove koji mogu rušiti sve pred sobom. Najveći valovi na svijetu svojom čudovišnom ljepotom i razornom snagom privlače znanstvenike i surfere koji ih žele zajahati i pokoriti.\nNajveći valovi na svijetu, kako se mjere veličine valova\nDužina vala, njegova visina i brzina kojom se ogromna količina vode diže u zrak iznad površine vode određuju veličinu vala, ali i količina vremena u kojem se val prijeteći propinje uvis. Najveći valovi na svijetu su prijetnja koju obični ljudi prate sa strahopoštovanjem, a surferima su izazov kojeg treba ukrotiti. Razorna moć uragana i tsunamija briše sve pred sobom i užasnute i zaprepaštene ljude svodi ponovo na ljudsku mjeru, čineći ih nemoćnima i užasnutima pred silama prirode. Ima neke zastrašujuće ljepote u toj čudovišnoj snazi prirode koja na područja velikih valova magnetski privlači publiku žednu i gladnu dramatičnih slika i prilika. Najveći valovi na svijetu jesu možda urlik prirode koja čovjeku daje priliku da shvati koliko je sićušan pred njezinom snagom. Umjetnici, slikari, pjesnici, pripovjedači, fotografi i mornari, prirodni fenomen velikih valova prate i doživljavaju i bilježe sa dužnim divljenjem i strahopoštovanjem, a obični ljudi samo užasnuto, sa strahom i panikom.\nNajveći valovi na svijetu, kako nastaju, što ih osim vjetra može probuditi i uzburkati\nIgra vjetra, vode i podvodnih struja, jest posve prirodna pojava, no, osim vjetra velike valove mogu pokrenuti i mnogi drugi uzroci. Najveći valovi na svijetu nastaju i kod potresa, klizišta koja odvlače zemlju i sve što je na njoj u more, erupcija vulkana, padanja meteorita u morske dubine, a kod nuklearnih proba u morskim dubinama je glavni krivac i uzrok čovjek koji se igra Boga. Ljudi se mogu utrkivati s velikim valovima, prkositi im, poput surfera pokušavati ukrotiti ih, diviti im se, bojati ih se, samo nikada ne smiju podcijeniti njihovu rušilačku moć ili ih ignorirati. Lao Tze je rekao da “lepet krila leptira na jednoj strani svijeta, može stvoriti oluju na drugom kraju svijeta”. Taj “leptirov efekat” je djelovanje i uplitanje čovjeka u prirodni poredak stvari. Najveći valovi na svijetu, barem neki od njih jesu izazvani ljudskim djelovanjem. Kada jednoga dana naučimo koristiti snagu vjetra i snagu velikih valova, bez posljedica, tada će to možda biti ukroćena priroda.\nTagovi: Najveći valovi, svijet, tsunami, uragan, vjetar, voda, vulkan


Zastupnici Matić i Babić sudjelovali u radu Stalnog odbora Parlamentarne skupštine SEECP-a | Hrvatski sabor\nZastupnici Matić i Babić sudjelovali u radu Stalnog odbora Parlamentarne skupštine SEECP-a\nLjubljana – Voditelj Izaslanstva Hrvatskoga sabora u Parlamentarnoj skupštini Procesa suradnje u Jugoistočnoj Europi (SEECP) Predrag Matić i član Izaslanstva Vedran Babić sudjelovali su u radu prvog sastanka Stalnog odbora Skupštine u okviru slovenskog predsjedanja SEECP-om.\nSastanak je otvorio predsjednik Državnog zbora Republike Slovenije Milan Brglez koji je rekao kako Parlamentarna skupština SEECP-a predstavlja najprikladniju regionalnu platformu za suočavanje sa zahtjevnim izazovima koji su pred jugoistočnom Europom. Predstavio je moto slovenskog predsjedanja „SEE4FUTURE - South Eastern Europe for Future“. Istaknuo je prioritete predsjedanja: važnost daljnjeg širenja Europske unije na zemlje susjedstva, jačanje sigurnosti u regiji, pružanje boljih mogućnosti mladima i digitalna transformacija društva.\nZastupnicima se obratio i zamjenik glavnog tajnika Vijeća za regionalnu suradnju (RCC) Gazmed Turdiu koji je predstavio djelokrug i ključne projekte Vijeća. Sudionici sastanka pozdravili su odluku o jačanju suradnje Parlamentarne skupštine i RCC-a, posebice u obliku pružanja ekspertize stručnjaka RCC-a u temama od posebnog zanimanja Parlamentarne skupštine SEECP-a\nParlamentarci su u nastavku sastanka razgovarali o daljnjem razvoju i budućem djelovanju PS SEECP-a s posebnim naglaskom na rad Skupštine koja još uvijek nema određeno stalno tajništvo. Bugarsko izaslanstvo iskristilo je priliku da članovima Stalnog odbora predstavi prioritete bugarskog predsjedanja Europskom unijom, koji će započeti početkom iduće godine. Sljedeći sastanak Stalnog odbora najavljen je za 17. ožujka 2017.\nAutor: Izaslanstvo Hrvatskoga sabora u Parlamentarnoj skupštini Procesa suradnje u Jugoistočnoj Europi