Projekt koji vrijedi: Učenici zagrebačke škole knjige "plaćaju" dobrim djelima\n07. prosinca 2018 Piše Ma.B.\nProjekt su organizirale Danijela Krpan i Valentina Namesnik (Foto: zadovoljna.hr)\nU Barceloni je 2011. godine pokrenuta inicijativa "1010 načina kako kupiti knjigu bez novca", a u 2018. godini bila je inspiracija za projekt proveden u u školskoj knjižnici zagrebačke OŠ Prečko pod nazivom "500 knjiga za 500 dobrih djela".\nCilj projekta bio je prikupiti donirane knjige i zatim ih besplatno ponuditi učenicima u zamjenu za dobro djelo koje je navedeno u knjizi.\nVoditeljice projekta, socijalna pedagoginja Danijela Krpan školska i knjižničarka Valentina Namesnik prikupile su knjige od nakladničkih kuća, a dio njih donirali su i sami učenici s naglaskom da doniraju samo očuvane i neoštećene knjige, odnosno onakve kakve bi i sami volje dobiti na poklon.\nUz pomoć razrednika i voditeljica projekta, učenici su pisali poruke odnosno dobra djela koja su se zatim lijepila u knjige uz e-mail adresu na koju trebaju poslati fotografiju kao dokaz ispunjenja dobrog djela.\nDobra djela: Iscijedi sok za cijelu obitelj, pomozi mami oprati suđe...\n"Pripremi cijeđeni sok obitelji", "pomozi mami oprati suđe", "kupi vrećicu bombona i podijeli je s prijateljima u razredu", "ispeci s mamom ili bakom domaći kruh", samo su neki od zadataka odnosno dobrih djela.\nOni stariji učenici dobili su i neke malo drugačije zadatke poput "nauči kako se kaže ljubav na tri različita jezika" ili "nauči deset novih riječi na švedskom jeziku".\nPodjela knjiga organizirana je u utorak u školskoj knjižnici, a na e-mail su već počeli pristizati dokazi da su učenici ozbiljno shvatili zadatak.\nNa kraju projekta bit će napravljen pano dobrih djela koji će krastiti školu u ovom blagdanskom razdoblju.\nInače, sam projekt napravljen je zbog dva razloga:\n- kako bi se ukazalo na važnost čitanja i njegovanje ljubavi prema knjizi te dalo priliku svakom učeniku da za sebe odabere jedan naslov u kojem će uživati i potaknuti one koji manje čitaju da ipak dopuste knjizi da ih očara i možda provedu zimske praznike upravo čitajući\n- kako bi u ovom čarobnom mjesecu, u predblagdansko vrijeme, podsjetili učenike na širenje vedrine i optimizma, pomaganje drugima i činjenje dobrih djela u raznim oblicima i na razne načine, baš kao što je to navedeno na 500 poruka u 500 knjiga.\nPogledajte i knjige u kojima smo uživali u djetinjstvu, a uživat će i naša djeca.\n\_'500 knjiga za 500 dobrih djela\_' projekt je zagrebačke OŠ Prečko Foto: zadovoljna.hr\n500 knjiga za 500 dobrih djela


Stigli rezultati Pisa testova, pogledajte gdje je Hrvatska – Hrvatska danas\nStigli rezultati Pisa testova, pogledajte gdje je Hrvatska\nHrvatska je 29. po čitalačkoj pismenosti.\n“Najbolji rezultat u čitalačkoj pismenosti postigli su učenici iz kineskih pokrajina. Iza njih slijedi Singapur. Najbolji učenici u Europi su iz Estonije i Finske. Hrvatska se nalazi na 29 mjestu od 77 zemalja sudionica”, rečeno je.\n“Hrvatski rezultat statistički se ne razlikuje od rezultata 11 zemalja”, dodano je.\nOd naših susjeda, najbolja je Slovenija koja se nalazi na 21. mjestu.\nHrvatska ove godine ima nešto lošiji rezultat što se tiče čitalačke pismenosti. No, to, rečeno je, statistički je zanemarivo.\n“Hrvatska je u skupini zemalja gdje nema promjena u prosječnom trendu, hrvatski trend je ravna linija”, rečeno je na konferenciji, prenosi Index.\nMatematička pismenost – 40. mjesto\nI tu su najbolji rezultat postigli učenici iz kineskih pokrajina. Najbolja u Europi je Estonija.\nHrvatska je na 40. mjestu od 78 zemalja. Hrvatska ovdje ima rezultat koji je ispod prosjeka OECD-a.


FOTO Akademija svega, mjesto bez buke u srcu kamenog puža - Living\nFOTO Akademija svega, mjesto bez buke u srcu kamenog puža\n12. 12. 2012. u 09:00 0 komentara 1320 prikaza\nPogledajte kako izgleda zima u kući jazza i Akademiji svega u Balama, uz vatru iz kamina i frigane srdele.\nU gradu koji se poput puža svio na zapadnoj obali zelenog poluotoka, ispod volte, pa odmah desno..., ondje gdje lebde kameni obluci, uz ognjište na kojem su, dokazali su arheolozi, vatru palili i stari Kelti, dočekao nas je domaćin Kamenih priča - Tomislav Pavleka.\nZima uz Unu i vatru iz kamina u “organiziranom neredu” stvari koje je kupio na buvljacima\nKamene priče, a u njima i Akademija svega i zamašnjak jedinog neprofitnog jazz okupljanja u Istri, puno su više od kuće. Točnije, nekoliko kuća povezanih u cjelinu u kojoj taj osebujan ugostitelj, moreplovac, putnik i bonvivan okuplja ljude dobre volje, zaljubljenike u dobru glazbu, a ulaz je slobodan za sve osim za - kaže - bankare.\nKreativni nered? Ne, sve je na svome mjestu i sa svrhom\nNa kući staroj 1250 godina sa još starijim temeljima, procijenjenim na čak 3650 godina, i dan-danas sve besprijekorno funkcionira.\nI više od toga. U savršeno organiziranom neredu, među namještajem dovučenim sa svjetskih buvljaka, crno-bijelim fotografijama, lampama, svemu što se golim okom može vidjeti, a energijom osjetiti, sve stoji – čini se – baš na pravome mjestu.\nIako naizgled obične, metalne kugle u Tomovoj kući, imaju svoju svrhu\n– I danas se kuha i peče na istom ognjištu. Doživjelo je ono neke promjene, ali samo onoliko koliko je bilo nužno. Čemu kupovati nove lonce kada je brudet skuhan u ovom glinenom starom 400 godina, koji sam dovukao iz Gradca, bez premca – kaže Pavleka koji u njemu podjednako uspješno kuha i grah – za prste polizat’.\nTamnoputi jazzeri dar su jednog od dragih gostiju, uglednog akademika iz Amsterdama\nNo, kako su Kamene priče, osim svojevrsne galerije uspomena i ugostiteljski objekat valjalo je nabaviti i pravo suđe koje je za Tomu dizajnirao Luk Ars iz Pule, dok je koncept spojenih starih kuća osmislio sam Tomo.\nStare kuće uvijek iziskuju neke radove, popravke, kopanje i raskapanje, a u prostorima poput ovoga organizacija zatvorenih dijelova, legendarne i nadaleko poznate pozornice na kojoj su se glazbi za dušu prepuštali umjetnici svjetkog kalibra, preslagivanje rasporeda je poput igre lego kockama. Zato je dolazak uvijek novo iskustvo i iznenađenje.\n– Zašto bi svi tanjuri bili isti, ravni i bijeli – kaže Tomo.\nTomo je prvo kupio jednu kuću, pa i onu do nje, pa mu je susjeda postala vlastita majka, a onda je dokupio još i ruševinu u susjedstvu.\n– Nisu to velike kuće, ali su velike investicije i radovi koje iziskuju – kaže nam Tomo, koji je iskustvo uređivanja stekao upravo u Balama.\nBaš zbog toga što treba proći kroz nekoliko sobičaka, prekoračiti preko stupa, nasloniti se na zid i zabijeliti se o njega, u Kamene priče ne možete doći samo jednom. One će se nekom čarolijom zavući u misli i podsjećati vas na to da se onamo trebate vratiti... kad nije važno, važno je vratiti se.\nKada su pustolovu Pavleki dojadila lutanja svijetom, odlučio se skrasiti u Balama.\n– Tri sata bila su mi potrebna da iz Bala dođem do Pule i odletim do Amsterdama, a kada mi je to dosadilo, odlučio sam ovdje nešto otvoriti. Znao sam da mora biti drukčije i Kamene priče složio sam – za dušu. Dovlačio sam odasvud ponešto, a da sam pogodio pokazali su mi ljudi koji se redovito vraćaju, ali i oni koji prvi put dođu i čiji pogledi lutaju prostorom, lijepe se, istražuju... – kaže vlasnik.\nPonudit će vas rakijicom dobrodošlice, a između nje i one oproštajne na tanjuru će vam se naći ono što su domaćini taj dan pripremili, svježe nabavili ili uzgojili. Najuputnije je prepustiti se preporuci i kuharskom iskustvu domaćina – nećete požaliti.\n>>FOTO Zavirili smo u raskošni adventski dom dizajnerice Mirele\nKljučne riječi Akademija svega Istra kamena kuća


Izgleda kao crtež djeteta, a otkriva užase koje je teško shvatiti – Fokus.ba\nIzgleda kao crtež djeteta, a otkriva užase koje je teško shvatiti\n“Poznata je po pivu i siru, i serijskom ubici.” Tako je David Farrier, narator Netflixove dokumentarne serije Dark Tourist, nonšalantno najavio svoje putovanje do Milwaukeeja na kojem se pridružio turistu na stazi zloglasnog kanibala Jeffreyja Dahmera, za kojeg je otkrio kako je nacrtao možda i najmučniji crtež na Zemlji.\nDahmer je raskomadao, a u nekim slučajevima i pojeo 17 muškaraca i dječaka od 1978. do 1991. godine. Njihovi dijelovi tijela otkriveni su u njegovom stanu, uključujući tri glave koje je čuvao u frižideru, piše News.com.au, prenosi Index.hr.\nDahmer, “Čudovište iz Milwaukeeja”, imao je homoseksualne fantazije te bi drogirao i silovao svoje žrtve, a uhvaćen je 1991. kad je jedna uspjela pobjeći. Osuđen je na 900 godina zatvora, no 1994. godine ubio ga je kolega zatvorenik.\nDahmer je tokom godina privukao svojevrsni kult, a Farrier se susreo s jednom njegovom “poštovateljicom” Natalie, samoprozvanom “crnom turisticom”.\nOna je entuzijastično objasnila zbog čega joj je njegova priča fascinantna: “Nikad nije postojao slučaj kao što je ovaj, gdje je bilo lobotomija, pokušaja da se ljude pretvori u zombije, kanibalizma, sve u jednom.”\n“Također, nije bio sadist, zapravo je svojim žrtvama ponudio malu milost drogirajući ih i daveći prije nego što ih je raskomadao”, dodala je. Zatim su stvari postale pomalo čudne, kad je Natalie izvadila lobanju “Južnoamerikanca” te kad ju je Ferrier pitao ima li sličnosti između nje i Dahmera, što je negirala, no priznala je da je “čudna”.\nNo stvari su postale još čudnije kad je duo upoznao s Dahmerovom advokaticom Wendy Patrickus, koja je izvadila komad papira koji je dobila od svog klijenta, na kojem su bili uvrnuti detalji oltara koji je izgradio u svom stanu.\n“Sačuvao je čitava tijela dvojice na krajevima… Bio je opsjednut rukama, čuvao ih je puno, a očito i puno spolovila”, objašnjava Wendy pokazujući crtež.\nFarrier nije mogao vjerovati što gleda dok je Natalie objašnjavala detalje, kao što je lampa na koju je stavljao lubanje. “Toliko je čudno jer izgleda gotovo poput dječjeg crteža, a ipak je riječ o nečemu tako nevjerovatno… Mislim, ovo je kao Pravi detektiv ili nešto još gore”, kaže Farrier. Za crtež kaže da nije mogao skinuti pogled s njega.\nMnogi mislili da je šala: Ovaj crtež doveo je policiju do razbojnika\nSve najbolje i najgore iz 2016. godine na jednom crtežu


Izlet na Bled: saznajte što sve možete raditi u jednom danu - SvjetskiPutnik.hr\nIzlet na Bled: saznajte što sve možete raditi u jednom danu\nVodimo vas na izlet na Bled, jedno od najpoznatijih jezera i najposjećenijih prirodnih atrakcija u Sloveniji. Uz smaragdno jezero je istoimeni gradić, a jednako se zove i otočić na jezeru. Ova turistička destinacija u svim godišnjim dobima nudi brojne sadržaje za djecu i odrasle, a vi u putopisu saznajte što sve možete raditi na Bledu. Istražili smo ga jedan vikend na kraju kolovoza 2021. godine, a obišli smo i Bohinj i kanjon Vintgar.\nBled je ledenjačko jezero u Julijskim Alpama, smješteno na 475 mnv. Od Ljubljane će vam trebati oko 45 minuta autom. Neka vas ne zavara ovo “ledenjačko”, jezero je iznenađujuće toplo jer se puni vodom iz nekoliko termalnih izvora.\nDužina jezera je nešto više od 2 km, širina 1,3 km, a najveća dubina oko 30 metara.\nIzlet na Bled: prošetajte oko jezera\nPješačka staza prati cijelo jezero. Na mjestima je to drvena staza odmah uz jezero, slično kao na Plitvičkim jezerima, a na drugom dijelu cestica koju dijelite s biciklistima i povremenim kočijama. Uz stazu se nalaze kafići, hoteli i restorani, nešto više grupirani na istočnoj obali. U blizini jezera je i kamp. Tu je i nekoliko predivnih villa, od kojih su neke pretvorene u odmarališta.\nOdraslima je za šetnju oko jezera potrebno oko sat i pol. Ako ne želite hodati, možete i unajmiti bicikl ili se provozati kočijom.\nZanimljivost: U drugoj polovici 19. stoljeća, Bled je postao pravi hit kao lječilište i odmorište europske aristokracije. Imućniji Europljani su htjeli ovdje odsjedati sa stilom, pa su bez nekog prostornog plana na više mjesta uz jezero niknule ville. Nekoliko njih i danas možete vidjeti, a jednu je kao svoju rezidenciju koristio predsjednik Jugoslavije, Josip Broz Tito. Ako vas zanima više o drugu Titu, klik na putopis o Kumrovcu i Brijunima.\nZazvonite zvonom na jedinom prirodnom otoku u Sloveniji\nDa, dobro ste pročitali! Jedini prirodni otok u Sloveniji, nalazi se upravo na jezeru Bled. Zapravo nije otok već otočić, a na njemu morate zazvoniti zvonom koje ispunjava želje!\nOtok Bled na jezeru Bled\nNa otočiću je prva crkva izgrađena u 12. stoljeću, a današnji je izgled iz 17. stoljeća. Crkvu Marijinog Uznesenja možete obići po cijeni 15 eura po odrasloj osobi, 5 eura za dijete. Popnite se na 54 metra visok zvonik i bacite pogled na Bled.\nU zvoniku su tri zvona, ali ta ne ispunjavaju želje. Pozvonite na zvono koje se nalazi pod krovom u samoj crkvi.\nZašto zvono ispunjava želje???\nEvo i legende: Jedan od upravitelja Bledskog dvorca, Hartman Kreigh, bio je jako okrutan prema seljacima. Jednog mu se dana gubi svaki trag. Hartmanova udovica Poliksena se svaki dan išla moliti u kapelu na otočiću, za koju je, u čast svom mužu, dala izraditi zlatno zvono od sveg blaga kojeg je imala. Dok su zvono vozili na otok, oluja je potopila brod. Poliksena je nakon toga prodala sve što je imala i dala izgraditi crkvu na otoku. Ostatak života je provela u samostanu u Rimu.\nNakon njene smrti, papa je 1534. godine dao izraditi novo zvono. Blagoslovio ga je i ono se i danas nalazi u crkvi na otočiću. Zbog papinog blagoslova se vjeruje da zvono ispunjava želje, ali samo ako ste iskreni vjernik i uspijete s jednim povlačenjem užeta zazvoniti tri puta. Znate li da u jednom slovenskom dvorcu također postoji zvono koje ispunjava želje? Više ovdje.\nŠto se tiče zlatnog zvona s dna jezera, navodno se njegova zvonjava čuje u jako tihim noćima…\nI nas je uhvatila oluja na Bledu pa smo najam čamca ostavili za sljedeći dan.\nOtočić Bled je poznat i po stepeništu iz 17. stoljeća. 99 stepenica vodi od jezera do crkve.\nLokalna legenda kaže da za sreću u braku mladoženja mora do gore donijeti mladenku.\nKako doći do otoka Bled: imate tri opcije!\nPrva opcija: unajmite drveni čamac. Do otočića će vam veslajući trebati 10 do 30 minuta, ovisno o mjestu polaska. Čamci se iznajmljuju na sat vremena na nekoliko mjesta na jezeru. Nemaju natkrov pa nemojte baš krenuti u vožnju ljeti u podne.\nPristanište za čamce na otočiću.\nDruga opcija: Pletna, tradicionalni drveni brod. Originalni je dizajn iz Austrije i slične drvene čamce možete vidjeti na brojnim austrijskim jezerima, a ove bledske pletne su kroz vrijeme modificirane do današnjeg izgleda. Izrađuju ih lokalni majstori. Neki kažu da brod podsjeća na venecijansku gondolu, meni baš i ne…\nLokalna izreka kaže da niste posjetili Bled ako se niste provozali pletnom.\nPletna je drveni brod dug 7 i širok 2 metra u koji stane 18 ljudi. Svaka pletna ima šarenu nadstrešnicu koja štiti od sunca. Brodom jedinstvenim stilom veslanja, upravlja jedan pletnar s dva vesla. Tradicija upravljanja pletnom se od 16. stoljeća prenosi iz generacije u generaciju. Cijena povratne vožnje je bila 15 eura po osobi, a s otočića se nakon obilaska možete vratiti bilo kojom pletnom želite.\nTreća opcija: Električni brod. Vozi po redu vožnje, a vi birate koji vam termin odgovara za povratak pa stignete u miru obići crkvu ili sjesti u kafić na otočiću. Red vožnje kroz mjesece u godini, kao i cijene saznajte ovdje.\nPletne i električni brodovi na otočiću pristaju u lučici ispod stepenica. Čamce ostavljate na suprotnoj strani otočića.\nPredah uz kremšnitu\nIzlet na Bled zasladite kremšnitom! Originalna bledska kremšnita se proizvodi po posebnom receptu, dimenzije su joj 7x7x7 cm i mora se cijela zaljuljati kada mrdate tanjur. Vodite računa da će vam dijete vjerojatno ostaviti pola svog kolača, jer je ogroman! Proizvodi se samo u Bledu i to u više hotela i restorana, a navodno se po originalnom receptu radi u Kavani Park.\nMi smo se kremšnitom počastili u Bledskom dvorcu.\nZanimljivost: U Kavani Park je od prve izrađene kremšnite 1953. godine do danas proizvedeno toliko kremšnita da bi se njima moga izgraditi osam metara visok zid oko jezera!\nŠto raditi na Bledu? Okupajte se u jezeru!\nU podnožju Bledskog dvorca se nalazi kupalište gdje su izgrađeni bazeni punjeni vodom iz jezera. Tu su i skroz plitki bazeni za djecu, kao i tobogani. Plivači u jezero ulaze s drvenih molova. Hoteli imaju vlastite prilaze jezeru.\nTemperatura vode u jezeru je ljeti oko 26 stupnjeva.\nNa suprotnoj strani jezera je šljunčana plaža s koje se naša djeca nisu htjela maknuti, nekoliko restorana i kafića. U blizini plaže su tribine i ponton na kojem je taman završio neki koncert. Na više mjesta smo vidjeli ljude koji pecaju ribu.\nPlaža na Bledu\nS plaže se pruža super pogled na otočić Bled i dvorac na litici.\nIstražite dvorac iznad Bleda\nIzlet na Bled ne može proći bez obilaska najpoznatijeg i najstarijeg dvorca u Sloveniji! Više o obilasku Bledskog dvorca saznajte ovdje.\nHit atrakcija: Ljetno sanjkanje s pogledom na Bled\nEvo jedne atrakcije na koju smo htjeli, ali nismo stigli otići: ljetno sanjkanje! Na brežuljku Straža u blizini centra grada, od proljeća do jeseni je postavljena staza za sanjkanje. Duga je 520 metara, a pri sanjkanju možete postići brzinu od 40 km/h. Zimi se ovdje može skijati, a sve to sa super pogledom na Bled. Tu je i adrenalinski park, a za više detalja kliknite ovdje.\nNa čistini je staza za ljetno sanjkanje i zimsko skijanje.\nObilazak Bleda: popnite se na vidikovce!\nJedna legenda kaže da su jezero Bled stvorile vile, na mjestu velikih mekih livada po kojima su noću plesale. Zamolile su pastire da ne puštaju ovce na njihovo mjesto plesanja. Pastiri ih nisu poslušali, ovce su pojele svu travu, a vile su za osvetu poplavile livadu. Stvorile su si otočić na koji ovce nisu mogle doći, pa su nastavile plesati svake noći.\nZa super fotografije ovog vilinskog mjesta, morat ćete se malo potruditi. Oko Bleda se nalazi nekoliko vidikovaca do kojih vode planinarske staze. Najpoznatiji vidikovci su Mala i Velika Osojnica. Mi s djecom nismo išli gore, previše je toga za obići u samo dva dana.\nNa jezeru žive brojne patkice i labudovi. Djeca će uživati.\nS djecom istražite Dino park\nIzlet na Bled smo završili obilaskom Dino parka. Nalazi se na ulazu u grad kada idete od autoceste. Dinosaure ćete vidjeti iz auta i pravi su mamac za djecu. Cijene saznajte ovdje. Mi smo došli iza 17 sati pa su bile jeftinije ulaznice. Ako mene pitate, park je više prilagođen manjoj djeci. Tu su velike makete dinosaura oko kojih šetate, u nekima palite zvuk ili pokret pritiskom na gumb. U parku je fast food, skuplja suvenirnica, trampolini i dječje igralište na kojem su djeca provela većinu vremena. Za odrasle srećom ovdje postoji kafić!\nU sljedećem putopisu stiže priča o Bohinju. Kada se nađete u ovom kraju, istražite i fantastičan kanjon Vintgar.


Kada sam odlučio sudjelovati u Nacionalnom poljskom natjecanju bodybulider-a 2014. godine, znao sam da će to zahtijevati naporan rad i pravilnu prehranu, ali mi je trebalo još nešto kako bih poboljšao svoje rezultate. Svi treniraju naporno – ja nisam poseban na bilo koji način.\nKad sam saznao da bih mogao biti prvi bodybuilder koji je probao Somatodrol čak i prije nego će proizvod biti lansiran na tržište, znao sam da je to moja šansa. Rekao sam da odmah. Proizvod je učinio tu razliku – pobijedio sam.


Vidjesmo gdje izlazi njegova zvijezda, i dođosmo mu se pokloniti. » Hrvatska Katolička Župa Prečisto Srce Marijino\n“Vidjesmo gdje izlazi njegova zvijezda, i dođosmo mu se pokloniti.”\nDanas se spominjemo onog događaja kad su tri Mudraca s istočnih strana, slijedeći čudnu zvijezdu, došli u Jeruzalem. Propitivali su se za novorođenog· Kralja. Pronašli put do njega, poklonili mu se, darovali ga i nestali u mračne dubine povijesti.\nBogojavljenje - to je izvorno ime za današnju svetkovinu. Pitamo se zar se Bog nije objavio već samim svojim rođenjem? Jest, ali samo užem krugu svojih prijatelja sunarodnjaka. Dolazak Mudraca označuje svu širinu njegova poslanja. Obzorje spasenja otvara se svim narodima. Sada, kako bi se Pavao apostol izrazio, nema više odabranih i neodabranih naroda, nema više razlika. Svi su "njegov narod" i on je Bog sviju. Od sada za njega nema više rasa, samo je jedan ljudski rod Otkupljen Isusovim dolaskom i stradanjem. U starije vrijeme istog dana slavilo se Isusovo krštenje i prvo čudo u Kani Galilejskoj, što je sve značilo njegovo objavljenje.\nSvetkovina Bogojavljenja ima svoje značenje i za nas današnje kršćane. Nekoć su se Židovi držali grčevito svoje pripadnosti "izabranom narodu" (drže se i danas). Sve što je bilo izvan tog okvira bilo je barbarstvo osuđeno na propast. Mnogi današnji kršćani ističu svoju pripadnost Crkvi, misleći da su samim tim spašeni. Pripadnost je dobar preduvjet, ali ne i garancija da Boga posjedujemo. Može nam se pored sve pripadnosti, dogoditi isto što i židovskim svećenicima i pismoznancima, i samom Herodu. Znali su "vrijeme i mjesto...” Uputili su i Mudrace na poklon, ali sami nisu pošli. Svkome od nas sja Isusova zvijezda. Betlehemsko dijete je naš suputnik i supatnik. Treba znati podignuti pogled gore, uočiti tu zvijezdu i krenuti za njom. Tada ćemo biti sigurni da naš život neće biti lutanje po bespuću.


Objavljeno: 28.6.2020. 23:20:24\nFoto: Sesvete danas i ZIPS - dron\nTradicionalni susret Hrvata Bosanske Posavine održan je u nedjelju u predvečernjim satima u župnoj crkvi u Sesvetskoj Sopnici.\nU župnoj crkvi sv. Marije Anđeoske, Sesvetska Sopnica, koja je doduše fizički smještena na području Retkovca, ali ju ravnopravno dijele mještani župe iz Sesveta i Donje Dubrave, već po tradiciji održan je susret Hrvatska Bosanske posavine.\nUz poštivanje epidemioloških preporuka, misu je predvodio župnik fra Zdravko Dadić, a nakon mise svima je zahvalio organizator susreta, pater Ivan Tolj, župnik Gornjeg Močila i Sijekovca, sela Bosanske Posavine odakle su protjerani svi stanovnici - Hrvati, pa tako i ovaj svećenik koji danas živi u Zagrebu.\nNa misi su nazočili i mnogobrojni političari i kandidati lista, a neki od njih su se nakon mise obratili nazočnima, kao primjerice donevadni predsjednik Hrvatskog Sabora Gordan Jandroković, Ministar vanjskih poslova Gordan Grlić Radman i gradonačelnik Zagreba Milan Bandić.


Kako je rođen internet | ICT Business\nKako je rođen internet\nVanja Deželić 08.12.2014. Print Komentiraj\nInternet je dio naše svakodnevnice, većina nas ga koristi u privatne i poslovne svrhe, ali ipak ne znamo svi mi kako je nastao, kako se razvijao i kako je postao to što je postao. Stoga se WhoIsHostingThis dosjetio educirati nas kroz niz slika i njima pojasniti samo najbitnije crtice nastanka onoga što uvelike obilježava i uobličava današnji svijet.\nNajbitnija u cijeloj priči jest Agencija za napredne istraživačke projekte (ARPANET - Advanced Research Project Agency), uz kasniji dodatak kratice NET koja označava računalnu mrežu (en. network). Kreirana je od strane američkog Ministarstva obrane kao odgovor na rusko lansiranje prvog satelita 1957. godine - Sputnika. Trajao je Hladni rat i sredstva su se slijevala u sve što je služilo kao obrana, zbog čega nastaje ARPAN 1958. i tu sve zapravo kreće. U to vrijeme računala nisu mogla biti umrežena i to je bio prvi cilj istraživača.\nUspjeli su ih umrežiti tek 1966. godine, nakon što je Agencija pozvala nekoliko timova istraživača da dođu do rješenja. Cilj je bio povećati moć računala, decentralizirati način pohrane informacija i pronaći način na koji bi se cijelim Sjedinjenim Američkim Državama brzo moglo javiti da je zemlja napadnuta. Naime, tad se strahovalo do nuklearnog napada. Agencija je pomoć našla u Boltu, Beraneku i Newmanu (BBN), koji su uspjeli spojiti četiri računala i od 1969. imamo naziv ARPANET umjesto ARPA. Oni su ujedno stvorili niz protokola koje poznajemo i danas, kao FTP (File Transfer Protocol) i TCP/IP (Transimissio Control Protocol and Internet Protocol suite). Samim time, 1969. godina je i godina "rođenja" interneta. Ali razvoj nije išao ubrzano, do 1977. tek je 111 računala bilo umreženo.\nSrećom pa do nuklearnog napada nije došlo jer cijeli razvoj nije funkcionirao na željeni način i srećom da nakon što je opasnost već sredino šezdesetih praktički nestala nije obustavljen napredak. Iako zapravo jest usporen, novac više nije dolazio na jednaki način pa su zato tolike godine prolazile za nešto više. No pustimo to, ARPANET je ostao vojna strategija i javnost uopće nije znala da postoji. Od 1983. pak Ministarstvo obrane napušta ARPANET, a pokrenuta je Vojna mreža (MILNET - Military Network). Tad je zapravo se krenulo brže jer se shvatilo da bi i šira javnost mogla imati koristi od umrežavanja.\nPa je tako između 1985. i 1986. otvoreno pet centara sa superačunialima, koji su bili spojeni međusobno i zvali su se NSFNet (Nacional Science Foundation Network), a ubrzo su se razvili do te mjere da su pomogli sveučilištima diljem zemlje da se umreže međusobno i tad je krenulo sve brže. Tako je i nastao pojam "Internet". Pojam "World Wide Web" iliti "WWW" nastao je u švicarskom CERN-u 1989. godine i omogućio je navigaciju Internetom, što je također dio velike revolucije koja slijedi. Ili, bolje rečeno, evolucije. Kao očekivani korak, ARPANET je ugašen 1990. godine jer je cilj ispunjen, a i Hladni je rat taman završio. U današnje je vrijeme ARPA poznata kao DARPA. Dakle, ovo "D" označava obranu (en. defense) i služi u vojne svrhe.\nVratimo se na "WWW". Tim Bernes-Lee je po njegovu kreiranju izumio protokole koji su u upotrebi do današnjeg dana, a to su HTML (HyperText Markup Language), URI (Uniform Resource Identifier) i HTTP (Hypertext Transfer Protocol). Ključan je taj izum, ta navigacija Internetom jer time se dobila šira namjena, nakon toga sve je krenulo neviđenom brzinom prema naprije i dok je 1969. godina rođenje Interneta, 1989. godina predstavlja njegov prvi korak. A drugi je bio 1991. godine jer tad je "WWW" omogućen široj javnosti.\nNakon toga sve znamo, postojali su spori dial-up modemi sve do sredine devedesetih kad su viđeni prvi ISDN priključci, a zatim s krajem 20. stoljeća stiže ADSL i sredinom prvog desetljeća 21. stoljeća brzi internet, uz neograničeno korištenje (flat) ulazi u domove većine zemaljske kugle. Davne 1995. (točnije, 16. prosinca) je 16 milijuna ljudi na svijetu bilo spojeno online, a to je ujedno i prvo "mjerenje" provedeno. Već 2000. godine ih je 361 milijun, da bi 2004. bilo njih 757 milijuna, a u ožujku ove godine spojeno je njih 2,937 milijardi!


Adriano pozirao s automatom i narkokriminalcima - tportal\nAdriano pozirao s automatom i narkokriminalcima\nBAD BOY & KARTELI\nZadnja izmjena 01.06.2010 10:44\nObjavljeno 01.06.2010 u 09:29\nNitko mu ne može osporiti znanje i talent, vjerojatno je jedan od najboljih golgetera unazad desetak godina, no Adriano je i problematičan tip koji se upravo zbog svoje naravi nikad neće pridružiti najvećima od najvećih. Njegove slike na kojima drži oružje i pokazuje znakove jednog velikog narkokartela osvanule su na brazilskim naslovnicama\nAutomatska puška u ruci i pozdrav u stilu velikog narkokartela Comando Vermelho - to su fotografije koje krase naslovnicu brazilskog lista O Dia. I ne bi to bilo nikakvo iznenađenje da na slici nije - Adriano. Zločesti dečko brazilskog nogometa tako se ponovno našao u središtu pozornosti, no ovog puta ne zbog orgijanja, ispijanja suludo velikih količina alkohola, drogiranja ili najobičnijeg tulumarenja, nego zbog nečeg puno, puno ozbiljnijeg.\nKako su brazilski novinari došli u posjed inkriminirajućeg materijala, nije poznato, no činjenica je da je tim fotografijama Adriano na neki način priznao povezanost s narkokartelom. Teško da bi ga samo tako netko nagovorio na smiješak, automatsku pušku i pokazivanje znaka kartela; to je učinjeno s namjerom. Pogotovo što čovjek pored njega u ruci drži kalašnjikov (AK-47), i to ne bilo kakav, nego - pozlaćeni! Očigledna je povezanost, a do koje mjere ona ide, vjerojatno će istražiti tamošnja policija. Navodno su fotografije slikane u vrijeme Adrianovog igranja za Inter iz Milana.\nBrazilski novinari odmah su Adriana povezali s narkobossom Rogeirom Paulom de Souzom čiji se stožer nalazi u faveli u kojoj je odrastao i slavni nogometaš.\nZanimljiv je i brz odgovor Adrianova menadžera. Čovjek je izjavio da je zapravo riječ o igračkama, točnije oružju za paintball i da su fotke napravljene u Adrianovoj kuhinji u talijanskom Comu. Kako bilo, slike su u novinama osvanule u zao čas s obzirom da se Adriano sprema za novi pokušaj oživljavanja karijere u Europi. Nakon milanskog Intera nova mu je destinacija Roma. Zasad se njegovi novi rimski poslodavci nisu oglasili i komentirali fotografije svog novog napadača, no nekako sumnjamo da će im se svidjeti to što vide.


Uskoro gotov prvi hrvatski električni bolid - Poslovni dnevnik\nAutor: Marta Duić , 13. lipanj 2019. u 14:24\nStudenti FSB-a već su kreirali nekoliko trkaćih vozila\nTvrtka GlobalLogic Hrvatska i FSB Racing team intenzivirali su suradnju na konstrukciji prvog hrvatskog električnog bolida za međunarodna natjecanja, koja je planirana za drugu polovicu godine.\nS obzirom na to da GlobalLogic Hrvatska ima bogato međunarodno iskustvo u razvoju softvera za svjetski poznate brendove u automobilskoj industriji, pružat će timu studenata savjetodavnu podršku vezano uz dizajn sofvera i za otklanjanje postojećih nedostataka.\nTimu studenata koji radi na izradi prvog hrvatskog električnog bolida dodatno će pomoći i iskustvo GlobalLogica koji razvija softverske komponente za buduće platfome električnih vozila.\nInače, FSB Racing Team je interdisciplinarni projekt studenata više fakulteta Sveučilišta u Zagrebu koji se odvija i financira uz podršku Fakulteta strojarstva i brodogradnje i domaćih privatnih tvrtki.\nGlavni cilj ovog projekta projekta je stvaranje novih generacija mladih inženjera s praktičnim iskustvima, organizacijskim i menadžerskim znanjem te razumijevanjem o funkcioniranju tima, hijerarhije i općenito poslovnog okruženja.\nFSB Racing team je u završnoj fazi konstrukcije bolida te će uskoro krenuti s testnim vožnjama za natjecanja.


Mirogojska tramvajska nesreća (1954.) | Povijest.hr\nJedna od najtežih tramvajskih nesreća u čitavoj svjetskoj povijesti dogodila se 31. listopada 1954. godine u Zagrebu na staroj, strmoj mirogojskoj pruzi. Devetnaest putnika je poginulo, a još njih 37 teško je ozlijeđeno.\nDogodilo se to dan uoči blagdana Svih Svetih kad su mnogi Zagrepčani odlazili na groblje Mirogoj kako bi uredili i posjetili grobove svojih pokojnika. U to je vrijeme još postojala tramvajska linija broj 21 koja je vodila od Gupčeve zvijezde uzbrdo do Mirogojskog groblja.\nKobnog dana, ujutro u 8:30 sati, jedan tramvaj prepun putnika krenuo je s Mirogoja natrag prema Gupčevoj zvijezdi. Već kad je ušao u prvi zavoj, vozač tramvaja primijetio je da ne funkcionira tračnička kočnica. Budući da na tom mjestu postoji znatna nizbrdica, tramvaj je počeo nezaustavljivo ubrzavati. Ni ručna kočnica nije mogla pomoći, pa je tramvaj dosegnuo brzinu od 90 kilometara na sat. Na kraju je vozilo iskliznulo iz tračnica i počelo se prevrtati.\nUkupno je u tramvaju bilo oko 60 putnika. Od udara u tri stabla i čelični stup, gotovo svi putnici su nastradali. Čitav je Zagreb bio zaprepašten tom tragedijom, a velik dio Zagrepčana još i danas pamti i prepričava tu nesreću.\nIstraga je bila opsežna, razgovarali su sa 30-ak svjedoka, a presuda je utvrdila da je za nesreću kriv vozač jer je neoprezno i nepropisno krenuo i nije pravodobno kočio ručnom kočnicom. Linija na toj trasi ukinuta je do 1964. godine kada su uvedena motorna kola posebno opremljena električnom, jakom zračnom, elektromagnetskom (tračničkom) i ručnom kočnicom. Konačno linija je definitivno ukinuta 1967. od kada do Mirogoja voze autobusi.\nViše niti jedan zagrebački tramvaj od tada ne nosi broj 21.


Vodimo vas u predivnu drvenu kuću u Mrkoplju - Jutarnji List\nČaroban blagdanski ugođaj\nVodimo vas u predivnu drvenu kuću u Mrkoplju\n24.12.2015. u 07:17\nPogledajte kako smo stvorili čaroban blagdanski ugođaj\nPrva asocijacija na Božić? Pa… okićena jelka, otvaranje darova, obiteljsko okupljanje, purica, miris cimeta, kolači, kuhano vino, ukrasi, imela, snijeg, anđeo, Grinch, Djed Božićnjak, Rudolf…? Bez sumnje, sve navedeno. No, možda ćete reći da smo zajedljivi, ali za potpuni, idilični blagdanski dojam ipak nešto nedostaje.\nRecimo, kuća sagrađena od drva, po mogućnosti negdje u planinama prekrivenim snijegom, toplog, udobnog, prostranog, svijetlog i funkcionalnog interijera s kaminom i saunom? O, da! Možete li zamisliti nešto bolje od toga?\nCijelu ovu opisanu božićnu priču pronašli smo u jednoj predivnoj kući za odmor u Gorskom kotaru. Sjećate li se 44. broja magazina D&D, koji je izašao u proljeće ove godine? Vjerujemo da ćete odmah znati o čemu govorimo – o drvenoj kući naziva Šumska vila. Već i sam njezin naziv odaje da je riječ o vikendici koja predstavlja svojevrsni bijeg od stvarnosti, utočište koje se nalazi u netaknutoj prirodi s pogledom na Mrkopalj i skijalište Čelimbašu.\nIako smo je snimali u proljeće, kada je njezin ambijent ipak nešto drugačiji, već smo se tada potajno nadali kako ćemo je opet posjetiti, ovaj put s nekim posve drugim povodom: da u njoj snimimo naš veliki božićni editorijal. A kada su nam vlasnici, Petra i Josip Čubranić, potvrdno odgovorili na naš upit, praktično ni ne znajući u što se upuštaju, brzo smo obišli sve domaće trgovine, probrali ono najbolje od božićnih ukrasa i dekoracija te se zaputili u Gorski kotar.\nStigli smo u dogovoreno vrijeme s tri nakrcana automobila, a zbog strmog prilaza kući vlasnik Josip je čak sedam puta svojim automobilom prevozio sve naše stvari gore-dolje. I onda je krenula naša ovogodišnja božićna priča. Pripremili smo niz setova, inspiracija i ideja kako u svoj dom unijeti pravu blagdansku atmosferu: kako okititi drvce, zamotati darove, dekorirati dnevni boravak, kuhinju, odnosno blagovaonski stol pa čak i spavaću sobu za Badnjak i Božić, a sve to popratili smo korisnim, praktičnim i zanimljivim savjetima kojima je cilj olakšati pripreme i dati vam ideje što sve i kako možete napraviti odbrojavajući 24 sata do Božića.\nIako nam je kuća poslužila kao savršena kulisa, za onu idiličnu situaciju, o kojoj većina nas sanja kada je u pitanju Božić, pobrinula se, eto, viša sila. Ne biste vjerovali, ali drugi dan snimanja pao je snijeg, kao da je netko ili nešto načuo naše misli da bijeli Božić daje onu pravu, začaranu, radosnu i svetu atmosferu, kakva i priliči našem najveselijem blagdanu. Mi smo definitivno uživali stvarajući ovaj Božić, a nadamo se da ćete i vi. Sve najbolje vama i vašim obiteljima!\nSve informacije o kući pogledaj ovdje\nKuću za Božić stilizirala: Danijela Kovačević\n24 sata do Božića


Perućica: Posljednji dio netaknute prirode u Europi - Punkufer.hr- igo2016.ru\nIskonska Perućica: Jedna od posljednjih prašuma u Europi\nJedno od posljednjih mjesta na svijetu, a definitivno posljednje mjesto u Europi u kojem je čovjek odlučio ne igrati nikakvu ulogu, je prašuma Perućica u susjednoj nam BiH. Ovdje priroda živi svojim životom preko 20 tisuća godina, a starost stabala koje ovdje rastu doseže i do 300 godina. Prirodno bogatstvo parka prvenstveno su šumske zajednice crne i bijele johe, hrasta kitnjaka, smreke, jele i mnogih drugih vrsta, kakvih skoro više i nema na području Europe. Pitome doline kroz koje prolaze gusti šumski kompleksi isprepliću se s riječnim kanjonima, sve do visokih planinskih vrhova do koji sežu neki od najljepših planinskih pašnjaka. Kroz Peručicu prolazi Perućički potok na kojem se nalazi veličanstveni slap Skakavac i s kojeg se voda, u samom srcu prašume, baca niz 80 metara visoku liticu.\non Jun 16, 2016 at 5:42am PDT\nPeručica je prepuna prizora netaknute prirode, a zbog nikakvog utjecaja čovjeka i stroge kontrole ulaska u područje parka, uz bogati biljni svijet, razvio se i još bogatiji životinjski. Srne, veprovi, divlje koze, kune, medvjedi, divlje mačke, lisice samo su malen dio životinja koje obitavaju na tlu parka, dok zrak paraju krila orlova, sokolova, tetrijeba, koseva i drugih ptica.\nAko se odlučite za vikend izlet, ne morate brinuti jer u blizini postoji nekoliko iznajmljivača koji nude poprilično kvalitetan smještaj. Isto tako možete birati između nekoliko vođenih pješačkih tura po označenim stazama koje vas vode sve do slapa Skakavac, odnosno vidikovca s kojeg se pruža prekrasan pogled na slap.\nOdmor u kolibi pokraj Prokoškog jezera: Zaboravit ćete na more kada otkrijete ovu oazu mira u BiH


Plan grada Omišalj se može koristiti za tiskovine (letak, brošura, karta na papiru), kao zidna karta ili za potrebe panoa. Za svaku od ovih namjena plan grada Biograd karta se prilagođava prema Vašim potrebama.\nMaterijali za izradu zidnih karata mogu biti različiti ovisno o željama kupca i namjeni karte, plan grada Omišalj može se koristiti i kao zidna karta.\nU Omišalju isporuka zidne karte se vrši od strane tiskare dostavnim vozilom, a ostale isporuke šaljemo HP Ekspres-om.\nOmišalj - plan grada - karta kao pojednostavljen prikaz prostora i navigacijska pomoć ističe odnose među objektima unutar prostora. Karte gradova (plan grada) su dvodimenzionalni, geometrijski pouzdan prikaz trodimenzionalnog prostora. Zidni plan plana grada Omišalj na upit.


Ljubuški vjesnik - Obilježena 25. obljetnica pogibije hrvatskih branitelja iz općine Ljubuški na uskopaljskoj bojišnici - foto\nUtorak, 07 Kolovoz 2018 07:15\nNa svetoj misi bio je i veliki broj Ljubušaka koji su prije svete mise posjetili vojničko groblje na Pidrišu gdje su zapalili svijeće, položili vijence i pomolili se za jedanaest poginulih Ljubušaka na Uskopaljskoj bojišnici.\nNa spomen obilježje s imenima poginulih ljubuških bojovnika prvi su cvijeće položili i zapalili svijeće članovi obitelji poginulih Ljubušaka na uskopaljskoj bojišnici, potom općinski čelnici i dužnosnici u ŽZH-e, te predstavnici udruga proisteklih iz Domovinskog rata iz Ljubuškog i Uskoplja. Nakon prigodne molitve s Pidriša se krenulo u Uskoplje na svetu misu.\nPredvoditelj misnog slavlja, don Tomislav Mlakić, pozdravio je sve nazočne, članove obitelji poginulih, ratne zastave i postrojbe koje su sudjelovale u obrani hrvatskih prostora uskopaljske doline. Poslije svete mise vjernički puk se uputio do spomen obilježja u gradu gdje su se položili vijence i zapalili svijeće za sve stradale.\nNakon predstavnika općinskih vlasti i udruga iz Uskoplja vijence i cvijeće ispred spomenika položili su predstavnici vlasti i udruga iz Rame, dragovoljci iz županije Središnja Bosna i HDZ-a BiH – općinski odbor Uskoplje i predstavnici Ministarstva obrane i oružanih snaga BiH.\nLjubuško izaslanstvo predvodili su načelnik općine Nevenko Barbarić i predsjednik Općinskog vijeća Tihomir Kvesić, ispred ŽZH-e ministri u Vladi, Toni Kraljevič i Zdravko Boras, a polaganju su nazočili i predstavnici svih udruga proisteklih iz Domovinskog rata općine Ljubuški.\nZa sve nazočne priređen je domjenak pored škole u neposrednoj blizini spomenika.\nKatarina Carroll (rođena Bošnjak), čiji su roditelji iz Ljubuškog, postala je prva žena…\nPogledajte gdje u Ljubuškom neće biti struje\nOvih dana u prostorijama hotela Bigeste imate priliku vidjeti pisanice koje su preslike…\nProjekt izrade glavne tehničke dokumentacije za lokalitet „graditeljska cjelina Stari…


Policija uči francuski: Započeo tečaj francuskog jezika za djelatnike Policijske uprave splitsko dalmatinske\nNikad nije kasno za učenje, a to je dokazalo 17 djelatnika Policijske uprave splitsko dalmatinske, dana 19. veljače 2021. godine u prostorijama PU SD koji su se odazvali na uvodni sat francuskog jezika, kojeg je otvorila Ljiljana Škifić, ravnateljica Udruge francuske alijanse u Splitu te je polaznicima zaželjela uspjeh u učenju.\nSatovi francuskoga jezika održavati će se dva puta tjedno za djelatnike Policijske uprave sve do kraja lipnja 2021.godine, a iste će voditi profesor Thomas Dougin.\nOdržavanje tečaja iniciralo je Veleposlanstvo Republike Francuske u Hrvatskoj kada je u listopadu prošle godine veleposlanik Francuske u Hrvatskoj g. Gael Veyssiere posjetio Splitsko dalmatinskoj županiji i gradu Splitu te je održao radni sastanak s načelnikom PU splitsko -dalmatinske Draženom Vitezom – priopćili su iz PU splitsko dalmatinske.\ndp/foto: PU SDŽ\nPrevious articleOsnovane prve kotarske organizacije Domovinskog pokreta u Splitu: “Intenzivno i sustavno smo krenuli u izgrađivanje stranačke infrastrukture”\nNext articleBlankina priča: Kako mi je sv. Ante pomogao da se obratim!\nLupežima dva puta platila “istjerivanje vraga iz kuće”. Dok im je...\nHDZ tvrdi da uhićeni zbog šverca kokaina nije njihov član, ali...


Evolucija stila Megan Marklea / žene | sneznoe.com - Savjeti, recepti i korisne informacije.\nEvolucija stila Megan Marklea\nNakon vjenčanja s princ Harry Megan Markle pretvorio u ikona britanskog stila, Njezin odnos s jednim od nasljednika prijestolja razvio se postupno: više od godinu dana bila je u statusu nevjeste. Na isti način, postavke u odjeći budućeg predstavnika kraljevske obitelji postupno su se mijenjale.\nPrije nego što sam upoznala princa Megana Marklea, bio sam američka hollywoodska glumicakoji nije imao pojma o londonskoj modi. Mora se mnogo naučiti i naučiti o etiketi, običajima i stilu visokog društva Velike Britanije da postane dio nje.\nEvolucija Megana proizašla je pred očima znatiželjne javnosti koja je u konačnici dala najvišu ocjenu rezultata njezinih napora.\nSupruga Harryja Megan Markle\nProljeće 2016. na slici lijevo. Megan je pun američkog sjaja i pustolovine.\nLipanj 2017. na fotografiji s desne strane. Slika Megana temelji se na načelima jednostavnosti i praktičnosti.\nStudeni 2015. na fotografiji s lijeve strane. Društveni događaj u Hollywoodu. Gospođica Markle je zavodnica s dubokom dekolinom. Lipanj 2017. na slici s desne strane, proslava snimanja 7. sezone serije "Forcemazhory", u kojoj Megan igra jednu od glavnih uloga. Na fotografiji, glumica je puna laganosti, nepažnje i koketiranja na plaži.\nKao što možete vidjeti, prije nekoliko godina, glumica je voljela holivudski stil i preferirala je američke marke: koktel haljine iz Marchese i slaganje odjeće Herve Legera.\nČim je Megan to shvatila Harry je ozbiljan s njomzatim je počela posvetiti pogledu britanske dizajnere, a također i nesvjesno kopirati stilu vladara koji su već bili održavani.\nNa slici lijevo je Kate Middleton u listopadu 2015. na dobrotvornoj večeri u Muzeju Victoria i Albert u Erdem haljini. I na slici s desne - Megan Markl u ožujku 2017. na svadbi Tom Insip, prijatelja princa Harryja, u vrlo sličnoj odjeći iz iste britanske marke Erdem.\nElizabeth II u Barbour jakni u svibnju 2014. i Megan Markle u jakni iste marke u travnju 2017. godine.\nKate u veljači 2012. u kaputu iz engleske marke Hobbs i Megan u prosincu 2016. u odijelu od Hobbsa.\nNedavno je Megan imao čizme od Huntera, one koje je voljela. Princeza Diana, Meganov ormar je također nadopunjen predmetima tvrtke Antonio Berardi, Burberry, Aquazzura i dodatke Burberry i Mulberry.\nSada se vojvotkinja Sussexa može čestitati činjenicom da je postala organski dio kraljevske obitelji. Megan je naučio odabrati pravu odjeću i lijepo se poslužiti, kako to zahtijeva kraljevska etiketa. Britansko je društvo također toplo prihvatilo američku ženu koja je zamijenila Englesku. državljanstvo i vjera.\nMegan Markle stil promijenilo se na bolje. Sada sama može dati savjete kako to poboljšati. A ovdje su i neki od njih.\nNemojte se bojati hodati u haljinama koje uzrokuju crveno. Glavna stvar - odabrati nijansu koja odgovara boji kože.\nNemojte zanemariti ženske odijela: suknja plus jaknu.\nVoljeti crna haljina odjeće.\nOdaberite pastelne nijanse odjeće koje odgovaraju bojama kože.\nStilovi složenih rezova su ušiveni u tkaninu jednake boje.\nZa neformalne događaje, odaberite traperice ili hlače - mršave i lagane košulje ili bluzu.\nSjeti se da bijela nije mast, ali osvježavajuća.\nBudite sigurni da imate u svom ormaru moderan kaput.\nCvjetni tisak koji se koristi samo u tekućim stilovima odjeće.\nSvijetla odjeća u kombinaciji sa šminkom.\nA koje trikove upotrebljavate za izgled pune 100%?\n« Menokorovtsy poziva u zboru Brigitte Macron da se oprosti miniu i početi odijevati po dobi! Ocjene ženama znakom zodijaka! Žena Vaga je samo san ... »


Pokretna krila (IV. dio): Kratak skok Jaguara - Hrvatski vojnik\nHrvatski vojnik » Magazin » 2020 » Broj 600 » Pokretna krila (IV. dio): Kratak skok Jaguara\nGrumman XF10F projektiran je kao lovac namijenjen djelovanju s nosača zrakoplova. Pritom je morao djelovati i kao lovac presretač i kao lovački avion namijenjen stvaranju prevlasti u zračnom prostoru. Sve to trebao mu je omogućiti promjenjivi kut krila\nRazvoj aviona koji je tvrtki Grumman trebao osigurati budućnost prekinut je 1953. godine, možda i zato što ga je američka mornarica previše požurivala (Foto: San Diego Air & Space Museum / Flickr)\nBell X-5 razvijan početkom pedesetih godina prvi je pokušaj američke zrakoplovne industrije da izradi avion s promjenjivim kutom nagiba krila (v. prethodni tekst Prvi u zraku, HV, br. 599). Iako je ratno zrakoplovstvo (USAF) odustalo od zamisli o izradi takvih aviona, jedna ga je odluka iz samog vrha vlasti natjerala na ipak nevoljko upuštanje u još jedan program – razvoj jurišnika F-111 Aardvark. No, to će se dogoditi početkom šezdesetih godina.\nU međuvremenu je koncept krila s promjenjivim kutom nagiba privukao pažnju američke mornarice. Ponajviše su je zanimale značajke male brzine polijetanja i slijetanja te postizanje vrlo velikih brzina potrebnih za brzo presretanje ciljeva. Teoretski se činilo da promjenjivi kut nagiba krila idealno rješava naizgled nespojive zahtjeve za palubne avione – što manju brzinu slijetanja i što veću brzinu presretanja. Stoga nije bilo čudno da je mornarica odlučila iskušati tu novost.\nDo kraja Drugog svjetskog rata Nijemci su dokazali da je turbomlazni pogon budućnost borbenih aviona. I prije nego što je rat završio, počela je utrka u razvoju turbomlaznih motora i aviona koje će pokretati. U tu se utrku pomalo nevoljko uključila i američka mornarica, kojoj se novi pogon i nije svidio. Iako je omogućavao puno veće brzine, imao je i brojne nedostatke. Jedan je bio uvjetovan malim potiskom, zbog čega su avioni s turbomlaznim motorima imali vrlo slaba ubrzanja. Jedino rješenje bila je ugradnja katapulta.\nPritisak na Gordona Israela\nModel aviona korišten za ispitivanja u zračnom tunelu. Već taj dio razvoja pokazao je nedostatke letjelice (Foto: San Diego Air & Space Museum / Flickr)\nMornarica je, zbog specifičnih zahtjeva za djelovanje s nosača zrakoplova, tražila avione sa što manjom brzinom slijetanja. To je značilo velika ravna krila koja su davala velik uzgon pri malim brzinama (tijekom slijetanja), ali i vrlo velik otpor pri velikim brzinama. USAF nije imao problem s velikim brzinama polijetanja i slijetanja, nego samo jedan zahtjev – dobiti što brže lovačke avione. To je iskoristila tvrtka North American u razvoju F-86 Sabrea, koji je prvi put poletio 1. listopada 1947. godine. Sa strelastim krilom pod kutom od 35 stupnjeva, Sabre je mogao postići brzinu veću od 1000 km/h. Za usporedbu, mornarički lovački avion North American FJ-1 Fury s ravnim krilima, koji je prvi put poletio 11. rujna 1946., postizao je najveću brzinu od 880 km/h. Stoga nije čudno da je ratna mornarica bila nezadovoljna Furyjem. Željela je lovački avion koji će imati letne značajke barem približno jednake Sabreovim, ali da istodobno nema iznimno veliku brzinu slijetanja. Među tvrtkama koje su ponudile projekt bio je i Grumman, s glavnim projektantom Gordonom Israelom (1911. – 1982.), čiji se projektni tim suočavao s brojnim problemima. Jedan je bio što su morali projektirati avion s revolucionarnim aerodinamičkim rješenjem koje nisu u potpunosti shvaćali. Usto, mornarica je neprekidno vršila pritisak da se razvoj ubrza i već 1947. naručila dva prototipa. Iako se na prvi pogled čini da je narudžba bila pozitivna za Grumman, zapravo je samo dodatno pojačala pritisak na Gordona Israela i njegov tim jer su uz novac došli i čvrsto zadani rokovi. Glavni rok navodio je da letna testiranja prvog prototipa moraju početi najkasnije u kolovozu 1949. godine. S obzirom na to da je novi lovac morao biti najbolji na svijetu, mornarica je neprekidno dopunjavala zahtjeve. Tražila je ugradnju radara, povećanje naoružanja i borbenog kompleta granata, povećanje doleta… Na kraju, suočen s nemogućnosti ispunjenja svih zahtjeva, Grumman je 7. srpnja 1949. službeno predložio radikalno novi projekt – avion s promjenjivim kutom nagiba krila. Vrh mornarice, suočen s neugodnim iskustvima konzervativnih rješenja koja je dotad forsirao, prihvatio je Grummanov prijedlog.\nPotpuno novi projekt\nPrvi let Jaguara u zrakoplovnoj bazi “Edwards” 19. svibnja 1952. godine. Avionom je upravljao Grummanov testni pilot Corwin H. “Corky” Meyer (1920. – 2011.) (Foto: Edwards Air Force Base / Twitter)\nUporaba krila s promjenjivim nagibom zahtijevala je potpuni redizajn projekta. Prije svega, podrazumijevalo se projektiranje sustava za pokretanje krila te potom redizajn trupa kako bi se osigurao dostatan prostor za njegov smještaj. Usto, velika masa mehanizma značila je i bitnu promjenu težišta, dakle i redizajn cijelog trupa.\nMornarica je bila toliko zainteresirana za novi lovački avion da je Grumman 18. kolovoza 1950. dobio pismo namjere za kupnju 12 aviona oznake XF-10F-1. Pismo je potvrđeno ugovorom potpisanim 14. prosinca te godine. Štoviše, mornarica i Grumman potpisali su 10. veljače 1951. ugovor o isporuci 70 serijskih F-10F-1 Jaguara. Vodstvo Grummana vjerovalo je da je njim osiguralo budućnost tvrtke barem za idućih 10 do 15 godina, no to i nije ispalo baš tako.\nProjektni tim Gordona Israela obavio je redizajn aviona u rekordnom roku te je već početkom 1952. dovršen prvi prototip. Nakon što je 16. travnja transportnim avionom Douglas C–124 Globemaster II prebačen u zrakoplovnu bazu, počela su testiranja na zemlji. Prvi probni let obavljen je 19. svibnja 1952. godine.\nPrva letna testiranja donijela su dvojaka iskustva. F-10F-1 projektiran je kao lovački avion namijenjen djelovanju s nosača zrakoplova. Pritom je morao djelovati i kao lovac presretač i kao lovački avion namijenjen stvaranju prevlasti u zračnom prostoru. Promjenjivi kut krila, koji je sezao od samo 13,5 pa do 42,5 stupnjeva to je trebao i osigurati.\nObećanja iz Westinghousea\nInženjeri američke agencije NACA (prethodnica NASA-e) ispitivali su motor Westinghouse J40 u zračnom tunelu 11 mjeseci tijekom 1951. i 1952. godine. Inačica XJ40-WE-8 ugrađena je u prototip Jaguara, no pokazala se nepouzdanom, a imala je i nedovoljan potisak (Foto: NASA)\nNa samom početku letnih testiranja pojavile su se teškoće vezane uz turbomlazni motor Westinghouse XJ40-WE-8. Prvi je problem kronična nepouzdanost motora, a drugi, puno gori, nedovoljan potisak. Tijekom odabira motora Westinghouseovi su inženjeri obećali Grummanovim da će za motor razviti i sustav za naknadno izgaranje, koji je trebao povećati potisak za barem 50 posto. Na Grumannovu žalost, razvoj motora oduljio se i u Jaguar su morali ugraditi motor bez tog sustava (zanimljivo je da neki izvori navode da je u prototip ugrađen motor J40-WE-6 potiska 30,25 kN). To je značilo potisak od samo 30 umjesto prvotno obećanih 48 kN. Posljedice su bile katastrofalne. S tako slabim motorom Jaguar je jedva mogao poletjeti. Još gore je bilo što je najveću brzinu leta od 1100 km/h mogao ostvariti samo u vrlo oštrom poniranju. U takvim uvjetima nije bilo moguće testirati letne značajke pri vrlo velikim brzinama.\nTestiranja pri vrlo malim brzinama pokazala su da s kutom krila od 13,5 stupnjeva Jaguar može letjeti pri brzini od samo 145 km/h prije sloma uzgona. Ne iznenađuje da je mornarica bila oduševljena tim podatkom, no ubrzo se pojavio novi problem. Čudna konfiguracija repnog horizontalnog stabilizatora prouzročila je teško upravljanje pri vrlo malim brzinama. Gordon Israel odlučio je, zbog nemogućnosti shvaćanja aerodinamičkih značajki novih oblika krila, da će Jaguarovu repnom horizontalnom stabilizatoru dati deltoidni oblik. Već su ispitivanja u zračnom tunelu pokazala da takvo rješenje ima nedostatke. Kako bi ih otklonili, ispred glavnih krila ugradili su nekoliko manjih, svojevrsne kanarde. Na žalost projektanata, takvo se rješenje pokazalo lošim: pri malim i vrlo malim brzinama repni stabilizatori brzo su gubili učinkovitost. Iako je naknadno ugrađen puno jači hidraulički sustav pokretanja, koji je omogućavao veće otklone, tek je malo ublažio nedostatak. Povećanju stabilnosti pri malim brzinama trebala su poslužiti i dva stabilizatora postavljena na rep neposredno ispred ispuha motora. Kao krajnje rješenje odlučeno je da će serijske letjelice dobiti repni stabilizator s aviona Grumman F9F/F-9 Cougar, no projekt razvoja Jaguara prekinut je prije nego što je dovršen drugi prototip na kojem bi se obavilo testiranje.\nDva aviona kao jedan\nKako bi se otklonio problem pomicanja težišta aviona, krila su se tijekom povećanja kuta pomicala prema naprijed. Projektanti su mehanizam za pokretanje krila učinili dostatno čvrstim kako bi izdržao opterećenja do 7 G. Pokretanje je bilo hidraulično. Osim što je mehanizam zauzimao puno prostora, koji bi se inače mogao iskoristiti za smještaj spremnika goriva te avionike, imao je masu od oko 680 kg. Ukupna masa praznog XF-10F-1 iznosila je 9265 kg. Za usporedbu, masa praznog palubnog lovca Grumman F9F Panther bila je 4603 kg, a aviona North American FJ-2 Fury (sa strelastim krilima) 5353 kg, dakle, zajedno su bili tek malo teži od Jaguara. Iako je FJ-2 bio pokretan slabašnim turbomlaznim motorom General Electric J47-GE-2 potiska 26,7 kN, u horizontalnom letu mogao je postići brzinu od 1088 km/h. S motorom XJ40-WE-8, Jaguar nije mogao u horizontalnom letu letjeti brže od 850 km/h s vrlo malo goriva u spremnicima. Uz navedeno, mehanizam za pokretanje krila zahtijevao je puno održavanja. Prvi je prototip dobio jednostruki sustav, što je značilo da bi i najmanji kvar mogao dovesti do tragičnih posljedica. Letna testiranja pokazala su da će se krila zbog otpora zraka sama pomaknuti u krajnji položaj pod kutom od 42,5 stupnjeva, koji nije omogućavao sigurno slijetanje. Na sreću probnih pilota, mehanizam niti jednom nije otkazao.\nLetna testiranja trajala su do 25. travnja 1953. i ukupno su obavljena 32 leta. Prvotno oduševljenje novim avionom (posebice vrlo malom brzinom slijetanja), ubrzo se pretvorilo u razočaranje. Američka ratna mornarica u tom je mjesecu otkazala program. Osim što je otkazana gradnja drugog prototipa (90 posto dovršen), otkazan je i ugovor za kupnju serijskih letjelice. Vrh mornarice zaključio je da je cijeli projekt promašen jer bi se na kraju, kad bi Grumman i uspio otkloniti sve nedostatke, dobio prekompliciran avion zahtjevan za održavanje.\nOznačeno sa: Grumman XF10F Jaguar


Osnovna škola Matije Vlačića Labin - Dan škole\nDan škole obilježavamo 3. ožujka u čast Matiji Vlačiću Iliriku, povijesnoj osobi po kojoj naša škola i nosi ime. Posebno ističemo obilježavanje Dana škole u 2020. godini koja je ujedno bila i 500-ta godina od njegovog rođenja.\nU nastavku donosimo dašak atmosfere toga dana...\nU utorak 3. 3. 2020. u našoj je školi obilježen Dan škole. Presretni smo i ponosni što smo baš na taj dan mogli obilježiti i 500-tu obljetnicu rođenja Matije Vlačića, znamenite ličnosti Labina, Istre i Hrvatske. Naša škola tako jedina u našoj državi nosi njegovo ime. Njemu u čast priredili smo pravu rođendansku proslavu koja je ujedno i početak manifestacije obilježavanja 500-tog rođendana u Gradu Labinu.\nProslava je bila ujedno i prezentacija projekta naše škole kojeg smo započeli na našem team buildingu tj. na putovanju u Zadar. Cijeli projekt je pretočen u različite aktivnosti:\n- izrada broja 500 od kaširanog papira na metalnom postolju što smo postavili u dvorištu škole;\n- milenijska fotografija slikana dronom formirana u obliku broja 500 učenika i djelatnika škole na školskom igralištu;\n- vezenje rubaca prema motivima Matije Vlačića;\n- izrada medaljona i blokova prema liku M. V. za prvašiće;\n- priprema kostima i sudjelovanje u maškaranoj skupini učenika produženog boravka i njihovih učiteljica koji su bili maskirani kao Vlačići;\n- na Dan jezika petaši su istraživali kretanje Matije Vlačića po Europi, jezike koji su se tada govorili, a koji se govore u tim zemljama sada te izrađivali plakate, zemljovide i prevodili pozdrave na tim jezicima;\n- učiteljica povijesti pripremila je tekstove o spomeniku i rodnoj kući M. V., a osmaši su taj tekst preveli na engleski, talijanski, ruski i poljski jezik;\n- učenici su u školskoj knjižnici izrađivali straničnike i razglednice kojima je motiv bio M. V. te pozivnicu za Dan škole;\n- učenici mlađih razreda učili su pisati perom i tintom;\n- uređen kutak Matija Vlačić za učenike u holu;\n- učiteljica povijesti Silvia Česnik pripremila je monolog Matije Vlačića koji je izvela u svim razredima naše škole, a i drugim školama Labinštine;\n- profesorica Silvia Česnik napisala je riječi himne škole, Jelena Paunović Štifanić i Elario Kleva glazbu i aranžman, a Alen Zarifović masterizaciju;\n- posjet Memorijalnoj zbirci Matije Vlačića u Labinu;\n- priprema igrokaza o životu i djelu M. V. dramske skupine PŠ Rabac i Matične škole učenika mlađih razreda;\n- izrada portreta M. V. i motiva iz njegovog života i djela u raznim tehnikama;\n- postavljanje tematske izložbe s radovima učenika u holu, hodnicima i razredima;\n- učenici povijesne grupe izradili su društvene igre (puzzle, memori, slagalice…) prema liku i inicijalima M. V.;\n- učenici eko grupe izradili su herbarij biljaka iz 16. stoljeća;\n- razne druge aktivnosti.\nProslavu rođendana započeli smo ujutro 3. 3. sa svim učenicima kroz kreativne radionice. Uslijedila je ¨pizza party¨ i rođendanska torta. Svi učenici i djelatnici škole uživali su u jutarnjem programu odjeveni u bijele majice prigodno tiskanim. Zahvaljujemo roditeljima na pomoći u realizaciji navedenog.\nUčenici članovi zbora su pod dirigentskom palicom prof. Jelene Štifanić Paunović otpjevali hrvatsku himnu i himnu Istre, a buru oduševljenja izazvala je premijera školske himne. Svi su učenici škole zdušno pjevali himnu s puno ponosa i emocija.\nNa početku programa posjetio nas je Matija Vlačić u liku prof. Silvije Česnik, koji nam je ispričao autobiografsku priču o svom životu, a nas u mislima preselio 500 godina unatrag, tj. u 16. stoljeće.\nMatiji Vlačiću u čast učenici PŠ Rabac i dramske grupe razredne nastave Matične škole osmislili su predstavu o njegovom životu, putovanjima, stvaralaštvu, obitelji i životnom putu. Pokušali smo zamisliti njegov dolazak u 2020. godinu uz sva nova čuda tehnologije i promjene koje donosi današnjica (struja, automobili, obnovljivi izvori energije, e-dnevnik, e-građanin, Facebook, Internet, Instagram, roboti...).\nUpravo su robotičari izrađenim modelima prikazali njegov dolazak u grad sa zamišljene galaksije i time dali na futurističkom stilu prezentacije.\nEva nam je približila talijansku skladbu, a Antonio i Dino odsvirali su nam splet pjesama na harmonici.\nDijelić zavičaja u kojem je živio Vlačić približili su nam recitatori Dino, Amber i Iskra, a tradiciju plesa baluna učenici trećih razreda. Mali Vlačići produženog boravka otplesali su srednjovjekovni ples u kostimima kakvi su se nosili u 16. stoljeću.\nPosjetitelji su mogli razgledati novouređeni kutak Matija Vlačić u holu i izložbu radova posvećenu njemu.\nUslijedio je domjenak za sve priutne u marendariju. Posebna zahvala kuharu i kuharici na brojnim i ukusnim delicijama. Hvala tehničkom osoblju na dodatnom trudu i zalaganju da nam taj poseban dan još dugo ostane u sjećanju.\nPresretni smo što su ovu proslavu s nama podijelili naši umirovljenici, bivši djelatnici škole te mnogi gosti, naši prijatelji s kojima surađujemo u različitim projektima ili poslovno.\nHvala svima koji su ovaj dan učinili posebnim, a mi se s pravom osjećamo ponosni što smo dio ove obljetnice.


Niti sam maštala niti željela biti umjetnicom – 7Plus\nNiti sam maštala niti željela biti umjetnicom\nIzložba grafika Vide Meić u Galeriji Matice Hrvatske\nPrije: uzbuđenje, strah, ispunjenost. Poslije: zbunjenost, tuga, veselje. Ovo su prve tri emocije koje padaju na pamet mladoj varaždinskoj umjetnici Vidi Meić kad odgovara na pitanje kako se osjećala prije i poslije otvorenja svoje prve samostalne izložbe prošloga tjedna u zagrebačkoj Galeriji Matice hrvatske. Jer, prva je izložba sama po sebi vjerojatno već stresna, pa kad se tomu pridoda mjesto njezina održavanja… Hrabar korak studentice završne godine diplomskog studija Akademije likovne umjetnosti u Zagrebu.\nIzložene grafike završetak su dvogodišnjeg ciklusa, a kao najbitniji njihov segment Vida ističe istraživanje i proces\nNo, 53 grafike istog formata, 64×64, u kojima kombinira kartonski tisak s kolografijom, tehnika lijepljenja materijala na matricu čime nastaje niz apstraknih formi, različitih tekstura oblika i boja koje je izložila na svom prvom samostalnom koraku na umjetničkoj sceni, Vidi Meić su donijele pohvalne kritike publike i struke. Tako je gužva na otvorenju, kojom je umjetnica i sama bila iznenađena, bila tek uvod u odličnu posjećenost izložbe, koja će za razgled ostati otvorena do 13. ožujka.\nDok će velik broj umjetnika uglavnom reći da su to oduvijek željeli biti, Vidin je slučaj suprotan.\nSmatram da je umjetnost za mene najbolji put zato jer sam naučila biti kreativna, a u današnjem svijetu smatram da je krativnost bitna u svim aspektima života, a ne samo u umjetnosti\nPrva ljubav – fotografija\n– Niti sam maštala niti željela biti umjetnicom. Štoviše, ja sam ta koja je razmišljala kako mi to može biti hobi i kako je bolje naći si neko sigurnije zanimanje – veli. I dodaje: – Tijekom osnovne škole jako me privlačila fotografija i zaista sam se njom i bavila. Tek tu i tamo bih doma nešto nacrtala. Tijekom gimnazije doslovno nisam taknula kist, a i fotoaparat sam koristila rijetko. Stoga mi upis na Akademiju nije bio na kraj pamet – govori Vida. I dok njoj to, dakle, nije padalo na pamet, roditelji su, kaže, ti koji su joj povremeno natuknuli tu opciju, ali nikad je ni na što nisu nagovarali. Tako je Akademiju upisala nizom (ne)sretnih okolnosti.\nGužva na otvorenju izložbe Vide Meić, kritike struke i publike – pohvalne\n– Nikad to nisam požalila. Štoviše, smatram da je za mene to najbolji put zato jer sam naučila biti kreativna, a u današnjem svijetu smatram da je krativnost bitna u svim aspektima života a ne samo u umjetnosti – priča Vida, koja, suprotno stereotipu o umjetnicima-boemima, kaže da ne vidi sebe “zatvorenu u atelieru na tavanu”. Izložene grafike završetak su dvogodišnjeg ciklusa, a kao najbitniji njihov segment Vida ističe istraživanje i proces. Na pitanje mora li umjetnik danas podilaziti tržištu, odgovorit će kako umjetnik to niti ne mora.\n– Naravno da mora zaraditi za život, ali ako podilazi tržištu više nije umjetnik. Zato mora imati i neki posao – zaključuje Vida Meić nakon što se još uvijek nisu slegle one tri emocije poslije otvorenja: zbunjenost, tuga i veselje. – Čula sam šale da je postizložbena depresija sasvim normalna. Ako je suditi prema odazivu na njezinu prvu izložbu, takvih će depresija biti još mnogo.\nOriginalnost i zrelost\n“Vidine grafike, u koje je unijela didaktičku komponentu, progovaraju autentičnošću i originačnošću. Zrelost i ozbiljnost kojom je Vida pristupila ostvarenju izložbe odaju istinsku predanost i senzibilitet mlade umjetnice i najavljuju još mnogo zanimljivih i uspješnih projekata koje će ostvariti njezin prduktivan i kreativan um”, Iva Bagarić.\nPovezane teme:U Galeriji Matice hrvatske otvorena izložba grafika Vide Meić\n“Evo jaganjca Božjeg”\n“Imitatorium” u V. Toplicama


Hoteli - Monrovia | Hotels.com\nHoteli u gradu Monrovia\nHoteli - Monrovia\nPretražite hotele - Monrovia\nMonrovia – kad ćete biti u posjeti?\nPogledajte kartu s hotelima - Monrovia\nPregled - Monrovia\nPosjetitelji kažu da je Monrovia prikladno za obitelj mjesto i sviđa im se dining. Dok ste u gradu, uživat ćete u sportovima i živoj glazbi. Monrovia - Posjetitelji će naći mnogo zanimljivosti na ovom području, a među njima su i Gradska vijećnica Monrovia te Rekreacijski park. Među popularnim zanimljivostima u okolici nalazi se i Muzej Norton Simon.\nMonrovia - Gdje možete odsjesti?\nBilo da putujete zbog posla ili užitka, Monrovia sadrži ono što tražite. Monrovia – na ovom području nalaze se brojni hoteli (njih 7). Na web-lokaciji Hotels.com možete pronaći mnogo posebnih ponuda za sobe (njih 2183), a za neke se nude popusti do 62 %. Imamo cijene soba već od 127 HRK po noćenju, a u nastavku ćete pronaći broj hotela po kategoriji na odredištu Monrovia i okolnom području.\n• 32 hotel/a s 5 zvjezdica od 1455 HRK po noćenju\n• 260 hotel/a s 4 zvjezdice od 648 HRK po noćenju\n• 340 hotel/a s 3 zvjezdice od 486 HRK po noćenju\n• 291 hotel/a s 2 zvjezdice od 362 HRK po noćenju\nKako stići do mjesta Monrovia?\nMonrovia – sletite u zračnu luku Burbank, Kalifornija (BUR-Bob Hope), 20,4 mi (32,9 km) od centra grada. Long Beach, Kalifornija (LGB-Long Beach Municipal) sljedeća je najbliža velika zračna luka, a nalazi se na udaljenosti od 23,9 mi (38,5 km).\nMonrovia - Što možete razgledati?\nPodručja pustinje i cvijeća nude prirodne ljepote, a među brojnim popularnim mjestima za ljubitelje prirode su i:\n• Rekreacijski park\n• Gradska vijećnica Monrovia


Rotterdam Ska-Jazz Foundation u Zagrebu 20. — Studentski.hr\nglazba koncert Vintage Industrial Bar Rotterdam Ska-Jazz Foundation\nUzimajući glazbu šezdesetih kao polaznu točku, Rotterdam Ska-Jazz Foundation naoružani bubnjevima, basovima, gitarama, klavirima, trubama i rogovima, u Zagreb, u utorak 20. listopada, donose vrhunsku mješavinu žanrova ska, jazz, rocksteady, reggae i soula.\nIpak, kao što i oni u svakoj prilici naglašavaju kako nisu retro bend, prema količini energije i živosti koju prenose kroz svoju muziku i nastupe teško da ih možemo svrstati u neku kategoriju iz prošlosti.\nCijena ulaznica je 40 kuna u pretprodaji, odnosno 50 kuna na dan koncerta. Ulaznice u pretprodaji mogu se naći u Dirty Old shopu (Tratinska 18) i Vintage Industrial Baru (Savska 160).\nNakon više od 4 godine, Rijeka je Dubiozina koncertna stanica\nProteklih desetak mjeseci Dubioza Kolektiv priprema teren za svoj riječki koncert. Nakon više od četiri godine nastupit će u Dvorani Mladosti.


Uspjeh karlovačkih kinologa na nacionalnoj i međunarodnoj izložbi – Trend.com.hr\nKARLOVAC – Psi karlovačke uzgajivačnice tornjaka i hrvatskih ovčara Vrisak ostvarili su sjajne rezultate na izložbama pasa održanima proteklog vikenda.\nPas koji je uzgojen u njihovoj uzgajivačnici u Donjem Pokupju, a u vlasništvu Auli Tanninen i Titta Luoto iz Finske, ostvario je sjajne rezultate i izabran za najljepšeg mladog psa pasmine JBOB i za najljepšeg psa pasmine BOB, čime je ujedno i osvojio titulu Mladog europskog prvaka 2015.\nNjihovi su psi sudjelovali i na Nacionalnoj izložbi pasa u Samoboru na kojoj je bilo 413 pasa iz 14 različitih zemalja. Ženka Nelly Boss tor izabrana je za najljepšeg psa izložbe.\n– Naša Nelly se je natjecala u razredu šampiona gdje je osvojila titulu CAC, zatim je osvojila titulu najljepšeg psa pasmine tornjak BOB, potom je izabrana za najljepšeg psa FCI II grupe BOG, pa za najljepšeg autohtonog psa Hrvatske BIS autohtonih pasmina te za najljepšeg psa izložbe/manifestacije BEST IN SHOW SAMOBOR 2015 godine, kažu u uzgajivačnici.\nUz Nelly natjecali su se još psi Tara Dalmatinski vrisak koja je osvojila titulu najljepšeg mladog psa pasmine JBOB, a ženka Utaja, koja u razredu štenaca, je osvojila titulu najljepše štene pasmine tornjak, BOB štenci te u revijalnom dijelu BEST IN SHOW-a u konkurenciji od 30 štenaca iz različitih zemalja osvojila titulu Treće najljepše štene izložbe BEST IN SHOW III.\nPolicija traga za provalnikom koji je ukrao novac iz kafića u Grabriku


Zemljište s pogledom na more - Otok Korčula\nZemljište s pogledom na more – Otok Korčula\nSva infrastruktura je neposredno uz zemljište, gradski vodovod, struja i cesta. Idejni projekt je već napravljen za kuću od 390m2 na tri etaže. Na svakom katu se mogu napraviti dva apartmana od 55m2, svaki sa vlastitim ulazom. Garaža za šest automobila uključena. Zemljište je drugi red do mora, oko 50m od mora. Područje gdje su susjedne kuće nove i dobro izgrađene, dodajući atraktivnosti lokacije.\nStambena površina - 50 m2 Površina zemljišta - 120 m2 Prodaja skladišta ili više zatvorenih parkirališnih mjesta u garaži dijelu zgrade i Bol se… Vidi detalje\nSkladište / više parkirnih mjesta – Split Split\nUdaljenost mora (m) - 50 Stambena površina - 50 m2 Površina zemljišta - 150 m2 Polu izgrađena kuća od 50m2, s dozvolom za gradnju još dva kata, sa 150m2… Vidi detalje\nOtok Korčula – Polu sagrađena kuća u blizini mora Korčula otok


WHO: GOTOVO 50 POSTO LIJEKOVA KORISTI SE IRACIONALNO - Index.hr\nWHO: GOTOVO 50 POSTO LIJEKOVA KORISTI SE IRACIONALNO\nIracionalno korištenje gotovo polovice lijekova u svijetu može imati "teške posljedice", a u nekim slučajevima može uzrokovati i smrt, upozorava Svjetska zdravstvena organizacija (WHO).\nNepoželjne reakcije na lijek jedan su od šest glavnih uzroka smrti u Sjedinjenim Državama.\nNa svjetskoj razini, neopravdano uzimanje antibiotika koji se izdaju na liječnički recept, dosegnulo je gotovo 50 posto, dodaje UN-ova agencija. Pogrešno korištenje lijekova uglavnom izaziva otpornost na lijekove.\nTrenutačno na svjetskom tržištu postoji dvadeset tisuća vrsta lijekova, dok je na WHO-ovu popisu glavnih lijekova za borbu protiv svih važnijih bolesti u javnom zdravstvu tek njih 316. Velik izbor sličnih proizvoda za istu bolest može dovesti do njihove iracionalne primjene sa svim posljedicama koje to može izazvati, ističe WHO.\nPod neracionalnom primjenom lijekova misli se: pretjerano liječenje lakših bolesti, nedovoljno liječenje teških bolesti, neopravdana uporaba antibiotika, pretjerana uporaba injekcija, samoinicijativno uzimanje lijekova i prijevremeni prekid uzimanja lijeka.\nPrema istraživanjima, gotovo 60 posto antibiotika za koje su liječnici izdali recept u Nigeriji u 2000., bilo je neopravdano. U Nepalu, više od 50 posto antibiotika u 1996. nije bilo nužno, a 40 posto farmaceutskih troškova iste godine bilo je povezano s davanjem neodgovarajućeg lijeka.\nKod malarije, pretjerana potrošnja klorokina, uobičajenog lijeka, uzrokovala je pojavu otpornosti u više od osamdeset zemalja. Na nekim područjima i do 98 posto slučajeva je otporno na penicilin koji se koristi za liječenje gonoreje.\nKako bi doskočila tom problemu, UN-ova agencija od utorka, 30. ožujka do 2. travnja organizira na Tajlandu, u Chiang Maiju drugu po redu međunarodnu konferenciju o primjeni lijekova na kojoj će se okupiti stručnjaci iz cijelog svijeta.


Dodik priznao da prisluškuje oporbu u Republici Srpskoj: Imam pravo slušati - Index.hr\n"Imam pravo slušati"\nU verbalnom obračunu sa zastupnikom Partije demokratskog progresa (PDP) Draškom Stanivukovićem, Dodik je kazao kako dobro zna o čemu on razgovara s ostalim oporbenim zastupnicima "jer se njihovi razgovori slušaju".\n"Imam pravo slušati. Kad ti budeš predsjednik, i ti ćeš to imati", poručio je Dodik Stanivukoviću, a ministra unutarnjih poslova Dragana Lukača koji je sjedio u dvorani u kojoj je zasjedao parlament pozvao je da njegove riječi potvrdi.\n"Je li Lukač, je li tako ono što ti meni dostavljaš. Nema kako te (Stanivuković) ne blati. Nema vlasti koja ne sluša opoziciju. Tako i mi. Žali se Transparencyju i svome babi, tati. Kome hoćeš. Imam pravo slušati", kazao je Dodik pred svim zastupnicima pri čemu su oni iz oporbe burno negodovali.\nPredsjednik Srpske demokratske stranke (SDS) i zastupnik u Zastupničkom domu parlamenta BiH Mirko Šarović u četvrtak je kazao kako je ovo dramatična situacija na koju mora reagirati pravosuđe, a istraga mora utvrditi koga se prisluškuje i po čijem nalogu.\n"To je dramatičan trenutak, prvo javno priznanje dužnosnika s tako visoke pozicije. On (Dodik) mora snositi posljedice, a prije svega Obavještajno-sigurnosna agencija (OSA) mora dati svoj jasan stav stoje li iza toga ili se radi o nelegalnom prisluškivanju, u što sam siguran. Ovo je nezabilježen slučaj, odmah poslije slučaja u Makedoniji", kazao je Šarović za televiziju N1.\nZbog tog je skandala tadašnji makedonski premijer Nikola Gruevski bio prisiljen podnijeti ostavku, a nakon toga je pobjegao u inozemstvo.\nLider oporbe u RS-u smatra kako je to sudbina koja čeka i Dodika.\n"Ovo je značajan trenutak koji trebamo raščistiti i privesti pravdi one koji su se bavili ovim nezakonitim poslom", kazao je Šarović.


Little villa "Tony": Crikvenica, Hrvatska | Internet\nLittle villa "Tony": Crikvenica, Hrvatska\nKuca za odmor 205832 ~0,2 km, Crikvenica\nKuca za odmor 300122 ~0,4 km, Crikvenica\nPronašli smo još objekata kao što je 'Little villa "Tony"'\nKuca za odmor 184248 Buje\nKuca za odmor 197768 Vela Luka\nKuca za odmor Murter Betina\nDramalj ( ~ 2.9 km ): 470+ Apartmani.\nKlanfari ( ~ 4.6 km ): 34+ Apartmani,.\nPlaža Kacjak, Crikvenica ~ 0,2 km Iz Little villa "Tony" Šljuncana plaža: idealna je za obitelji, s restoranom, s caffe barom, opremljena tuševima. Odlican izbor vodenih sportova.\nPlaža City, Crikvenica ~ 0,3 km Iz Little villa "Tony" Pješcana plaža: idealna je za obitelji, preporuca se za mlade, nagradena plavom zastavom, s restoranom, s caffe barom, opremljena tuševima. Odlican izbor vodenih sportova.\nPlaža Crni molo, Crikvenica ~ 0,6 km Iz Little villa "Tony" Pješcana plaža: idealna je za obitelji, preporuca se za mlade, s restoranom, s caffe barom, opremljena tuševima. Odlican izbor vodenih sportova.\nPlaža Omorika, Crikvenica ~ 0,9 km Iz Little villa "Tony" Šljuncana plaža: s restoranom, s caffe barom, opremljena tuševima. Odlican izbor vodenih sportova.\nPlaža Balustrada, Crikvenica ~ 1,3 km Iz Little villa "Tony" Pješcana plaža: idealna je za obitelji, preporuca se za mlade, nagradena plavom zastavom, s restoranom, s caffe barom, opremljena tuševima. Odlican izbor vodenih sportova.


'Naučili smo lekcije, nećemo uvesti ograničenja tvrtkama koje poštuju ugovore, no ako tvrtka kaže da ne može isporučiti narudžbe cjepiva EU, onda je ispravno da znamo što isporučuje drugima' - tportal\nAutor: Ursula von der Leyen i Dubravka Šuica\nZadnja izmjena 05.02.2021 13:03\nObjavljeno 05.02.2021 u 13:03\nPredsjednica Europske komisije Ursula von der Leyen i potpredsjednica za demografiju i demokraciju Dubravka Šuica\nPredsjednica Europske komisije Ursula von der Leyen i potpredsjednica za demografiju i demokraciju Dubravka Šuica za tportal pišu o tome je li Europska unija mogla biti brža glede gorućeg pitanja cijepiva protiv koronavirusa i bi li jedna država članica bila brža ili bi li ranije sklopljeni sporazum jamčio raniju isporuku u velikim količinama\nProšlog ožujka Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) proglasila je pojavu koronavirusa globalnom pandemijom. Danas, ni godinu dana kasnije, odobrena su tri cjepiva protiv tog virusa u EU-u i to još nije konačan broj.\nObično razvoj cjepiva traje desetak godina. Ovog nam je puta trebalo samo deset mjeseci. Prvo cjepivo protiv bolesti COVID-19 izumljeno je u Europi i u velikim se količinama proizvodi unutar EU-a. U skladu s našim Sporazumima o prethodnoj kupnji, poduzećima za razvoj cjepiva unaprijed su uplaćena sredstva za izgradnju kapaciteta za proizvodnju potrebnih količina, ali i za proizvodnju određenog broja doza cjepiva za EU kako bi ih mogla isporučiti odmah, čim budu odobrena. Unaprijed smo uložili 2,9 milijardi eura, povrh mnogih milijardi eura koje Europa svake godine ulaže u istraživački ekosustav koji omogućuje takve uspjehe. Očekujemo da će europski građani imati koristi od tog europskog ulaganja.\nčelnica europske komisije\nUrsula von der Leyen poslala poruku: Hrvatska, ostani jaka! Pomno pratimo situaciju i spremni smo pomoći\nEU je ukupno osigurao 2,3 milijarde doza tih cjepiva za svoje građane i susjedstvo. To je bio ispravan pristup jer moramo ujedinjeno djelovati u borbi protiv virusa i raditi na europskoj razini na suzbijanju virusa koji ne poznaje granice. Od samog početka željeli smo da svaka država članica, bez obzira na veličinu, ima pravedan pristup cjepivima. Samo zamislite što se moglo dogoditi da je samo jedna ili dvije države članice imala pristup cjepivima, što se zaista moglo i dogoditi da nije bilo naše kolektivne pregovaračke moći. Što bi to značilo za jedinstveno tržište i naše jedinstvo u Europi?\nUmjesto toga Komisija je surađivala sa svih 27 nacionalnih vlada. Prošlog lipnja ustanovili smo upravljački odbor s državama članicama. Odbor se sastaje do sedam puta mjesečno i u njemu se održava stalan protok informacija i zajednički donose sve odluke. Nakon što smo razmotrili više od 100 tvrtki koje su u to vrijeme istraživale cjepivo, ubrzo smo razvili portfelj od šest tvrtki koje su najviše obećavale. Prošlog ljeta nitko nije znao tko će na kraju prvi razviti cjepivo. Danas znamo – europski pristup bio je pravi izbor. Sada imamo tri odobrena cjepiva pa su tri tvrtke – BioNTech/Pfizer, Moderna i Astra Zeneca – počele s isporukom, i to još nije konačan broj.\nDanas mnogi koji kritiziraju naš europski pristup govore o sporosti u donošenju odluka. Ali jesmo li mogli biti znatno brži? Bi li jedna država članica bila brža ili bi li ranije sklopljeni sporazum jamčio raniju isporuku u velikim količinama? Zaista smatramo da to ne bi bio slučaj. Proizvodnja novog cjepiva iznimno je složen i osjetljiv zadatak. Sva tri proizvođača cjepiva koja su dosad bila uspješna morala su znatno smanjiti isporuku u početnoj fazi. Razlog leži u problemima u postupku proizvodnje ili zbog toga što nisu bile dostupne dovoljne količine važnih sastojaka.\nNaime, inokulacija znači da ubrizgavate biološku djelatnu tvar u zdravu osobu. Stoga su sigurnost i djelotvornost oduvijek bile iznimno važne. Zbog toga nismo preskakali korake u postupku odobravanja pri Europskoj agenciji za lijekove (EMA). Taj proces, koji traje tri do četiri tjedna, bio je ulaganje u povjerenje. To objašnjava zašto smo počeli nešto kasnije od Ujedinjene Kraljevine i trenutačnu razliku u broju cijepljenja. Međutim, cijepljenje je već započeto i građani mogu biti sigurni da smo poštovali sve mjere za osiguravanje njegove sigurnosti.\nU EU-u smo počeli s cijepljenjem krajem prosinca. Sada, pet tjedana kasnije, poduzeća su već isporučila oko 20 milijuna doza cjepiva.\nHrvatskoj je do danas isporučeno 106.400 doza. Snagu članstva u EU-u dokazuje činjenica da Hrvatska, kao članica, ima pristup prvim dostupnim cjepivima u svijetu, certificiranima prema najstrožim kriterijima i isporučenima svim državama članicama, bez obzira na njihovu veličinu ili lokaciju. Ta činjenica je tim važnija u izvanrednim okolnostima potresa s kojima se Hrvatska suočava.\nTo još nije dovoljno, no nije ni beznačajno. U veljači će europske zemlje primiti oko 33 milijuna doza, a u ožujku 55 milijuna doza. U drugom tromjesečju 2021., prema opreznim procjenama, trebalo bi biti isporučeno još 300 milijuna doza.\nMi ćemo pomno i oprezno pratiti taj proces. Svjesni smo da neka poduzeća imaju poteškoća s masovnom proizvodnjom jer se ipak radi o nezapamćenom povećanju proizvodnje. Nedavno nam je glavni izvršni direktor jedne tvrtke rekao da je 2019. njegova tvrtka proizvela 100.000 doza cjepiva. Ove godine planiraju proizvesti milijardu doza! To je nevjerojatno povećanje i pohvaljujemo takve napore!\nMeđutim, potrebna nam je i transparentnost u pogledu krajnjih odredišta tih cjepiva. To se posebno odnosi na slučajeve u kojima poduzeće ne ispunjava obveze preuzete prema Europskoj uniji. Upravo zato smo uveli mehanizam transparentnosti i odobravanja, kako bismo imali pregled nad onime što je izvezeno i što će se izvesti. Nemamo namjeru uvesti ograničenja tvrtkama koje poštuju svoje ugovore – upravo smo odobrili dvije pošiljke u Kanadu i jednu pošiljku u Ujedinjenu Kraljevinu. No ako tvrtka kaže da ne može isporučiti narudžbe Europske unije, onda je jedino ispravno da znamo što isporučuje drugima.\nDok se borimo protiv virusa, on se i dalje mijenja. Zabrinuti smo zbog novih varijanti, unatoč tomu što smo uvjereni da su naša cjepiva zasad djelotvorna protiv njih. Budući da smo naučili lekcije iz prošlih iskustava, želimo se pripremiti za scenarij u kojem virus više ne reagira na trenutačna cjepiva. Zato smo prije nekoliko dana sazvali glavne izvršne direktore tvrtki koje se bave razvojem cjepiva i znanstvenike. Dogovorili smo se da ćemo pažljivo pratiti kako se virus mijenja kako bismo osigurali da tvrtke i EMA dobiju te podatke. Želimo blisko surađivati sa znanstvenicima i industrijom i biti spremni brzo razviti, odobriti i proizvesti cjepiva koja mogu odgovoriti i na varijante te, što je najvažnije, želimo povećati proizvodne kapacitete u Europi jer su cjepiva zajedničko dobro i jer će se s vremenom povećati njihova važnost.\nCijepljenje zdravstvenih djelatnika u bolnici Dr. Fran Mihaljević\nIzvor: HINA / POOL / CROPIX / Autor: Edvard Susak\nNaša odgovornost ne prestaje na granicama Europe. Ne prestaje ni kad se procijepi većina odraslih Europljana. Upravo smo zato već na samom početku pozvali na globalni odgovor na pandemiju. Komisija je organizirala dva donatorska događanja na kojima je prikupljeno 16 milijardi eura. Pomogli smo i u uspostavi instrumenta Covax kako bi se osiguralo da zemlje s visokim prihodima ulažu u opskrbu cjepivima za zemlje s niskim i srednjim dohotkom. Zajedno s državama članicama kao Tim Europa smo jedan od najvećih doprinositelja Covaxu s 870 milijuna eura.\nOva je pandemija teško razdoblje za Europu i svijet. Zajedno smo u toj borbi i moramo ostati ujedinjeni protiv zajedničkog neprijatelja – koronavirusa.