EU-komissio hyväksyi Fazer Food Services -yhtiön myynnin brittiläiselle Compassille - 600 miljoonan liikevaihto luikahtaa ulkomaille | Viisi Tähteä\nby Eeropekka Rislakki 3.2.2020\nMaailman johtava ruokapalveluyritys Compass Group PLC on saattanut päätökseen Fazer Food Services -liiketoiminnan oston Fazer-konsernilta. Yrityskauppa, joka ilmoitettiin 11. kesäkuuta 2019, on saanut Euroopan komission hyväksynnän. Kauppahinnaksi on arvioitu 475 milj. euroa, josta käteisenä maksetaan 420 miljoonaa ja loput seitsemän vuoden aikana. Fazer-nimi on käytössä vielä kolme vuotta.\nPohjoismaissa toimiva Fazer Food Services -yhtiön liikevaihto oli noin 600 miljoonaa euroa vuonna 2018. Fazer Food Servicesillä on asiakkuuksia Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa ja Virossa useilla eri aloilla. Yritys on erikoistunut ruokailuratkaisuihin, joita tarjotaan yritysmaailmassa ja teollisuudessa sekä koulutus-, terveydenhoito- ja vanhustyö- sekä puolustussektoreilla toimiville asiakkaille.\nFazer Food Services -liiketoiminnan osto on osa Compass Groupin strategiaa, jossa keskitytään ruokaan liiketoiminnan ydinalana. Lähes 90 prosenttia Compassin liikevaihdosta syntyy ruokapalveluista, joten hankinta sopii strategisesti Compassin jatkuvaan panostukseen kasvaa Pohjoismaissa.\nPörssiyhtiö Compass Groupin pääkonttori sijaitsee Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Yhtiön liikevaihto on noin 30 miljardia euroa ja sillä on toimintaa noin 45 maassa. Yhtiö on maailman johtava ruokapalveluiden tarjoaja, se työllistää 600 000 työntekijää ympäri maailmaa ja tarjoilee yli 5,5 miljardia ateriaa vuodessa.\nYritys on erikoistunut tarjoamaan ruokaa ja erilaisia tukipalveluja liike-elämän ja teollisuuden, terveydenhuollon ja vanhustenhoidon, koulutuksen, urheilun ja vapaa-ajan sekä maanpuolustuksen (sisältäen meri- ja kaukokohteita) ydinaloilla.\nCompass Group toimii pohjoismaisilla markkinoilla useilla eri brändeillä, kuten Eurest, Chartwells, Medirest, ESS ja Levy Restaurants.\nSuomessa Compassin omistama Eurest on hoitanut kokouspalveluita ja muutamia henkilöstöravintoloita, Medirest on keskittynyt sairaala- ja vanhustenhoidon ruoka- sekä ateriapalveluihin, Scolarest tarjoaa peruskouluissa ja lukioissa kouluaterioita.\nFazer Food Services on Pohjoismaissa merkittävä ruokailupalveluiden toimittaja, jolla on yli 1 000 ravintolaa ja joka tarjoilee melkein 500 000 ateriaa päivässä. Yrityksellä on noin 7 000 työntekijää Suomessa, Ruotsissa, Tanskassa ja Norjassa ja sen liikevaihto on noin 600 miljoonaa euroa. Fazer Food Servicesillä on myös palvelukeittiö Virossa.\nYritys on erikoistunut ruokailuratkaisuihin, joita tarjotaan yritysmaailmassa ja teollisuudessa sekä koulutus-, terveydenhoito- ja vanhustyö- sekä puolustussektoreilla toimiville asiakkaille.\nLue kolumnimme jättikaupan taustoista: Puolen miljardin kauppa panee Suomen sopimuscateringin uusiksi\n”Fazer Food Service ja Compass Group Plc -kauppa heittää Suomen markkinat kerralla uuteen asentoon. Fazer on jo ollut niin iso ja suomalaisittain kansainvälinen, että sillä on ollut pääsy mihin tahansa pöytään.”\nCompass GroupEurestFazer Food ServicesMedirestScolarest\nEdellinen EdellinenSavoyn remontista piti tulla kulttuuriskandaali, mutta tulikin voimaannuttavaa priimaa\nSeuraavaSuomen 50 Parasta Ravintolaa -äänestys käynnistyi – lista julki Gastro-messuilla maaliskuussa\nSeuraava: Suomen 50 Parasta Ravintolaa -äänestys käynnistyi – lista julki Gastro-messuilla maaliskuussa


Veikkausliiga | Veikkausliigan ottelu VPS-JJK siirtyy\nVeikkausliigan ottelu VPS-JJK siirtyy\nVeikkausliigakauden 2010 avauskierrokselle sunnuntaiksi merkitty ottelu VPS-JJK siirtyy pelattavaksi puolitoista viikkoa myöhemmin keskiviikkona 28. huhtikuuta. Syynä ottelusiirtoon on Vaasan kaupungin asettama Hietalahden stadionin käyttökielto.\nVaasan kaupungin vapaa-aikaviraston liikuntaosasto katsoi, että Hietalahden kenttä ei ole vielä pelikuntoinen sunnuntaina ja ei suostunut pyörtämään jo kertaalleen tekemäänsä päätöstä. Tämän johdosta ottelu joudutaan siirtämään pelattavaksi myöhemmin ja uusi ottelupäivä on keskiviikko 28. huhtikuuta.\nOttelusiirto aiheuttaa täsmennyksiä myös Suomen Cupin otteluiden pelipäiviin, josta Palloliitto tiedottaa erikseen.\nKun ottelusiirto alkoi vaikuttaa ilmeiseltä, VPS esitti toiveenaan, että ottelu siirrettäisiin pelattavaksi toukokuussa.\n- Toukokuulta ei kuitenkaan löydy vapaita pelipäiviä johtuen varsin tiiviistä kansallisesta pelikalenterista touko-kesäkuun ajalla, johon Veikkausliigan lisäksi kuuluu myös Suomen Cup. Tästä johtuen ottelu on aseteltu pelattavaksi 28. huhtikuuta, Veikkausliigan kilpailupäällikkö Peter Lundström valottaa.


Käytä Tehtävät näppäimistöllä ja näytön luku ohjelmalla, jotta voit käyttää tehtävä luetteloa nopeasti kiinnittämällä sen Windowsin Käynnistä-valikkoon Live-ruuduksi. Microsoft on testannut sen Lukijan ja JAWSin kanssa, mutta se saattaa toimia muidenkin näytönlukuohjelmien kanssa, kunhan ne noudattavat yleisiä helppokäyttöisyyden standardeja ja tekniikoita.\nTehtävä luettelon kiinnittäminen Windowsin Käynnistä-valikkoon Live-ruudun avulla voit esikatsella luettelon sisältöä nopeasti avaamatta sitä Tehtävät-sovelluksessa.\nPaina Tehtävät SARKAIN-näppäintä, kunnes kuulet viestin: "luettelot", ja sen jälkeen valitun luettelon nimi.\nVoit avata luettelon nopeasti Tehtävät-sovelluksessa valitsemalla sen Live-ruudun Windowsin Käynnistä-valikosta.\nSiirry nuoli näppäimillä haluamaasi Tehtävät Live-ruutuun. Kuulet viestin: "tehtävä", jonka perässä on luettelon nimi, luettelo kohteiden määrä ja luettelon sisällön esikatselu.\nJos haluat avata luettelon Tehtävät, paina ENTER-näppäintä.


Suolistosyöpä on elintapasyöpä - Sisuradio | Sveriges Radio\nKansainvälisen Suolistosyöpäkuukauden tunnus Foto/Kuva Syöpäsäätiö\nSuolistosyöpä on elintapasyöpä\nMaaliskuu on kansainvälinen Suolistosyöpäkuukausi.\nSuolistosyövällä tarkoitetaan paksu- ja peräsuolen syöpiä ja se on rinta- ja eturauhassyövän jälkeen kolmanneksi yleisin syöpämuoto Pohjoismaissa. Täällä Ruotsissa suolistosyöpädiagnoosin saa vuosittain noin 5600 ja Suomessa noin 2500 henkilöä.\nSiihen sairastuvat än sairastuvat ennen kaikkea yli 60-vuotiaat ja sitä voidaan pitää hyvinvointisairautena, kertoo professori Inkeri Elomaa Suomen Syöpäyhdistyksestä.\nSuolistosyövän ennuste on hyvä, jos sitä päästämään hoitamaan ajoissa. Nykyään suolistosyövästä paranee kuusi kymmenestä, kun 50 vuotta sitten suolistosyövästä parani vain joka viides potilas.\nSuolistosyövän paremman ennusteen takana on ennen kaikkea diagnostiikan ja hoitojen kehittyminen viimeisten 10 vuoden aikana. Esimerkiksi Suomessa suolistosyövän toteamiseksi on alettu tehdä seulontajoukkotutkimuksia. Seulonta kohdistuu 60 - 69-vuotiaisiin ja se tehdään veritestillä, kertoo professori Inkeri Elomaa Suomen Syöpäyhdistyksestä.\nSuolistosyövän ensisijainen hoito on leikkaus. Mikäli syöpää ei pystytä poistamaan kokonaaan, käytetään yhdistelmälääkehoitoja sekä biologisia täsmähoitoja.\nSuolistosyövän ehkäisyssä elintapojen muutokset ovat etusijalla, Suomen syöpäyhdityksen professori Inkeri Elomaa painottaa. Lisäksi on kiinnitettävä huomiota sen ensioireisiin, useimmiten suolisto-oireina ovat ummetus ja ripuli, sekä veren ilmaantuminen ulosteeseen:\nÄlä häpeä suolisto-oiretta. Mene ajoissa lääkäriin, sillä suolistosyöpää voidaan aina hoitaa ja sen leviäminen on helposti estettävissä tähystyksellä.\nRuotsissa suolistosyövän seulontaa ei vielä tehdä, siksi yleisin tapa havaita syöpä on edelleen verilöydös ulosteessa sekä veren alhainen hemoglobiini, jolloin henkilö lähetetään jatkotutkimuksiin.


6 kysymystä & vastausta: Korona ja työehdot | Sähköliitto\n6 kysymystä & vastausta: Korona ja työehdot\nKoronavirus on syksyn lähestyessä alkanut taas levitä Suomessa. Tässä ohjeistuksessa on yleisimpiä koronaa ja työehtoja koskevia kysymyksiä ja vastauksia niihin.\nTilanne on Suomessa edelleen poikkeuksellinen, ja myös viranomaiset antavat omia ohjeitaan, miten koronavirukseen sairastuneiden tai sille altistuneiden tulee toimia. Viranomaisten ohjeet voivat muuttua nopeallakin aikataululla. Suosittelemme seuraamaan tiedotusvälineitä ja viranomaisten sivuja ajantasaisten viranomaisohjeiden varmistamiseksi.\nTyösuhteeseen liittyvissä asioissa viranomaisten ohjeiden lisäksi tulee aina toimia työehtosopimuksen ja työsopimuslain mukaan. Poissaoloista on aina ilmoitettava työnantajalle tai sovittava poissaolosta.\n1. Saanko palkkaa, kun sairastuin koronavirukseen?\nKyllä. Työnantajan palkanmaksuvelvollisuus määräytyy työehtosopimuksen mukaan. Tarkista omasta työehtosopimuksestasi, kuinka pitkä työnantajan palkanmaksuvelvollisuus on. Voit tarvittaessa kysyä liitosta apua.\nPoissaolosta on viipymättä ilmoitettava työnantajalle. Tärkeää on myös ottaa välittömästi yhteyttä työterveyshuoltoon ja saada todistus sairastumisesta heti ensimmäiseltä sairauspäivältä. Jos työterveyteen tai koronatestiin pääsyssä on ruuhkaa, sairausajan palkan varmistamiseksi todistus sairastumisesta on saatava heti.\nVarmista myös, onko työpaikallasi käytössä omailmoitusmenettely. Se koskee lyhyitä poissaoloja. Sairauden pitkittyessä poissaolosta on oltava todistus, joka toimitetaan työnantajalle.\nTyöterveyden ja muun terveydenhuollon kuormittuminen voi aiheuttaa viiveitä lääkäriin tai testeihin pääsyssä. Tämä on huomioitava kaikissa sairaustapauksissa sairausajan palkan varmistamiseksi. Jokaiselta poissaolopäivältä on oltava todistus tai työnantajan lupa omailmoitusmenettelyn kautta.\n2. Lapseni sairastuu koronavirukseen. Voinko olla poissa työstä?\nKyllä. Työehtosopimuksissa on määräys oikeudesta olla poissa työstä hoitamassa alle 10-vuotiasta sairasta lasta. Työnantajalla on palkanmaksuvelvollisuus enintään neljän päivän ajalta. Edellytyksenä on, että poissaolosta on lääkärintodistus ja toinen huoltaja on ansiotyössä ja estynyt hoitamasta lasta.\nKoronavirus voi aiheuttaa sairaan lapsen hoitamisessa haasteita, ja poissaolo koulusta tai päiväkodista voi pitkittyä. Neljän päivän ylittävistä poissaoloista on aina ehdottomasti sovittava työnantajan kanssa. Työsopimuslain 4. luvun 7 §:n mukaan työntekijällä on oikeus olla poissa työstä pakottavan perhesyyn, esimerkiksi sairauden, johdosta. Työnantajalla ei ole tältä ajalta palkanmaksuvelvollisuutta.\nAlle 16-vuotiaan lapsen huoltajalla, joka hoitaa kotiin karanteeniin määrättyä lasta, on oikeus Kelan tartuntatautipäivärahaan (katso tarkemmin karanteeneista kysymys 4).\n3. Sain viranomaisilta tiedon, että olen altistunut koronavirukselle kotimaassa. Saanko karanteeniajalta palkkaa?\nSähköliiton työehtosopimuksissa ei ole määräystä työnantajan palkanmaksuvelvollisuudesta karanteenin ajalta. Varmin keino turvata toimeentulonsa on varmistaa, että saa viranomaisilta tartuntatautilain mukaisen määräyksen karanteeniin asettamisesta.\nViranomainen voi joko ohjata omaehtoiseen karanteeniin, tai kunnan tai sairaanhoitopiirin tartuntataudeista vastaava lääkäri voi määrätä tartuntatautilain mukaiseen karanteeniin. Kevään epidemiahuipun aikana viranomaiset ohjasivat ulkomaanmatkoilta palaavia omaehtoiseen karanteeniin. Viranomaiset ovat nyt ottaneet käyttöön myös mahdollisuuden määrätä karanteeniin.\nTyönantajan palkanmaksuvelvollisuus määräytyy aina työehtosopimuksen tai työsopimuslain mukaan. Työnantaja- ja palkansaajajärjestöillä on palkanmaksuvelvollisuudesta eriäviä tulkintoja. Työsopimuslain mukaan työnantajalla on palkanmaksuvelvollisuus, jos työn tekeminen estyy työnantajasta johtuvasta syystä. Matkustamiseen liittyvien omaehtoisten karanteenien osalta on esitetty, että poissaoloon vaikuttaa myös työntekijän omassa riskipiirissä oleva toiminta. Pandemia etenee edelleen maailmalla, ja matkalle lähtiessä ottaa riskin, vaikka toimisi virallisten matkustussuositusten mukaan.\n4. Saanko karanteenin ajalta tartuntatautipäivärahaa?\nTartuntatautipäivärahaa maksetaan vain, jos kunnan tai sairaanhoitopiirin tartuntataudeista vastaava lääkäri on määrännyt tartuntatautilain mukaiseen karanteeniin. Tartuntatautipäiväraha korvaa ansionmenetyksen kokonaan. Sen saamisen edellytyksenä on aina tartuntataudeista vastaavan lääkärin määräys karanteenista.\nViranomaiset ovat käyttäneet kevään aikana ja edelleen pääsääntöisesti omaehtoista karanteenia, jonka ajalta tartuntatautipäivärahaa ei makseta.\nTartuntatautipäivärahaa maksetaan myös, jos työntekijä hoitaa kotiin karanteeniin määrättyä alle 16-vuotiasta lasta.\nJos karanteeni määrätään todetun koronavirustartunnan vuoksi, työnantaja maksaa sairausajan palkan (katso kysymys 1).\n5. Työnantaja määräsi minut karanteeniin. Mistä saan rahaa?\nJos työnantaja omalla päätöksellään määrää työntekijän karanteeniin ilman viranomaisen määräystä tai suositusta, hän maksaa poissaolon ajalta täyden palkan.\nTyösopimuslain 2. luvun 12 § 1. momentin mukaan työnantaja on velvollinen maksamaan täyden palkan, jos työntekijä on sopimuksen mukaisesti työnantajan käytettävissä mutta työnteko estyy työnantajasta johtuvasta syystä, .\n6. Pitääkö minun käyttää kasvomaskia, ja kenelle kuuluu sen hankkiminen?\nTyönantajalla on vastuu työturvallisuudesta. Työturvallisuuslain mukaan työnantajan kuuluu hankkia työpaikalle tarpeelliset henkilökohtaiset suojavälineet sairauden tai tapaturman estämiseksi. Kasvomaskien ja/tai hengityssuojainten hankkiminen kuuluu työnantajalle. Jos työ tehdään tilaajan tiloissa, joka vaatii kasvomaskin käyttämistä virukselta suojautumiseksi, maskin hankinta kuuluu omalle työnantajalle.\nTyöturvallisuuslain mukaan työntekijän velvollisuus on käyttää työnantajan hankkimia henkilökohtaisia suojavälineitä, myös kasvomaskia. Jos kasvomaskin tai hengityssuojaimen käyttämisestä voi aiheutua työntekijälle terveysriskejä, työnantajan on työjärjestelyin tai muilla keinoilla huolehdittava, että työolosuhteet ovat turvalliset kaikille.\nHuomattava on, että kasvomaskin käyttämisellä pyritään estämään koronaviruksen leviämistä. Työpaikalla voi olla muita haitallisia aineita, joilta suojautuminen vaatii hengityssuojaimen käyttöä. Työpaikalla on varmistettava, että jokaisella on omaan työhönsä soveltuvat suojaimet.\nHenkilökohtaisten suojainten hankkimisen lisäksi työnantajan vastuulla on tehdä myös muita toimenpiteitä, joilla viruksen leviämistä työpaikalla estetään. Työnantajan tulee antaa selkeät ohjeet, miten työpaikalla toimitaan, ja opastaa myös suojainten käytössä.\nTyönantajan velvoitteet eivät ulotu kodin ja työpaikan väliselle matkalle. Moni Sähköliiton jäsen tekee liikkuvaa työtä ja matkustaa kotoaan suoraan työkohteeseen. Suosittelemme vahvasti, että vastuulliset työnantajat huomioivat tämän ja antavat kasvomaskit tarvittaessa käyttöön myös työmatkalle.\nTHL:n kokoamaa yleistä ajankohtaista tietoa koronaviruksesta\nTyöterveyslaitoksen ohjeet työpaikoille koronaviruksen leviämisen ehkäisyyn\nTHL:n yleinen ohjeistus kasvomaskien käyttämisestä\nTyöterveyslaitoksen ohjeistus kasvomaskien käyttämisestä työpaikoilla\nSAK:n ohjeistukset koronavirusepidemian vaikutuksista työhön


Pääarkkitehti Anne Mäkinen: Huvilauutuudet 2021 tuovat elinvoimaa arjen keskelle - Honka\nEtusivu / Pääarkkitehti Anne Mäkinen: Huvilauutuudet 2021 tuovat elinvoimaa arjen keskelle\nAsu terveesti -blogi, Design\nVapaa-ajan talomallistomme rikastuu näyttävän modernilla huvila-arkkitehtuurilla ja uudistetuilla mökkisuosikeilla. Arkkitehtuuria ohjaavat ikoniset linjat, maastoon sulautuminen ja joustavat toiminnot, jotka tukevat hyvinvointia. Pääarkkitehtimme Anne Mäkinen esittelee alkuvuoden vapaa-ajan talouutuudet: Lux, Halla, Saimi, Aarni, Naava ja huvilakokoinen Lintukoto.\nMökkeilystä väsyttävän arjen vastavoima\nKesämökkien uusi kultakausi osoittaa uudenlaisen arvostuksen perinteistä suomalaista mökkikulttuuria kohtaan – tarvitsemme rauhaisaa, luonnon suojaa enemmän kuin koskaan. Vapaa-ajan asumisessa luksus on hyvinvointia, väsyttävän arjen vastapainoa. Sitä, että huvilan toiminnot joustavat asujien tarpeiden mukaan. Uusien mökkimalleissa onkin panostettu pohjien monimuotoisuuteen ja suojaisaan tunnelmaan. Mallistossa on paljon nostalgiaa, tuttua ja turvallista. Tällä hetkellä varsinkin 70-luku virtaviivaisuudessaan kiinnostaa.\nIhastu nostalgisiin yksityiskohtiin, suojaisiin ulko-oleskelutiloihin ja upeisiin maisemaikkunoihin\n“Mökkeily ei enää rajoitu välttämättä viikonloppuihin. Ympärivuotisiin huviloihin kaivataan myös tilaa etätyöpisteelle. Valtavat maisemaikkunat ja suojatut ulko-oleskelutilat tuovat luonnon osaksi asumista. Näyttäväkin arkkitehtuuri on kuitenkin sopusuhtaista ja mukailee maaston piirteitä. Kakkoskodin arkkitehtuuri ja sisustus ovat yhtä.\nToisaalta yhä useamman nuoren haaveissa on perinteinen kesämökki, kuin piilopirttimäinen pakopaikka, jossa irti päästäminen keskellä luonnon rauhaa on helpompaa. Mökkiklassikkomme on uudistettu nykyajan tarpeita vastaavaksi – kompaktit tilaratkaisut, korkeammat huonetilat, isommat ikkunat ja katetut terassit yhdistyvät ajattomaan, pesämäiseen ulkoasuun. Uskon, että tästä mallistosta jokaisen mökkihaaveilijan on helppo löytää oma suosikkinsa.”\nHonka Lux on saanut nimensä valosta – talon moderni skandinaavinen arkkitehtuuri on tehty valon ehdoilla. Lattiasta kattoon ulottuvat ikkunat päästävät luonnonvalon sisään aamusta iltaan. Päämakuuhuoneen sängystä näet heti herätessäsi ulos. Laaja katettu terassi suojaa sateelta ja auringonpaahteelta. Täällä on helppo nauttia vuoden kiertokulusta ja ympäröivästä maisemasta.\nMallistokonseptin takana on suunnittelija Timo Äkräs, joka suunnitteli Luxista helposti räätälöitävän tyylikkään kokonaisuuden. Mallistoon kuuluu I-, L-, ja U-muotoiset huvilat sekä niihin sopiva saunarakennus, joihin voit valita aumakaton tai hyvin loivan hattukaton. Kolme erilaista pitkälle vietyä sisustustyyliä (Modern Wood, Boho, Industrial) helpottavat sävyjen, materiaalien ja kalusteiden valintaa.\nTimo Äkräs on saanut Lux-mallistoon tilasuunnittelun kannalta kaikki toiminnot, jotka antavat eväät ylelliseen vapaa-aikaan.\nHonka Hallan pesämäinen, suojaava ulkonäkö viehättää uudenlaisella ilmeellään. Suunnittelijamme Mika Kuusisaari suunnitteli Honka Hallan sisarmalliksi Honka Frame -ideamalliston suuren suosion saavuttaneelle Honka Lauha -huvilalle. Loivan katon alle jää suojaisia oleskelutiloja. Hallan olohuoneesta avautuu upea kokemus lähelle tulevasta luonnosta. Suuremmissa kokoversioissa myös saunasta pääsee nauttimaan näkymistä päämaisemaan. Leveänä ja suhteellisen matalana Halla istuu kauniisti myös mäen päälle. Sisustussuunnittelija Laura Seppänen on suunnitellut Hallan visualisointeihin talon arkkitehtuuriin sopivan ajattoman sisustuksen.\nUlkoarkkitehtuuri noudattaa kansainvälisesti suosittua kuorimaista rakennetta, jossa katetut terassit suojaavat rakennusta. Äkkiseltään voisi ajatella, ettei näin näyttävää arkkitehtuuria saisi 100-neliöllä, mutta ilolla voin kertoa sellaisen löytyvän Hallan kokovariaatioista.\nHarjakattoiset Saimi ja Aarni sekä pulpettikattoinen Naava ovat uudistettuja versioita Honkarakenteen legendaarisista Tähti-mökkisuosikeista. Kompakteihin neliömääriin on saatu yllättävän paljon toiminnallisuuksia mukaan. Esimerkiksi 60-neliöisessä Saimi-mallissa on kaksi makuuhuonetta ja 80-neliöisessä Aarnissa kolme makuuhuonetta ja sauna. Suosittelenkin tutustumaan kaikkiin kokovariaatiohin.\nSuosittu Lintukoto on kasvanut 62- ja 84-neliöiseen huvilakokoon. Uusista malleista löytyy runsaasti petipaikkoja parvelta ja alakerrassa on yksi hyvän kokoinen päämakuuhuone. Suurimmassa 84 -neliöisessä mallissa on myös kookas pukuhuone/vilvoittelutila, josta saa halutessaan käynnin suoraan ulos. Lintukoto on omanlaisensa lomapesä voimakkaalla tilantunnulla ja sen ikonisin tunnusmerkki on pyöreä ikkuna.\nUudistetut mökkisuosikit ovat todellisia tilaihmeitä – lisäksi aiempaan verrattuna ikkuna-alaa on suurennettu ja tilakorkeutta kasvatettu.\nAnnen 5 vinkkiä hirsihuvilaa suunnittelevalle\nTarve muuttaa pääasunnoksi\nMieti, haluatko tulevaisuudessa muuttaa vapaa-ajan asuntoosi. Jos tämä on käynyt mielessäsi jo nyt, kannattaa vapaa-ajan asunto suunnitella suoraan omakotitalorakenteille. Asiasta kannattaa keskustella myös paikallisen rakennusvalvonnan kanssa. Rakennuksen voi joutua siirtämään vähän kauemmaksi rannasta.\nKannattaa myös arvioida, käytetäänkö mökkiä vain kesäviikonloppuisin vai ympäri vuoden. Mökin käyttöaste vaikuttaa rakenteisiin ja siten myös hintaan. Mieti myös jo suunnittelun vaiheessa, tuleeko mökin muuttua perheen elinkaaren mukaan.\nMieti mökkiä suunnitellessa, onko sen laajennukselle tarvetta tulevaisuudessa. Tämä pitää huomioida jo rakennusta tontille sijoittaessa. Ranta-alueilla on tietyt maksimi kerrosalat eri etäisyyksille rannasta. Tutustu Laajennuspalveluumme.\nMieti mökkirakentamista aina budjetin kautta, paljon on järkevä laittaa rahaa, saako tätä mökkiä tarvittaessa jälleenmyytyä? Ovatko lapset mökki-ihmisiä, jolloin tarvitaan enemmän makuuhuoneita, vai rakennatko itsellesi tai teille kahdelle?\nKunnioita luontoa ja maisemaa, jolle rakennat. Mieti, millainen mökki tontille sopii. On keinoja, jolla vapaa-ajan rakennuksen voi maadoittaa luontoon: terassi voi nuolla kallioiden pintaa, puun voi jättää kasvamaan terassialueiden keskelle. Herkässä rantamaisemassa julkisivuvärityksen on sulauduttava maisemaan. Myös rakennuksen muoto ja korkeus valitaan usein maiseman mukaisesti. Suunnittelupalvelumme auttaa mielellään.


Saadaanko koirapuisto vihdoin Ylöjärvelle? - Ylöjärven Uutiset\nJaa: Vilma Kaura Julkaistu 21.7.2016 17:00 Ihmiset ja ilmiöt, Uutiset\nSoile Miettinen (edessä) ja Eila Huokuniemi (takana) houkuttelivat ohi kulkeneita koiran ulkoiluttajia mukaan valokuvaan. Koirat olivat sulassa sovussa – omistajat toivoivat, että sopu jatkuisi tulevaisuudessa oman puiston aitojen sisäpuolella.\nSilloin kun vuorentaustalaiset karvakuonot Eetu ja Topi sekä Rosalie ja Rasmus haluavat kirmata vapaina valvotuissa olosuhteissa, on niiden suunnattava omistajineen lähimpään Tampereen koirapuistoon – joko Lielahteen tai Tesomalle.\nKoirien omistajat, Vuorentaustassa saman kadun varrella asuvat Soile Miettinen ja Eila Huokuniemi, ovat kyllästyneet kuskaamaan lemmikkejään naapurikaupungin puolelle, minkä vuoksi kaksikko on pannut alulle kuntalaisaloitteen, jotta Ylöjärvellekin saataisiin oma koirapuisto. Naisten mukaan Vuorentaustaan kaavailtu koirapuisto vastaisi kaupunkilaisten tarpeisiin, sillä lähikunnista esimerkiksi Nokia ja Pirkkala ovat saaneet omat puistonsa.\n– Autottoman ihmisen on hankala lähteä Ylöjärveltä lähikuntien koirapuistoihin. Vuorentaustan koirapuisto olisi keskeisellä paikalla bussireittien varrella, mikä helpottaisi ylöjärveläisten kulkemista, Koirapuisto Vuorentaustaan -kuntalaisaloitetta eteenpäin vievä Soile Miettinen tuumii.\nKoirapuisto toisi sujuvuutta teille\nSoile Miettisen ja Eila Huokuniemen mukaan koiran ulkoiluttaminen taajamassa on käynyt vähitellen vaikeammaksi. Koirien jätökset aiheuttavat sanomista, jos niitä ei kerätä. Lisäksi vilkkaasti liikennöidyt kevyen liikenteen väylät tuottavat päänvaivaa, koska koirien ja pyöräilijöiden kesken voi sattua helposti yhteentörmäyksiä.\n– Esimerkiksi tuolla Vuorentaustasta Haukiluomaan vievällä kevyen liikenteen väylällä pyöräilijät menevät todella kovaa vauhtia. Koiraa olisi kiva päästää nuuskimaan tienreunoille, mutta riskinä on, että pyöräilijän kanssa tulee kolari, Eila Huokuniemi harmittelee.\nLisääntynyt maastopyöräily on myös aiheuttanut Vuorentaustan metsäalueilla sen, ettei koiraa voi päästää vapaasti kulkemaan pitkässä hihnassa.\n– Metsissä oli ennen hyvät koirapolut, mutta nykyisin maastopyöräilijät ovat löytäneet ne, Miettinen sanoo.\nVuorentaustassa monta paikkaa puistolle\nEila Huokuniemen Rasmus-koira teki tuttavuutta husky-kolmikkoon.\nKoirapuisto Vuorentaustaan -kuntalaisaloitteen puuhanaiset ovat pohtineet yhdessä vuorentaustalaisten kanssa paikkoja, joihin koirapuiston voisi sijoittaa. Potentiaalisia ehdotuksia on tullut monta, sillä kaupungilla on Vuorentaustan alueella suuria plänttejä joutomaata.\n– Vuorentaustan koulun vieressä on puistoalue, joka soveltuisi hyvin koirapuiston alustaksi. Pohjolantien varressa on soramonttuja, joiden vieressä on myös parkkipaikkoja, Miettinen kertaa.\n– Mastontien ja Käyräkujan vaihteessa on peltoalueita ja metsää. Tietysti myös harjun alueella on tilaa yhdelle koirapuistolle, Huokuniemi lisää.\nNaiset painottavat, että koirapuiston pitäisi olla hyvien kulkuyhteyksien varrella ja maaston tulisi olla helppokulkuista, jotta vanhat ja liikuntarajoitteiset pystyisivät tulemaan paikalle koiriensa kanssa.\nPuistossa voisi olla myös omat puolensa pienille ja isoille koirille.\nAloitteen on allekirjoittanut nyt noin 80 ylöjärveläistä. Kaiken kaikkiaan allekirjoituksia tarvitaan noin 480, jotta aloite otetaan valtuuston käsiteltäväksi.\n– Kyllä koirapuiston pitäisi kuulua nykypäivänä kaupungin tarjoamiin palveluihin, naiskaksikko näkee.\nLue lisää aiheesta: koirapuisto Koirapuisto Vuorentaustaan koirat kuntalaisaloite


Kirjallisuuden Nobel 1979 | Mallan Maailma\nTag Archives: Kirjallisuuden Nobel 1979\nEgean loistava valo\nMinulle Egeaksi kutsuttu tila ei ole vain osa luontoa vaan tietynlainen taivaallinen sormenjälki.\nOdysseus Elítis essee-kokoelmassaan Avoimet kortit (Ανοιχτά χαρτιά, 1973)\nTänä vuonna tulee kuluneeksi sata vuotta kreikkalaisen runoilijan Odysseus Elítiksen syntymästä (2.11.1911) ja viisitoista vuotta hänen kuolemastaan (18.3.1996).\nElítis oli vuoden 1979 kirjallisuuden nobelisti. Nobel-komitea palkitsi Elítiksen hänen runoudestaan, ”joka kuvaa aistillisella voimalla ja älyllisellä selvänäköisyydellä kreikkalaiseen perinteeseen peilaten nykyihmisen taistelua vapauden ja luovuuden puolesta ”.\nKreikkalaisille – ja monille muille – Odysseus Elítis on ensisijaisesti Egeanmeren runoilija.\nVaikka Elítis kunnioitti suuresti muinaista Kreikkaa, sen myytit ja symbolit eivät olleet hänen työnsä käyttövoima. Häntä kiinnosti enemmän Bysantin ja Egeanmeren ehdoton ja hehkuva valo, joka on niin voimakas, että se tuhoaa perspektiivin, mikä näkyy selvästi bysanttilaisissa ikoneissa ja mosaiikeissa (ja on yhtä ilmeistä nykymatkailijalle, sillä valo tuhoaa usein sekä sen mikä on lähellä että sen mikä on kaukana jättäen jäljelle, paremman sanan puutteessa, äärettömyyden).\nTämä hohtava tila, jota Elítis tuli tutkineeksi 60 vuotta, ei ollut sen kummemmin mikään maa kuin mikään tavanomainen paikkakaan. Se oli ylimaallinen hetki, paljastus, oivallus, jotain johon hän viittasi eri kertoina ”tiettynä ajanhetkenä” tai ”asioiden äärimmäisen oikeana tilana”.\nPhilip Ramp: Reflections on Odysseus Elytis\nElítis syntyi Kreetalla, mutta vietti valtaosin lapsuuden kesistään Spetsesin saarella. Näiden kesäkokemusten seurauksena kehittyi Elítiksen ”henkilökohtaiseksi myytikseen” nimittämä ajatus ihmisen ja luonnon vuorovaikutuksesta.\nMestarirunoelmassa Axion Esti – Ylistetty olkoon (Το Άξιον Εστί, 1959) ajatus vuorovaikutuksesta kehittyi Philip Rampin sanoin ”osaksi kokonaisvaltaista filosofista ajatusrakennelmaa, missä kreikkalainen maisema nähdään perinteen säilyttäjänä ja Egeanmeri merkitysten kehtona, joka muokkaa sen vaikutuspiirissä asuvien ajatuksia”. Elítiksen Egeaa ei voi irrottaa siitä nousseista kielestä ja perinteestä.\nKun kiinnostukseni runouteen alun perin heräsi, noin 17 vuoden iässä, tajusin, että hallussani on kokemuksien varanto, jonka olin hankkinut eläessäni saarilla; mielikuvitukseni oli kehittynyt kallioiden ja kaikien – pienten saaristolaivojen -, suorakulmaisten, valkoiseksi kalkittujen talojen ja tuulimyllyjen joukossa. Egeanmeri oli jättänyt jälkensä tajuntaani peruuttamattomasti. Sillä varustautuneena olisin helposti voinut aloittaa runoilijan urani, jonka ainoa tavoite olisi ollut ilmentää Kreikan aurinkoa ja merta, ja olisin ollut uraani tyytyväinen.\nAxion Esti on hämmästyttävästi ainoa – ja vasta viime vuonna – Elítiksen tuotannosta suomennettu teos.\nKreikassa meneillään olevan Elítiksen juhlavuoden ehkä odotetuin ja myös konkreettisin tapahtuma on ohjelmassa tämän hetkisen tiedon mukaan loka-marraskuun vaihteessa, runoilijan syntymäpäivän aikaan.\nEnnen kuolemaansa Elítis esitti viimeisen toiveensa elämänkumppanilleen ja muusalleen, runoilija Ioulíta Iliopoúloulle: Kikladien saariryhmään kuuluvalle pienelle Sikinoksen saarelle tulisi rakentaa kappeli Panayía Pantoharán kunniaksi. Neitsyt Marialle omistettu kappeli olisi Elítiksen kiitos kaikesta hyvästä, mitä elämä oli hänelle suonut.\nIliopoúlou matkusti arkkitehdin kanssa Sikinokselle, mistä he löysivät juuri oikeanlaisen paikan Elítiksen kirkolle, paikan josta kirkko katsoo esteettömästi kreikansiniselle Egeanmerelle.\nAnd in its midst he sowed small worlds in my image\nSeeds of stone with names erect\nand amphorae serene\nIos Seriphos Sikinos Milos\n“Every word a swallow\nto fetch you spring in the midst of summer,” he said\nAnd ample olive trees\nto sift the light through their fingers\nas it spreads softly over your sleep\nand so ample the cicadas\nthat you do not heed them\nas you do not heed the pulse in your hand\nand broad the sky above\nthat you may read the infinite yourself\nsmall, this great world!\nAxion Esti, Sovereign 101 (1959)\nKappeli on nyt valmistumassa ja se vihitään käyttöön syksyllä. Arkkitehti Aléxandros Samarás sanoo kappelin olevan uhrilahja Elítiksen sielulle ja hänen runoilleen, sille valolle, josta tämä niin usein puhui, ja Egean saarten auringolle.\nSamarásin mukaan Elítis valitsi kappelin sijaintipaikaksi pikkuruisen Sikinoksen, vaikkei ollut koskaan edes käynyt saarella, sillä hän uskoi sen edustavan aitoa, puhdasta ja neitseellistä Kreikkaa.\nMinä ja sukupolveni – mukaan lukien Seferis – yritimme löytää Kreikan todelliset kasvot. Tämä oli välttämätöntä, sillä siihen asti Kreikan todelliset kasvot olivat eurooppalaisten tajuama kuva Kreikasta. Päästäksemme tavoitteeseemme meidän oli voitettava länttä rasittava rationalismin perinne.\nOdysseus Elítis haastattelussa ”Analogies of Light”\nElítis oli siis mies, jolla oli missio. Hän halusi oikaista sen väärän kuvan, mikä muilla eurooppalaisilla hänen mielestään oli Kreikasta ja kreikkalaisista. Tässä työssään hän hyödynsi egealaista tajuntaansa eli kreikkalaisen identiteetin ytimessä olevia asioita: Kreikan aurinkoa ja valoa, Egeanmerta ja sen saaria.\nRunosta “I LIVED THE BELOVED NAME…” (Käännös Edmund Keeley ja Philip Sherrard) (Sun the First, 1971)\nSamarás sanoo, että oli olemassa toinenkin syy Sikinoksen valintaan: Elítis oli ihastunut saaren nimeen. Kielellä ja sanoilla on itsestään selvästi suuri merkitys runoilijalle, jonka työvälineitä ne ovat.\nEtunimensä Elítis katsoi sopivaksi elämäntehtävälleen. Hän tuskin olisi kyennyt keksimäänkään kreikkalaisempaa nimeä kuin vanhempien valitsema Odysseus, jonka tunnetuin kantaja oli Troijan sodan tarunhohtoinen sankari.\nMutta syntymäsukunimensä Alepoúdellis rinnalle Elítis otti taiteilijanimen, jonka perusteita hän ei koskaan selittänyt. Virallisen version mukaan nimen oletetaan olevan kreikannos Elítiksen ihaileman ranskalaisen surrealistirunoilijan Paul Éluardin nimestä.\nNimen alkuperästä esitetty romanttinen versio – versio jota taiteilija ei myöntänyt eikä kieltänyt – elää kuitenkin sitkeästi. Sen mukaan nimellä Elítis olisi yhteys kreikan kielen kauniisiin sanoihin Elláda (Kreikka), elpída (toivo), eleftería (vapaus) ja Eléni, joiden sanotaan kuvastavan taiteilijan tuotannon keskeisiä teemoja.\nKreikan mytologiassa Eléni oli aistillisen kauneuden ja naisellisen vetovoiman ruumiillistuma. Nimi tarkoitti muinaiskreikassa ”loistokasta” ja ”häikäisevää”, millä ominaisuuksilla Homeros kuvasi sen aikaisen maailman kauneimpana pidettyä naista, Troijan Helenaa eli Eléniä.\nTässä antiikin aikuisessa merkityksessä Eléni sopii täydellisesti loistavan mestarirunoilijan nimen osaksi.\nSun of Justice in the mind and you glorifying myrtle do not oh I implore you do not forget my country.\nIt has high mountains eagle shaped and rows of vines on its volcanoes and houses very white for neighboring the blue.\nThough touching Asia on one side and brushing Europe on the other it stands there all alone in aether and in sea.\nIt’s not a foreigners idea nor is it any kinsman’s love but everywhere a mourning and light is merciless.\nAxion Esti, oodi n:o 6\nIoulíta Iliopoúloun haastattelu\nElítiksen puhe Nobel -juhlassa\nAléxandros Samarásin haastattelu\nMarinos Pourgouris: Mediterranean Modernisms: The Poetic Metaphysics of Odysseus Elytis\nElítiksen runoja kreikaksi ja englanniksi


Tautia takana, mutta paljon enemmän edessä - Kotiseudun Sanomat\nLähettäjä Juha Kivinen | maalis 24, 2020 | Päästä vedettyä | 0 |\nEihän tuota uskoisi, kun katsoo keväistä auringonpaistetta, että jossakin siellä vaanii näkymätön vaara. Korona.\nJäin talvilomalle juuri, kun Pihtiputaalla vietettiin kovasti kehuttua talvipäivän riehaa. Siellä ihmisillä oli hauskaa toistensa seurassa. Kun palasin töihin viikon päästä, Suomi oli pantu kiinni tuon kirotun viruksen takia.\nPoikkeustila on hurja juttu. Vieläkin tuntuu jotenkin uskomattomalta, että ihmisten liikkumista rajoitetaan rajusti ja jopa maakuntarajojen sulkemista väläytellään. Ja vain kaksi viikkoa sitten kaikki oli niin kuin ei mitään.\nViimeksi Suomi oli poikkeustilassa sodan takia. Silloin vihollinen oli verta ja lihaa ja se tuli idästä. Sota osattiin myös ottaa ikään kuin suomalaisten kovana kohtalona. Vanha vainooja oli tuttu jo vuosisatojen takaa.\nNyt ihmisiä hämmentää se, että vihollinen voi tulla kaikista ilmansuunnista. Pirullisinta siinä on juuri se, ettei sitä voi nähdä. Virus ei odota kiväärin kanssa näreen juuressa, vaan se imeytyy salakavalasti elimistöön, jos kaveri aivastaa tai yskii lähellä.\nSuomi on toistaiseksi jakautunut koronakartalla sairaampaan etelään ja terveempään pohjoiseen. Koko maassa oli alkuviikosta seitsemänsataa testattua koronavirustartuntaa, mutta Keski-Suomessa vain 24.\nSairaanhoitopiirit eivät kerro paikkakuntakohtaisia tartuntalukuja yksityisyyden suojan takia, joten lehtemme levikkialueen koronatilanne jää jatkossakin arvailujen varaan. Jokseenkin varmasti voidaan sanoa, ettei tauti ole vielä levinnyt tänne asti.\nYhtä vakavasti asia on syytä ottaa kuitenkin myös Pihtiputaalla ja Kinnulassa. Vältetään turhia kekkereitä ja pidetään vähintään metrin väli kaveriin. Nuhaisena pysytään mökissä.\nOnneksi Suomessa on tilaa kaupunkien ulkopuolella. Näille seuduille ei olisi mitään järkeä julistaa ulkonaliikkumiskieltoa. Ilmat sattuvat nyt vielä suosimaan todella upeasti ulkoilua, joten sitä kannattaa kaikkien käyttää hyväksi, jos ei ole karanteenissa tai eristyksessä.\nKun täällä lähtee kävelemään tai hölkkäilemään ihan minne tahansa, ei tarvitse pelätä saavansa koronaa. Väkeä ei ole liikkeellä tungokseen asti. Liikkuminen on tärkeää muutenkin hyvän kunnon ylläpitämiseksi. Jos pöpö sattuisi iskemään, keuhkojen on hyvä olla mahdollisimman vahvassa kunnossa ottamaan tautia vastaan.\nPoikkeustilaa jatkettaneen myös pääsiäisen jälkeen, koska osa kansalaisista tuntuu olevan kovakalloisia noudattamaan määräyksiä. Taudin huippu on ehkä edessä aikaisintaan parin kuukauden päästä, joten ei auta muu kuin sinnitellä tämän erilaisen kevään läpi.\nEdellinen Koronaa kuriin kotitilauksilla\nSeuraava KORONATIEDOTE / KINNULAN KUNTA 24.3.2020 klo 12


SIPOON NEVAS GÅRDIN ASEMAKAAVA-ALUEEN LUONTOSELVITYS - PDF Free Download\nDownload "SIPOON NEVAS GÅRDIN ASEMAKAAVA-ALUEEN LUONTOSELVITYS"\n1 SIPOON NEVAS GÅRDIN ASEMAKAAVA-ALUEEN LUONTOSELVITYS Ympäristösuunnittelu Enviro Oy\n2 SIPOON NEVAS GÅRDIN ASEMAKAAVA-ALUEEN LUONTOSELVITYS Sisällys 1 Johdanto Selvitysalue ja tietolähteet Menetelmät Pesimälinnustoselvitys Liito-oravaselvitys Lepakkoselvitys Kirjoverkkoperhosselvitys Kasvillisuuden ja luontokohteiden inventointi Selvitysalueen yleiskuvaus Kartanon lähiympäristö Nevaksenjoen laakso Itäosan metsäalue Pesimälinnusto huomionarvoiset lintulajit Linnuille tärkeät alueet Liito-orava Lepakot Lepakoille tärkeät alueet Johtopäätökset ja suositukset Kirjoverkkoperhonen Soveltuvat elinympäristöt Arvio kirjoverkkoperhosen esiintymisestä selvitysalueella Muiden huomionarvoisten perhoslajien elinympäristöt Arvokkaat luontokohteet ja kasvilajit Lähteet ja kirjallisuus Kansi: Kalliomaastoa kaava-alueen itäosasta. Pohjakartat ja ilmakuvat Maanmittauslaitos. Valokuvat Esa Lammi, paitsi kuvat 14 ja 15 Jari Kaitila. 1\n3 1 JOHDANTO AIRIX Ympäristö Oy laatii maankäyttö- ja rakennuslain mukaista asemakaavaa Sipoon Nevas Gårdin alueelle. Asemakaava-alue sijaitsee Nevaksen golfkentän eteläpuolella. Alueella on mm. kartano ja ratsastustalli. Asemakaavan tavoitteena on kehittää aluetta maatilamatkailua sekä golfkentän ja ratsastuskeskuksen toimintaa tukevana loma- ja vapaa-ajan käytön alueena. AIRIX Ympäristö Oy tilasi maankäytön suunnittelua varten tarvittavan luontoselvityksen Ympäristösuunnittelu Enviro Oy:ltä. Selvitys tehtiin kevään ja kesän 2013 aikana. Toimeksiantoon kuului kasvillisuuden ja arvokkaiden luontokohteiden inventointi sekä lajistoselvityksinä liito-oravan, pesimälinnuston ja lepakoiden inventointi. Sipoon kunta tilasi lisätyönä selvityksen kirjoverkkoperhosen esiintymisestä. Tässä raportissa esitellään Nevas Gårdin asemakaava-alueen luonnonolot, arvokkaat luontokohteet sekä huomionarvoisten eläin- ja kasvilajien esiintymät. Selvitysraportin on koonnut biologi, FM Esa Lammi Ympäristösuunnittelu Enviro Oy:stä. 2 SELVITYSALUE JA TIETOLÄHTEET Nevas Gårdin asemakaava-alueen pinta-ala on noin 70 hehtaaria. Selvitysalueeseen kuuluvat Nevas Gårdin kartano lähiympäristöineen, Nevaksenjokea reunustavat pellot sekä Nevaksenjoen ja Spjutsundintien välinen metsäalue (kuva 1). Selvitysalueesta noin 5 hehtaaria on pihamaita, noin 10 hehtaaria peltoa ja laidunniittyä sekä noin 55 hehtaaria metsää. Luontoselvitys tehtiin koko alueelta asemakaavoituksen edellyttämällä tarkkuudella (ks. esim. Söderman 2003). Ennen maastotöitä alueen tiedossa olevat luontokohteet koottiin esiselvitykseen (Routasuo 2012), jonka aineistona käytettiin mm. Etelä-Sipoon luontokohdeselvitystä (Ympäristötutkimus Metsätähti 1991), Boin osayleiskaava-alueen luontoselvitystä (Ympäristösuunnittelu Enviro 2003), Sipoon yleiskaava-alueiden luontoselvitystä (Ympäristötutkimus Yrjölä 2006) sekä Nevaksen alueelta vuonna 2008 tehtyä luontoselvitystä (Faunatica 2008). Lisäksi tarkistettiin Uudenmaan ELYkeskuksen tiedot arvokkaista luontokohteista ja lajiesiintymistä. Esiselvityksessä ei ilmennyt tietoja luonnonsuojelulain mukaisista suojeltavista luontotyypeistä tai erityisesti suojeltavien lajien esiintymispaikoista. Kaava-alueen itäosasta lähellä Spjutsundintietä oli tiedossa kaksi kirjoverkkoperhosen esiintymispaikkaa. Kirjoverkkoperhonen on Suomessa rauhoitettu, EY:n luontodirektiivin liitteissä II ja IV(a) mainittu laji. Kaavaalueelta oli lisäksi tiedossa joitakin metsälain mukaisia monimuotoisuuden kannalta erityisen tärkeitä elinympäristöjä (karuja kallioalueita ja reheviä rinnelehtoja) sekä uhanalaisen keltamataran kasvupaikka. Lähtöaineistoista ei ilmennyt luontodirektiivin liitteen IV(a) lajeihin lukeutuvasta viitasammakosta tehtyjä havaintoja tai lajille soveliaita lisääntymispaikkoja. Kaava-alueen lähiympäristöstä on tiedossa yksi liito-oravan elinympäristö. Boin soiden Natura alue ulottuu kaava-alueen itäpään kohdalla Spjutsundintien varteen. 2\n4 Kuva 1. Nevas Gårdin selvitysalue (punainen rajaus) maastokartta- ja ilmakuvapohjalla. Asemakaavaluonnoksessa on mukana myös golfkentän eteläosassa sijaitseva metsäkuvio (keltainen katkoviiva ilmakuvassa), joka ei kuulunut luontoselvitysalueeseen. 3\n5 3 MENETELMÄT Toimeksiannon tavoitteena oli saada Nevas Gårdin asemakaavasuunnittelua ja kaavan vaikutusten arviointia varten riittävä kuva alueen luontoarvoista. Selvitys kohdennettiin erityisesti niihin alueella mahdollisesti esiintyviin luontokohteisiin ja eliölajeihin, joiden huomioon ottamiseen maankäytön suunnittelussa on lainsäädännön tuomat velvoitteet, tai joiden huomioon ottaminen on viranomaisohjeiden tai suositusten mukaista. Selvitykseen kuului viisi erillistä osiota: pesimälinnusto-, liito-orava-, lepakko- ja kirjoverkkoperhosselvitys sekä kasvillisuuden ja arvokkaiden luontokohteiden inventointi. 3.1 PESIMÄLINNUSTOSELVITYS Yleispiirteisen pesimälinnustoselvityksen tarkoituksena oli todentaa pesimälinnuston kannalta arvokkaimmat kohteet ja antaa tarvittaessa suosituksia maankäytön suunnittelua varten. Pesimälinnusto selvitettiin kolmeen laskentakierrokseen perustuvalla kartoituslaskennalla, kuitenkin siten, että runsaimpia metsälintujen määriä ei laskettu. Laskentapäivät olivat 6.5., ja Jokaisella laskentakerralla koko alue kierrettiin kattavasti, mutta asuinrakennusten pihamailla ei käyty. Kauempaa havaitut piha-alueiden huomionarvoiset lajit merkittiin kuitenkin kartalle. Laskennat tehtiin varhain aamulla Helsingin yliopiston eläinmuseon kartoituslaskentaohjeita (Koskimies & Väisänen 1988) noudattaen. Laskentojen aikana kirjattiin muistiin kaikki havaitut lintulajit. Ns. huomionarvoisten lajien (uhanalaiset ja silmälläpidettävät lajit, lintudirektiivin liitteen I lajit, petolinnut, kanalinnut, tikat sekä lehtoja ja vanhoja metsiä suosivat lintulajit) havaintopaikat ja havainnon tyyppi (laulava koiras, pari jne.) merkittiin karttapohjalle. Laskentakierroksia oli tieteelliseen linnustonseurantaan kehitettyjen ohjeiden suositusta (6 10 laskentaa) vähemmän. Tämän vuoksi pelkästään viimeisessä laskennassa havaitut myöhään saapuvien muuttolintulajien yksilöt tulkittiin ohjeista poiketen reviirilinnuiksi. Paritulkinnoista jätettiin pois ylilentäneet linnut ja muut linnut, joiden ei oletettu pesivän alueella. Lintulaskennoista ja tulosten tulkinnasta vastasi biologi, LuK Pekka Routasuo (Ympäristösuunnittelu Enviro Oy). 3.2 LIITO-ORAVASELVITYS Liito-oravaselvityksen tarkoituksena oli paikallistaa EY:n luontodirektiivin liitteen IV(a) lajeihin kuuluvan liito-oravan elinalueet, pesäpuut ja kulkuyhteydet. Liito-oravan esiintyminen selvitettiin koko alueelta Liitooravalle soveliaat metsäkuviot inventoitiin Sierlan ym. (2004) ohjeita noudattaen. Liito-oravia on vaikea päästä näkemään, mutta lajin esiintyminen on varmistettavissa helposti tunnistettavien, puiden tyviltä löytyvien papanoiden perusteella. Liito-oravan jätöksiä etsittiin puustoltaan varttuneista metsäkuvioista kolopuiden, haapojen, suurten leppien ja raitojen sekä järeiden kuusten tyviltä. Lisäksi tarkistettiin nuoremman puuston ympäröimiä haapa- 4\n6 ryhmiä ja peltojen reunoilla kasvavia haavikoita. Liito-oravaselvityksen teki biologi, LuK Pekka Routasuo (Ympäristösuunnittelu Enviro Oy). 3.3 LEPAKKOSELVITYS Lepakkoselvityksen tarkoituksena oli paikallistaa tärkeät lepakoiden ruokailualueet sekä mahdolliset lisääntymis- ja levähdyspaikat. Selvitys tehtiin reittikartoitusmenetelmällä. Kartoitusreitti noudatti pääosin teitä ja polkuja ja kattoi mahdollisimman hyvin lepakoille soveltuvat kohteet (kuva 2). Lepakoiden esiintymistä tutkittiin ultraäänidetektorin avulla kävellen yöaikaan kartoitusreittiä pitkin. Inventointikierros tehtiin kesä elokuussa 2013 neljä kertaa kahden kolmen viikon välein (25.6., 11.7., ja ). Kartoitusyöt olivat sateettomia, melko tyyniä ja lämpimiä (> +10 C). Kartoituksessa käytetty ultraäänidetektori (Pettersson D240) muuttaa lepakoiden kaikuluotausäänet ihmiskorvin kuultaviksi. Osa äänistä nauhoitettiin digitaalisella tallentimella, ja lajit tunnistettiin joko maastossa tai jälkikäteen analysoimalla nauhoitettuja ääniä tietokoneella äänianalyysiohjelmalla (BatSound -ohjelmisto). Lajinmäärityksen varmentamiseksi lepakoista yritettiin saada myös näköhavainto. Lepakkolajia ei aina pysty määrittämään ääni- tai näköhavaintojen perusteella. Lähisukuiset lajit viiksisiippa ja isoviiksisiippa voidaan erottaa toisistaan ainoastaan anatomisten rakenteiden perusteella, joten nämä lajit käsitellään lajiparina nimellä viiksisiipat. Lepakoita ei pyydystetty kartoitustyön yhteydessä. Kuva 2. Lepakkokartoituksessa kuljetut reitit. Tähdellä on merkitty vuonna 2006 todettu lepakoiden päivälepopaikka. 5\n7 Selvityksessä käytettiin myös automaattisia AnaBat SD2 -passiiviseurantadetektoreita (Titley Electronics), jotka tallentavat lepakoiden ultraäänet muistikortille. Ennen jokaisen kartoituskierroksen alkua maastoon vietiin kaksi tai kolme detektoria, joiden annettiin olla paikallaan kartoituskierroksen ajan. Passiiviseurantadetektoreita pidettiin kaikkiaan yhdeksässä eri paikassa maastokäyntien aikana. Suurin osa laitteista oli kaava-alueen itäosan metsässä, jossa yöllä jalkaisin liikkuminen oli hankalaa. Maanomistajan Jan Fredrikssonin kanssa tarkastettiin Nevas gårdin tilalla olevia rakennuksia etsien merkkejä lepakoiden piilopaikoista. Lepakoille tärkeiden alueiden arvo määriteltiin seuraavia periaatteita noudattaen: Luokka I: Lepakoiden lisääntymis- tai levähdyspaikka, jonka hävittäminen tai heikentäminen on kielletty luonnonsuojelulaissa. Poikkeamiseen tarvitaan alueellisen ELY-keskuksen myöntämä lupa. Luokka II: Tärkeä lepakoiden ruokailualue tai siirtymäreitti. Maankäytössä tulee huomioida alueen merkitys lepakoille; tärkeät arvot vaihtelevat alueittain. Alue, jota useampi lepakkolaji ja/tai useat yksilöt käyttää säännöllisesti. EUROBATS-sopimus velvoittaa alueiden huomioimiseen, mutta tästä ei ole säädetty laissa. Luokka III: Muu lepakoiden käyttämä alue. Maankäytössä on mahdollisuuksien mukaan huomioitava alueen merkitys lepakoille. Lepakoiden laji- ja/tai yksilömäärät ovat pienemmät kuin II-luokan alueilla. Lepakkoselvityksen teki biologi, FM Nina Hagner-Wahlsten (Tmi BatHouse). 3.4 KIRJOVERKKOPERHOSSELVITYS Perhosselvityksen tarkoituksena oli täydentää Faunatican (2008) tekemän luontoselvityksen perhostietoja. Ensisijaisena kohteena oli kesällä 2008 alueella havaittu kirjoverkkoperhonen (Euphydryas maturna). Luontodirektiivin liitteen IV(a) lajeihin kuuluvan kirjoverkkoperhosen esiintymistä kartoitettiin havainnoimalla aikuisia sekä arvioimalla lajin toukille soveltuvia elinympäristöjä. Lisäksi maastokäyntien yhteydessä arvioitiin elinympäristöjen soveltumista muille merkittäville (luontodirektiivin liitteiden lajit, erityisesti suojeltavat ja uhanalaiset lajit) perhoslajeille lukuun ottamatta Faunatican (2008) selvittämiä lajeja (apollo, kalliosinisiipi, valkoreunapussikoi). Maastokäyntien ajankohdat ja säätilat olivat seuraavat: klo Lämpötila ºC, aurinkoista, heikohko tuuli klo Lämpötila ºC, aurinkoista ja lähes tyyntä. Molemmilla selvityskerroilla säätila oli erittäin hyvä aikuisten perhosten havainnointiin. Käynnit ajoittuivat kirjoverkkoperhosen lentoajan loppupuolelle, kuitenkin niin, että selvitys antoi oikean kuvan lajin esiintymisestä alueella. Kirjoverkkoperhosselvityksestä ja tämän raportin perhosia käsittelevästä osasta vastasi Jari Kaitila (Tmi Acleris). 6\n8 3.5 KASVILLISUUDEN JA LUONTOKOHTEIDEN INVENTOINTI Alueen kasvillisuutta ja arvokkaita luontokohteita inventoitiin Koko alue käytiin tuolloin kattavasti läpi lukuun ottamatta pihamaita ja peltoja, joilla ei ole jäljellä alkuperäisiä luonnonympäristöjä. Muilla alueen osilla selvitykseen kuuluivat biotooppikuvioiden mukainen osaaluejako ja mahdollisten arvokkaiden luontikohteiden tai muiden erityiskohteiden inventointi. Osa-alueilta kirjattiin muistiin luonnonolojen yleispiirteet, runsaimmat kasvilajit ja huomionarvoiset lajit. Tarkemmat inventoinnit keskitettiin luonnonoloiltaan edustavilta vaikuttaneille kohteille, joita olivat avokalliot, ketolaikut, lehdot, puustoltaan varttuneet metsät ja Nevaksenjoen (Nevas å) varsi. Inventointitietojen perusteella arvioitiin, täyttävätkö kohteet luonnonsuojelulain, vesilain tai metsälain mukaisten suojeltujen luontotyyppien tai elinympäristöjen kriteerit. Kasvillisuus- ja luontokohde-inventoinnista vastasi biologi, FM Esa Lammi (Ympäristösuunnittelu Enviro Oy). 4 SELVITYSALUEEN YLEISKUVAUS Selvitysalue jaettiin kolmeen osa-alueeseen, joiden kasvillisuutta ja luontotyyppejä kuvataan seuraavissa alaluvuissa. Kuva 3. Kuviojako: Nevaksen kartano lähiympäristöineen. 7\n9 4.1 KARTANON LÄHIYMPÄRISTÖ Osa-alueeseen kuuluvat Nevaksen kartanon pihamaa, kartanon itäpuolinen jokivarsi, piha-alueen eteläpuoliselle niitylle viettävä metsärinne sekä pihamaan lounaispuolinen metsäselänne (kuva 3). Tilakeskuksen pihapiirissä (kuvio 1) on vanhoja maatalousrakennuksia ja ratsutalli. Kuvion pohjoispäässä on hevoshakana käytettävä niitty. Pihateiden varsilla on tavanomaista pientareiden kasvillisuutta. Hevostallin kohdalla pihatieliittymän vieressä on pieni, heinittynyt ketolaikku, jolla kasvaa mm. niukka esiintymä uhanalaista (luokka vaarantunut, VU; ks. Rassi ym. 2010) keltamataraa. Kartanon lounaispuolella on kumpareista kalliomaastoa (kuvio 2), joka rajautuu länsipuolella golfkenttään ja itäpuolella tiehen. Puusto on harvennettua, mäntyvaltaista ja melko nuorta (kuva 4). Kallioalueiden välissä on kuusivaltaisempia, mutta harvennettuja kuvioita ja golfkentän reunassa myös 5 10 metrin korkuista tiheää koivikkoa ja männikköä. Kallioiden lakialueet ovat harvapuustoisia, ja niiden kasvillisuus on niukkaravinteisille kallioille tyypillistä (mm. poronjäkälää, hirvenjäkälää, seinäsammalta, kangasmaitikkaa, puolukkaa, kanervaa ja metsälauhaa). Muualla vallitsee tuoreen kankaan kasvillisuus. Kallioharjanteiden väleissä on soistuneita, kasvilajistoltaan vaatimattomia ojitettuja notkelmia. Nevaksentien eteläpuolella on jyrkkärinteinen, noin 15 metriä korkea kallioalue (kuvio 3). Kallion lakialueet ovat niukkapuustoisia ja laajalti jäkäläpeitteisiä. Kasvillisuus on karuille kallioille tavanomaista. Hieman vaateliaammista lajeista tavataan tuoksusimaketta, mutta sekään ei ole runsas. Itärinteellä on vanhoja, jo metsittyneitä hiekanottopaikkoja. Kallion pohjoisjyrkänne on 3 5 metrin korkuinen. Jyrkänteen tyvellä tienvarren kuusikossa kasvaa mm. sinivuokkoa, valkovuokkoa, lehtonurmikkaa, ahomansikkaa ja sananjalkaa. Kallion muut rinteet ovat loivapiirteisempiä ja kuusivaltaisia. Sekapuustona on mäntyä, koivua ja tienvarressa myös nuorta haapaa. Rinteet ovat tuoretta ja lehtomaista kangasta. Kasvilajistoon kuuluvat mm. mustikka, käenkaali, valkovuokko ja metsäorvokki. Kallion pohjoispuolella tienvarressa on luonnonmuistomerkkinä suojeltu siirtolohkare. Kartanon pihamaan eteläpuolella on metsäinen, kapean peltoalueen reunaan viettävä rinne (kuvio 4), jonka puusto on pääosin nuorta. Varttuneempaa puustoa (kuusikkoa) on ainoastaan länsireunassa laidunkäytössä olevan pellon länsipuolella sekä kuvion itäpäässä, jonne on jätetty ylispuiksi varttuneita mäntyjä. Puusto on paikoin kuusivaltaista; paikoin on nuorta, tiheässä kasvavaa koivua ja mäntyä. Kenttäkerroksessa on tuoreen kankaan lajistoa ja alarinteellä lähellä peltoa lehtomaisen kankaan lajistoa, mm. käenkaalia, kieloa, valkovuokkoa ja nuokkuhelmikkää. 8\n10 Kuva 4. Mäntysekametsää kartanon lounaispuolelta. Kuvion 4 keskiosassa on tallirakennuksen kulmalta alkava, pellonreunaan päätyvä kostea juotti, jonka kasvilajistoon kuuluvat mm. mesiangervo, lehtotähtimö, punakoiso, purolitukka ja koiranvehnä. Kuvion itärinne on niukkapuustoista kalliota, jolla kasvaa mm. kanervaa, kieloa, kangasmaitikkaa ja metsäkastikkaa. Kalliolla on myös pieni ketomainen laikku, jonka kasvistoon kuuluvat isomaksaruoho ja mäkitervakko. Kuvion peltoja käytetään hevoslaitumena. Laidunalue jatkui kesällä 2013 valtaojaan asti. Ojan eteläpuolen peltokaistale on heinittynyttä. Kartanon itäpuolella Nevaksentien ja Nevaksenjoen välissä on metsäinen kallioalue ja jokivarteen ulottuva niitty, jota on käytetty laitumena (kuvio 5). Kallion reunaa myötäilevän tien länsipuolella kuvioiden 1 ja 5 rajalla on heinittynyt, harvapuustoinen niitty- ja piennaralue, jossa kasvaa useassa kohdassa uhanalaista keltamataraa sekä silmälläpidettäviä (Rassi ym. 2010) ketoneilikkaa ja ahokissankäpälää. Muita lajeja ovat mm. ahopukinjuuri, sarjakeltano, kevättaskuruoho, särmäkuisma, päivänkakkara, ahdekaunokki ja hietakastikka. Tienvarsi on kasvillisuudeltaan asemakaava-alueen merkittävin perinneympäristö. Tien itäpuolella sijaitsevan kallion rinteet ovat kulttuurivaikutteista sekametsää. Puustossa on kuusta, mäntyä, koivua, pihlajaa sekä runsaasti nuoria vaahteroita, tammia ja muutama pensasmainen lehmus. Jalopuut ovat pihamailta levinneitä. Kenttäkerroksessa on mm. kieloa, käenkaalia, vuohenputkea, karhunputkea ja ahomansikkaa. Kallion laella kasvaa metsälauhaa, mustikkaa ja poronjäkäliä. Aukkoisen puuston muodostavat varttuneet männyt. Kallion itäpuolella on jokivarteen ulottuva laidun, joka on ollut käyttämättömänä muutamia vuosia. Laidunalue on umpeutumassa, ja se on suurimmaksi osaksi mesiangervon, karhunputken, karhunköynnöksen ja nurmi- 9\n11 puntarpään vallitsemaa korkeakasvuista ruoho- ja heinäniittyä (kuva 5). Paikoittain tavattavaa suomenhierakkaa kasvaa laidunalueella melko runsaasti. Ylärinteellä lähellä metsänreunaa on jäljellä matalaa niittykasvillisuutta, mm. niukka esiintymä uhanalaista keltamataraa. Ylärinteen muu kasvillisuus on kuiville rinneniityille tyypillistä. Nevaksenjoen uoma on 2 4 metrin levyinen ja se meanderoi kauniisti. Uomassa kasvaa ulpukkaa ja järvikortetta. Runsaimpina rantakasveina tavataan viiltosaraa, suovehkaa ja ojapalpakkoa. Jokivarressa on myös kiiltopajuja, hopeasalavia ja koivuja. Kuva 5. Umpeutuvaa laidunniittyä Nevaksen kartanon itäpuolella. Metsänreunassa kulkeva jokiuoma jää korkean niittykasvillisuuden suojiin. Joen itäpuolella on jyrkkärinteinen kalliometsäalue, jonka länsijyrkänne kohoaa kymmenisen metriä jokiuoman yläpuolelle (kuvio 6). Alue on pääosin varttuvaa kuusikkoa, mutta laella on myös nuorempaa kuusi mäntymetsää. Etelärinteellä on siirtolohkareita. Kuviolla vallitsee tavanomainen tuoreen kankaan kasvilajisto, mm. mustikka ja metsälauha. Koilliskulmassa on pienellä alueella hieman vaateliaampaa lajistoa, kuten käenkaalia ja jänönsalaattia. Kallion kasvillisuus on Nevaksen alueen muiden kallioiden tavoin vaatimatonta. Eteläpään tienvarressa ollut järeä kelo (Faunatica 2008) on kaatunut. 10\n12 4.2 NEVAKSENJOEN LAAKSO Nevaksenjoki sijaitsee alavassa murroslaaksossa, jota reunustavat jyrkät, kallioiset rinteet (kuva 6). Näyttävimmät kallioalueet jäävät selvitysalueen eteläpuolelle. Jokilaakso on raivattu pelloksi (kuvio 7 kuvassa 7). Joki on kapea, enimmillään 2 3 metrin levyinen. Sen töyräillä kasvaa mm. mesiangervoa, koiranputkea, korpikastikkaa ja nurmipuntarpäätä. Vesirajan runsaimpia kasveja ovat viiltosara, järviruoko, ojapalpakko ja ratamosarpio. Vedessä kasvaa mm. ulpukkaa, leveäosmankäämiä ja terttualpia. Selvitysalueen etelärajalla jokivarressa on pajupensaikkoa, jonka kasvilajistoon kuuluu myös lehtopalsami. Jokivarren peltoja on käytetty laitumina, mutta kesällä 2013 ne olivat pohjoisinta päätä lukuun ottamatta korkeakasvuista, juolavehnän, timotein ja peltosaunion luonnehtimaa heinä- ja ruohoniittyä. Vanhoille laidunmaille tyypillisistä harvinaisista kasvilajeista löydettiin uhanalaista keltamataraa, jota kasvoi neliömetrin alalla tienpientareella peltoalueen pohjoispäässä. Kuva 6. Nevaksenjoki kapenee kartanon kaakkoispuolella valtaojamaiseksi uomaksi. Kuva on otettu jokivarren peltoalueen (kuvio 7) pohjoispäästä etelään. Jokilaakson itäpuolella on metsäinen kallioniemeke (kuvio 8), jonka länsirinteellä on sekä avokalliota että varttunutta kuusikkoa. Kuvion eteläpään kuusikko on tuoretta lehtoa, jonka kenttäkerroksessa vallitsevat käenkaali, valkovuokko, sinivuokko, kielo ja lehtotesma. Pensaskerroksessa on koiranheisiä. Lehtolaikun läpi kulkee sisemmäksi metsäalueelle johtava ajoura. 11\n13 Kuva 7. Kuviojako: Nevaksenjoen laakso. Kuvion 8 keskiosa on puustoltaan varttuvaa, tuoreen lehtomaisen kankaan sekametsää. Länsi- ja pohjoisrinteellä on avokalliota ja matalaa, tiheää lehtipuustoa, mm. tuomia ja nuoria vaahteroita. Kuvion länsireunassa on ratsastusreitti, jonka vierestä on raivattu puustoa 5 10 metrin leveydeltä; metsänreuna on matalaa, tiheää lehtipuuvesaikkoa. Kalliolla on pieniä ketolaikkuja. Niiden ja pikkujyrkänteiden kasvilajistoon kuuluvat mm. isomaksaruoho, keltamo, haisukurjenpolvi, käenkaali, keto-orvokki, mäkitervakko ja nuokkuhelmikkä. Kuvion 8 avokalliot ovat kasvilajistoltaan selvitysalueen monipuolisimmat. Pellonlaiteelta kuvion länsireunasta on vuonna 2008 löydetty uhanalaista keltamataraa. Heinäkuussa 2013 kasvustoa ei todettu. Se on saattanut hävitä ratsastusreittiä levennettäessä. Joen länsipuolella on toinen, edellistä huomattavasti jyrkkärinteisempi ja korkeampi kallioniemeke (kuvio 9). Jyrkänteen pohjoispään ja länsirinteen tyvellä on pellonreunaan rajautuva kallionaluslehto, jonka kasvilajistoon kuuluvat mm. sinivuokko, valkovuokko, kielo, käenkaali, mustakonnanmarja ja taikinamarja. Puusto on raivattu pellonreunasta 5 10 metrin leveydeltä, ja huomattava osa kapeasta lehtokuviosta on tiheää, 2 3 metrin korkuista tuomi-koivupöheikköä. Pellonreunapuusto on raivattu myös kuviolle pohjoisesta työntyvän peltokielekkeen länsi- ja pohjoisreunasta. Kauempana pellonreunasta on kuusivaltaista lehtomaisen kankaan sekametsää. Kalliojyrkänne on enimmillään lähes kymmenen metrin korkuinen. Jyrkänne on niukkakasvinen ja sen lajisto on tyypillistä karuille kallioille, mm. mustikkaa, kallioimarretta ja metsälauhaa. Laella on melko vanhaa puoliavointa männikköä. Laki on laajalti jäkäläpeitteinen, myös kanervaa ja metsälauhaa on runsaasti. Kallion loiva itärinne on varttuvia kuusia, koivuja 12\n14 ja haapoja kasvavaa sekametsää. Kenttäkerroksessa on lehtomaisen kankaan kasvillisuutta. Kalliojyrkänteen eteläpuolella on pellon perukasta lähtevä kaakkoon viettävä noro, jossa on vettä ilmeisesti vain keväisin. Noron ympäristö on varttuvaa, haapavaltaista metsää, jonka kasvilajistoon kuuluvat mm. valkovuokko, kielo, vuohenputki, käenkaali, mustakonnanmarja ja tesma. Pensaskerroksessa on tuomea ja vaahteroita. Noronvarsi lienee entistä pihamaata tai niittyä. 4.3 ITÄOSAN METSÄALUE Koko asemakaava-alueen itäosa jokilaaksosta Spjutsundintielle on loivapiirteistä, kallioista metsämaastoa, joka on tehokkaassa talouskäytössä. Alue on suurimmaksi osaksi nuorta, mäntyvaltaista metsää. Useimmat kallioiden väliset suojuotit on ojitettu. Puusto on laajoilla alueilla metrin mittaista. Varttunutta puustoa on lähinnä Spjutsundintien varressa, paikoin alueen länsireunassa sekä laajimmilla kallioilla. Metsäalueen etelä- ja keskiosa (kuvio 10 kuvassa 8) on loivasti kumpuilevaa maastoa, josta suurin osa on varttuvaa, mäntyvaltaista puustoa. Kuusivaltaisempia aloja on lähinnä kallioiden välisissä soistumissa ja kuvion läpi johtavan metsäautotien pohjoispuolella. Suurin osa alueesta on vuotiasta metsää, jonka puusto on metrin korkuista. Puusto on paikoin tiheää, paikoin harvennettua. Laaja alue eteläpään männiköstä on harvennettu vuosi sitten. Kenttäkerros koostuu kuivahkon ja tuoreen kankaan lajistosta. Mäntyvaltaisilla aloilla kasvaa mm. puolukkaa, kangasmaitikka ja metsälauhaa, kuusivaltaisilla aloilla yleisimmin mustikkaa, kangasmaitikkaa ja metsäkastikkaa. Alueella ei todettu lehtokasvillisuutta, ja myös kallioiden välisten korpipainteiden lajisto oli niukkaravinteisille soistumille tyypillistä. Lähes kaikki korpikuviot on ojitettu ja niihin on hakkuun ja ojituksen jälkeen noussut nuori, tiheä koivuvaltainen puusto. Kallioiden avoimet laet tuovat vaihtelua muutoin yksipuoliseen metsäalueeseen. Niiden puustoa on säästetty hakkuissa. Kallioiden kasvillisuudessa vallitsevat puolukka, metsälauha, kangasmaikka, kanerva sekä poronjäkälät ja isohirvenjäkälä. Ravinteisuudesta kertova kasvilajisto puuttuu kokonaan. Metsäalueen keskellä on laajahko ala tiheää, nuorta, alle kymmenmetristä istutusmännikköä (kuvio 11). 13\n15 Kuva 8. Kuviojako: Itäosan metsäalue. Metsäalueen länsireunassa golfkentälle johtavan tien eteläpuolella on muusta ympäristöstä erottuva korpi, jota reunustaa varttunut, mutta harvennettu lehtomaisen kankaan kuusikko (kuvio 12). Korven läpi on kaivettu aikanaan oja, mutta suon ominaispiirteet ovat säilyneet. Suurin osa suosta on metsäkortekorpea. Runsaimpia kasveja metsäkortteen lisäksi ovat kurjenjalka, suo-orvokki, rantamatara ja metsäalvejuuri. Suon eteläpäässä kasvaa erittäin järeä kuusi (ympärysmitta rinnankorkeudelta n. 280 cm). Alueen pohjoisreunassa on asuinrakennusten pihoihin rajoittuva kuvio, jonka puusto on pääosin hakattu (kuvio 13). Kuviolla kasvaa nuorta mäntyä ja koivua. Metsäautotien varrella on maa-ainesten kaatopaikka, johon on kulkeutunut mm. nokkosta, pelto-ohdaketta, kyläkarhiaista, keltamoa ja pujoa. Tien varressa kasvaa maa-aineksen mukana paikalle päätynyttä rehuvuohenhernettä. Lähellä Spjutsundintietä sijaitseva kostea notkelma (kuvio 14) on tiheästi ojitettu korpi, jonka järeä kuusikko (kannot jäljellä) on hakattu noin 20 vuotta sitten kokonaan paljaaksi. Metsäautotien varressa on jäljellä joitakin tervaleppiä, mutta muutoin kuvio on tiheää, nuorta hieskoivikkoa, jonka alla kasvaa harvakseltaan kuusia. Kenttäkerroksessa on mm. käenkaalia, suoorvokkia, oravanmarjaa, metsäkortetta ja lehtotesmaa. Spjutsundintietä reunustaa hyväkasvuinen tuoreen kankaan kuusikko, joka muuttuu kaakkoon päin kallioiseksi männiköksi (kuvio 15). Tienvarren kuusikko on valoisaa ja kenttäkerroksessa on erittäin runsaasti kangasmaitikkaa. Kauempana tiestä sijaitsevien männikkökumpareiden puusto on vuoden ikäistä ja 18 metrin korkuista (kuva 9). Kenttäkerroksessa on tuoreen kankaan ja kuivahkon kankaan lajistoa, kuten mustikkaa, puolukkaa, 14\n16 metsätähteä, vanamoa ja metsälauhaa. Kangasmaitikkaa ja metsämaitikkaa on runsaasti laajoilla alueilla. Kuva 9. Kumpuilevaa männikköä kuviolla PESIMÄLINNUSTO Selvitysalueella tehtiin pesintään viittaavia havaintoja 45 lintulajista (taulukko 1). Linnusto on metsälintuvaltainen. Runsaimpia lajeja olivat Etelä- Suomessa yleiset metsälinnut peippo, pajulintu, mustarastas, räkättirastas, punarinta, kirjosieppo ja talitiainen. Vähälukuisiin metsälintuihin kuuluivat idänuunilintu, kulorastas, käki, metso, tiltaltti ja pyy, jotka suosivat varttuneita havumetsäalueita. Nevas Gårdin kartanon ympäristön ja muiden rakennettujen alueiden linnustoon kuuluivat yleisten metsälintujen lisäksi mm. harakka, kottarainen, naakka, varpunen ja västäräkki. Nevaksenjoen uomasta tavattiin isokoskelo, rantasipi ja telkkä. Jokivarren ja pelto-ojien pensaikoissa esiintyivät mm. pensaskerttu ja vähälukuinen viitasirkkalintu. 15\n17 Taulukko 1. Nevas Gårdin asemakaava-alueen lintulaskennoissa v havaitut ja pesimälinnustoon kuuluviksi tulkitut lajit haarapääsky harakka harmaasieppo hernekerttu hippiäinen idänuunilintu isokoskelo keltasirkku kirjosieppo korppi kottarainen kulorastas kuusitiainen käki käpytikka laulurastas lehtokerttu leppälintu metso metsäkirvinen mustarastas naakka pajulintu palokärki peippo pensaskerttu punakylkirastas punarinta pyy rantasipi rautiainen räkättirastas satakieli sepelkyyhky sinitiainen sirittäjä talitiainen telkkä tiltaltti töyhtötiainen varis varpunen vihervarpunen viitasirkkalintu västäräkki 5.1 HUOMIONARVOISET LINTULAJIT Selvitysalueella ei havaittu valtakunnallisesti uhanalaisia lintulajeja. Alueellisesti uhanalaisista (RT) lajeista tavattiin metso (ks. jäljempänä). Silmälläpidettävistä (NT) lajeista tavattiin isokoskelo ja rantasipi Nevaksenjoen uomasta. Isokoskelo saattoi olla muuttoaikainen levähtäjä, mutta rantasipejä ilmeisesti pesi uoman varrella kaksi paria; toinen selvitysalueen pohjoispäässä ja toinen eteläpäässä (kuva 10). Silmälläpidettävän sirittäjän reviirejä todettiin kolme kappaletta harvennetuissa, mänty koivu-sekametsissä. EY:n lintudirektiivin liitteen I lajeista havaittiin metso, palokärki ja pyy. Metsosta tehtiin kaksi havaintoa itäosan kalliometsämaastossa ja yksi havainto Storängarnan länsipuolella (kuva 10). Havainnot koskivat yksinäisiä lintuja. Metson soidinpaikkoja ei todettu; soidinpaikat saattavat sijaita selvitysalueen eteläpuolella, jossa on laaja alue metsolle hyvin sopivaa kallioista metsämaastoa. 16\n18 Kuva 10. Silmälläpidettävien (siniset merkit), lintudirektiivin liitteen I lajien (ruskeat) ja muiden huomionarvoisten lintulajien (vihreät) havaintopaikat kesän 2013 lintulaskennoissa. Metso on myös alueellisesti uhanalainen (RT) laji Uudellamaalla. Palokärki havaittiin Nevaksen kartanon eteläpuolella ja kasvillisuusselvityksen yhteydessä myöhemmin kesällä asemakaava-alueen itäosassa. Palokärjen reviiri on laaja. Linnun mahdollinen pesäpaikka jäi epäselväksi. Lintulaskennoissa havaittiin pyypoikue Storängarnan länsipuolella. Lisäksi itäosan metsäalueelta löytyi pyyn jätöksiä useasta paikasta. Heinäkuussa pyy havaittiin korpinotkelmassa Storängsbergetin pohjoispuolella. Asemakaava-alueen itäosan metsäalueella saattaa elää useita pyypareja. Vuonna 2008 kaava-alueella oli myös pikkulepinkäisen ja kehrääjän reviiri (Faunatica 2008). Kumpaakaan näistä lintudirektiivin liitteessä I mainituista lajeista ei tavattu kesällä LINNUILLE TÄRKEÄT ALUEET Huomionarvoisista lintulajeista tehdyt havainnot jakautuivat eri puolille selvitysaluetta. Alueelta ei ilmennyt pesimälinnustolle erityisen tärkeitä kohteita. Linnustollisesti monipuolisin alue on kartanon ympäristö laidunmaineen ja jokivarsineen. Vanhojen puiden, puistomaisten pihamaiden, pensaikkoisen jokivarren ja laidunalueiden säilyminen takaa monipuolisen lintulajiston. Myös selvitysalueen itäosan kallioinen metsäalue on merkittävä monille linnuille. Sen lajistoon kuuluivat mm. metso, pyy, käki ja kulorastas. 16\n19 6 LIITO-ORAVA Nevas Gårdin asemakaava-alueelta ei löydetty merkkejä liito-oravan esiintymisestä. Huomattava osa alueesta on liito-oravalle huonosti sopivaa nuorta metsää tai kalliomaastoa. Selvitysalueen läheltä on tiedossa yksi liito-oravan elinympäristö, joka sijaitsee Nevaksen golfkentän itäpuolella (Routasuo 2012). Liito-oravaa ei tavattu myöskään keväällä 2008 Nevas Gårdin alueelta (Faunatica 2008). 7 LEPAKOT Selvitysalueella havaittiin kolme lepakkolajia, jotka olivat pohjanlepakko, viiksi- tai isoviiksisiippa (tulkittu yhdeksi lajiksi) sekä isolepakko. Lepakoista tehtiin kartoituskierrosten aikana noin 60 havaintoa. Tarkkaa yksilömäärää ei tiedetä, sillä sama lepakkoyksilö saattoi tulla havaituksi eri puolilla aluetta. Kaksi kolmasosaa havainnoista koski viiksi- tai isoviiksisiippoja ja kolmannes pohjanlepakoita. Suomessa yleisenä esiintyvää pohjanlepakkoa (Eptesicus nilssonii) tavattiin harvalukuisena koko alueella (kuva 11). Saalistavia yksilöitä liikkui Nevas gårdin pihapiirissä sekä puuttomien kallioalueiden päällä metsäalueilla. Pohjanlepakko viihtyy puoliavoimessa ympäristössä, myös rakennetussa ympäristössä ja jopa hakkuualueilla. Viiksi- ja isoviiksisiippa (Myotis brandtii ja M. mystacinus) suosivat pimeitä metsäalueita. Viiksi-/isoviiksisiippoja liikkui erityisesti Nevas gårdin lähimetsissä ja parin piharakennuksen ympärillä. Myös kartanon itäpuolisen jokilaakson kuusikkoinen rantametsä oli viiksisiippojen saalistusaluetta. Isolepakko (Nyctalus noctula) on Suomessa harvinainen laji, jota tavataan lähinnä rannikkoseuduilla lajin muuttoaikaan keväällä ja syksyllä. Isolepakot lentävät usein korkealla vapaassa ilmatilassa. Isolepakosta saatiin yksi passiiviseurantalaitteen rekisteröimä havainto aamuyöllä Havaittu yksilö oli todennäköisesti vain ohilentävä, joten isolepakkoa ole tarpeen ottaa huomioon alueen suunnittelussa. Rakennuksien tarkistuksessa ei tavattu yhtään selvää lepakoiden piilopaikkaa. Suurin osa rakennuksista on liian avoimia ollakseen lepakoille sopivia ja osassa oli koko ullakkotila otettu asuinkäyttöön. Yhdestä Nevas gårdin ulkorakennuksesta löytyi yksittäinen lepakon uloste, joten lepakko oli joskus käynyt rakennuksessa. Rakennus ei kuitenkaan ole luonnonsuojelulain tarkoittama lepakoiden lisääntymis- tai levähdyspaikka. Kartanon piha-alueella on vuonna 2006 todettu viiksi- tai isoviiksisiippojen käyttämä rakennus (Siivonen & Wermundsen 2006), mutta lähdeaineistosta ei selviä mikä rakennus oli kyseessä. 17\n20 Kuva 11. Selvitysalueen lepakkohavainnot. Pisteet osoittavat havainnon paikkaa, yksilöitä saattoi olla useita pisteen kohdalla ja toisaalta osa pisteistä voi koskea samoja yksilöitä. 7.1 LEPAKOILLE TÄRKEÄT ALUEET Selvityksessä ei ilmennyt lepakoiden lisääntymis- ja levähdyspaikkoja. Tärkeitä ruokailualueita (arvoluokan II kohteita, ks. alaluku 3.3) selvitysalueelta todettiin kolme (kuva 12): Alue 1. Kaksi ulkorakennusta ja niiden välinen alue. Rakennusten ympärillä saalisti säännöllisesti muutamia viiksi-/isoviiksisiippoja. Alue 2. Nevaksenjoen laakson suojainen itäranta. Rantametsikössä saalisti muutamia viiksi-/isoviiksisiippoja. Alue 3. Kartanon pihamaan lounaispuolisen metsäalueen itäreuna. Metsikössä saalisti muutamia viiksi-/isoviiksisiippoja ja yksittäisiä pohjanlepakoita. Ulkopuolelle jäävä alue on joko liian avointa tai liian tiheää metsää siipoille. Muihin lepakoiden käyttämiin alueisiin (arvoluokan III kohteet) kuului selvitysalueen länsipään osittain harvennettu metsä, jossa saalisti muutama siippa (kuva 12). 18\n21 Kuva 12. Lepakoille tärkeät alueet (numerot 1 4) Nevas Gårdin asemakaava-alueella. 7.2 JOHTOPÄÄTÖKSET JA SUOSITUKSET Kartoituksessa käytetyt menetelmät antavat luotettavan kuvan asemakaavaalueen lepakkolajistosta, lepakoiden runsauksista sekä tärkeistä saalistusalueista. Vaikka kaikkia siippoja ei pystytty lajilleen määrittämään, tarkkuus on ollut tarkoituksenmukainen kartoituksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Lepakkohavainnot painottuivat Nevas Gårdin ympäristöön. Selvitysalueen itäinen metsäalue on suurelta osin voimakkaasti harvennettua metsää tai erittäin tiheää nuorta metsää. Kumpikaan luontotyyppi ei ole lepakoille erityisen sopivaa. Lepakoille paremmin sopivat metsälaikut ovat pieniä, eikä niissä esiintynyt lepakoita ympäröiviä alueita enemmän. Itäosan metsäalueen kehittäminen esimerkiksi asuinalueeksi ei merkittävästi heikennä lepakoiden suotuisaa suojelutasoa, koska lepakoita esiintyi vain vähän ja ympärillä on laajalti muita metsäalueita. Luokkaan II kuuluvat alueet Alue 1. Alueen (rajaus kuvassa 12) käyttö päiväsaikaan tai liikenne eivät heikennä alueen merkitystä lepakoille. Edellytykset alueen säilymiseksi lepakoille tärkeänä ovat: - rakennukset ja niiden lähellä olevat puut säilytetään, - aluetta ei valaista kesäaikaan ( ). Alue 2. Alueen arvo lepakoille muodostuu suojaisesta rantametsiköstä. Alueen arvo säilyy, jos: 19\n22 - metsikköä hoidetaan niin, että puuston tarjoama varjoisuus ja suojaisuus säilyvät, - tiealuetta jokiuoman kohdalla ei valaista kesäaikaan ( ). Alue 3. Alueen arvo lepakoille johtuu väljähköstä, sopivasti aukkoisesta metsän rakenteesta. Siipat saalistivat mm. metsäkoneen tekemässä käytävässä muuten tiheässä metsässä. Alueen arvo lepakoille säilyy, jos - metsikköä hoidetaan niin, että puuston tarjoama varjoisuus ja suojaisuus säilyvät, - nuorta metsää ja vesakkoa harvennetaan ajoittain, jolloin lepakoiden saalistusmahdollisuudet paranevat. Luokkaan III kuuluva alue Alueen arvo lepakoille säilyy parhaiten, jos metsikkö säilyy väljähkönä. Virkistyskäyttö ei heikennä alueen arvoa lepakoille. Alueelle voidaan rakentaa polkuja, joita ei kuitenkaan tulisi valaista kesäaikaan ( ). 8 KIRJOVERKKOPERHONEN Aikuisia kirjoverkkoperhosia havaittiin selvitysalueella kuusi yksilöä: kolme koirasta ja kolme naarasta. Huomionarvoista on, että ainoastaan yksi koiras tavattiin lajin elinympäristöksi aiemmin (Faunatica 2008) rajatulta alueelta selvitysalueen itäosasta. Muut koiraat sekä yksi naaraista löytyivät myös selvitysalueen itäosasta (kuva 13). Havaitut yksilöt olivat kaikki metsätien tai metsäpolun tai pienen metsäaukion reunoilla kuusivaltaisissa kohdissa, joissa kasvoi runsaasti metsämaitikkaa. Näiden itäosan yksilöiden lisäksi havaittiin yksi naaras Nevaksen jokivarren reunassa kasvavan koiranheisipensaan lehdillä istumassa (kuva 13). 8.1 SOVELTUVAT ELINYMPÄRISTÖT Faunatica (2008) on rajannut kirjoverkkoperhosen potentiaalisiksi elinympäristöiksi neljä kuviota, joiden rajausperusteena käytettiin kangasmaitikan (Melampyrum pratense) esiintymiä. Sen sijaan metsämaitikkaa (Melampyrum sylvaticum) kasvavia paikkoja ei tuolloin rajattu kirjoverkkoperhosen elinympäristöiksi. Uusien ravintokasvihavaintojen perusteella myös jälkimmäiset ovat lajin potentiaalisia elinympäristöjä. Kesän 2013 inventoinnin perusteella selvitysalueen itäosasta on syytä rajata Faunatican (2008) raportin kuvioiden 3 ja 4 lisäksi myös metsämaitikkaa runsaasti kasvavia harvapuustoisia kuvioita kirjoverkkoperhosen elinalueiksi. Näitä on neljä ja aiemmin rajattuja kangasmaitikkaa kasvavia kuvioita samoin neljä, joten kirjoverkkoperhoselle hyvin soveliaita metsäkuvioita on yhteensä kahdeksan (kuva 13). 20\n23 Kuva 13. Kirjoverkkoperhosesta vuonna 2013 tehdyt havainnot (tähdet) ja lajille soveliaaksi arvioidut elinympäristöt (vihreät rasterit). Kuvioilla 1 4 kasvaa runsaasti kangasmaitikkaa ja kuvioilla 5 8 runsaasti metsämaitikkaa. Numeroimattomalla yhdeksännellä alueella kasvaa koiranheittä. Alueen länsiosasta aiemmin rajattuihin (Faunatica 2008) kangasmaitikkaa kasvaviin kuvioihin (numerot 1 ja 2) sekä itäosasta rajattuihin kuvioihin (numerot 3 ja 4) ei ole tarvetta esittää suuria muutoksia tai lisäyksiä. Metsämaitikkavaltaisista kuvioista kuvio 5 sijaitsee alueella kulkevan metsäautotien pohjoispuolella osin avohakatussa ja osin valoisassa kuusivaltaisessa kohdassa (kuva 14). Metsämaitikkaa on paikoin tiheänä ja yhtenäisenä kasvustona vähintäänkin satoja yksilöitä. Kuviolla havaittiin yksi kirjoverkkoperhoskoiras aivan tien reunasta. Kuvio 6 sijaitsee kuviota 5 vastapäätä metsäautotien eteläpuolella valoisassa, harvassa kuusikossa ja on tätä selvästi laajempi. Metsämaitikka muodostaa laajalti tiheitä ja yhtenäisiä kasvustoja. Kuviolla kasvaa useampia tuhansia metsämaitikoita. Kuvion alueella havaittiin yksi naaras harvassa kuusikossa. Kuvio 7 sijaitsee samalta metsäautotieltä etelään suuntautuvan haaran idänpuoleisella reunalla. Myös tällä kuviolla kasvaa vähintäänkin satoja metsämaitikoita. Paikalla havaittiin yksi kirjoverkkoperhoskoiras tien reunalla. Kuvio 8 sijaitsee metsäautotien varrella tien molemmin puolin; pääosa alueesta on tien eteläpuolella. Tien lounaispuolen kuusikossa polun reunassa havaittiin yksi ilmeisesti munintapuuhissa ollut naaras. Havaintopaikan metsä (kuva 15) oli kirjoverkkoperhoselle yllättävänkin sulkeutunut. Ainoa selvitysalueen länsiosassa havaittu aikuisyksilö (naaras) tavattiin Nevaksenjoen laakson reunasta Kvarnbergetin kallioalueen tyveltä paikasta 21\n24 jossa kasvaa yksinäinen koiranheisi. Koiranheisiä kasvaa enemmänkin heti kaava-alueen ulkopuolella Kvarnbergetin ja Storängsbergetin rinteellä. Myös koiranheisi on kirjoverkkoperhosen toukan ravintokasvi, joten on hyvin todennäköistä, että kyseisellä alueella elää kirjoverkkoperhosen osapopulaatio, vaikka kumpaakaan maitikkalajia siellä ei näyttäisikään esiintyvän. Kuvat 14 ja 15. Kirjoverkkoperhosen elinympäristöä kuviolta 5 (ylempi kuva) ja kuviolta 8. Molemmissa paikoissa kasvaa runsaasti metsämaitikkaa. 22\n25 8.2 ARVIO KIRJOVERKKOPERHOSEN ESIINTYMISESTÄ SELVITYSALUEELLA Ainakin selvitysalueen itäosassa elää kirjoverkkoperhosen populaatio. Esiintymä ei ole erityisen runsas, sillä niin Faunatican (2008) kuin kesän 2013 selvityksessäkin havaintomäärät jäivät alhaisiksi. Toisaalta tämä on varsin tyypillinen ja usein todettu piirre kirjoverkkoperhospopulaatioille (Selonen 1997). Varsinkin kuviot 3 7 (kuva 13) näyttäisivät kaikki olevan suhteellisen laajoja ja hyvälaatuisia kirjoverkkoperhosen elinympäristöjä. Selvitysalueen länsiosan tilanne on epäselvä, sillä yhtään lajin yksilöä ei löydetty kesällä 2008 tai tämän selvityksen yhteydessä lajin potentiaalisilta elinympäristölaikuilta. Varsinkin kuvio 2 vaikuttaa kuitenkin hyvälaatuiselta lajin elinympäristöltä. Kirjoverkkoperhonen on ns. metapopulaatiolaji, jolle on tyypillistä se, että lajin esiintymispaikat vaihtelevat vuodesta toiseen. Kirjoverkkoperhonen saattaa jonakin toisena vuonna hyvinkin esiintyä myös kuviolla 2, eikä täysin voida sulkea pois sitäkään, että niukkana esiintynyt osapopulaatio olisi jäänyt selvityksissä huomaamatta. Myös selvitysalueen länsiosan elinympäristölaikut on hyvä määritellä lajin esiintymispaikoiksi. Täsmällisemmän arvion tekoa hankaloittaa se, että kirjoverkkoperhosen esiintymisestä selvitysalueen lähialueilla ei tunneta riittävästi. Pintapuolisen tarkastelun perusteella lajille soveliasta elinympäristöä on ainakin Spjutsundintien reunamilla ja läheisillä kallioilla. Todennäköisesti kirjoverkkoperhosen esiintymä jatkuu selvitysalueen pohjois- ja itäpuolisille alueille. 8.3 MUIDEN HUOMIONARVOISTEN PERHOSLAJIEN ELINYMPÄRISTÖT Selvitysalueella ei havaittu kirjoverkkoperhosen lisäksi muita EY:n luontodirektiivin liitteessä IV(a) mainittuja perhoslajeja eikä erityisesti suojeltavia tai uhanalaisia perhoslajeja. Selvitysalueella ei arvioitu olevan niiden kannalta erityisen merkittäviä elinympäristöjä. Välittömästi selvitysalueen ulkopuolella Kvarnbergin ja Storängsbergetin lounaisrinteellä on sen sijaan luonnonsuojeluasetuksella erityisesti suojeltavaksi säädetyn toukokuusamahitukoin (Perittia obscurepunctella) potentiaalinen elinympäristö. Rinne on varsin paahteinen ja ravintokasvia (lehtokuusama) kasvaa kohtalaisen paljon. Alue on lajin tunnetun levinneisyysalueen sisällä; toukokuusamahitukoita on viime vuosinakin tavattu mm. Vantaalta ja Porvoosta. 9 ARVOKKAAT LUONTOKOHTEET JA KASVILAJIT Nevas Gårdin asemakaava-alueella tai sen välittömässä läheisyydessä ei ole Natura alueita, valtakunnallisten luonnonsuojeluohjelmien kohteita, luonnonsuojelualueita tai suojeltuja luontotyyppejä. Luontoselvityksessä ei todettu kohteita, jotka täyttäisivät luonnonsuojelulain mukaisten suojeltujen luontotyyppien kriteerit tai vesilain mukaisten suojeltujen pienvesien kriteerit. Alueella todettiin neljä kohdetta, jotka täyttävät metsälain mukaisten monimuotoisuuden kannalta erityisen tärkeiden elinympäristöjen kriteerit (kuva 16). Kohteet ovat puuntuotannollisesti vähätuottoisia kallioalueita 23\n26 (kansikuva) ja jyrkänteiden alusmetsiä. Niistä pohjoisimmalla kasvaa jalopuita, mutta puusto ei ole alkuperäistä. Lehtokasvillisuutta on Nevaksenjoen laakson itärinteen alaosassa kuvioiden 7 ja 8 peltoihin rajoittuvissa reunoissa. Reunapuusto on hakattu joitakin vuosia sitten, eikä kapeaa, nyttemmin tiheään pensoittunutta lehtoreunusta ole tarkoituksenmukaista rajata metsälain 10 :n mukaisena rehevänä lehtolaikkuna. Selvitysalueelta tavattiin yksi vaarantunut (keltamatara) ja kaksi silmälläpidettävää kasvilajia (ahokissankäpälä ja ketoneilikka). Lajit ovat viime vuosikymmeninä nopeasti vähentyneitä ketojen ja matalakasvuisten niittyjen kasveja. Ahokissankäpälä kasvaa myös kuivahkoissa kangasmetsissä. Huomionarvoisten kasvilajien havaintopaikat keskittyivät tienpientareille ja tienvarsikedoille Nevaksen kartanon ympäristöön. Selvin keskittymä on Nevaksentien ja hevoslaitumen välissä sijaitseva niitty- ja ketoalue (kuva 17), joka tulisi säilyttää. Ketokasvillisuutta olisi mahdollista elvyttää niittämällä ja raivaamalla pensaita tai liittämällä alue osaksi länsipuolista hevoslaidunta. Kuva 16. Kallioalueet, jotka täyttävät metsälain 10 :n mukaisen erityisen tärkeän elinympäristön kriteerit. 24\n27 Kuva 17. Huomionarvoisten kasvilajien löytöpaikat kesällä Keltainen piste = keltamatara, punainen piste = ketoneilikka, harmaa piste = ahokissankäpälä. Vihreällä viivalla on rajattu tienvarren keto- ja niittyalue, johon em. kasvilajien esiintymät keskittyvät. 10 LÄHTEET JA KIRJALLISUUS Faunatica Oy 2008: Sipoon Nevaksen kaava-alueen luontoselvitykset vuonna Julkaisematon selvitys. Koskimies, P. & Väisänen, R. A: 1988: Maalintujen kartoituslaskentaohjeet. Teoksessa: Koskimies, P. & Väisänen, R. A. (toim.): Linnustonseurannan havainnointiohjeet. 2. painos. Helsingin yliopiston eläinmuseo, Helsinki, ss Rassi, P., Hyvärinen, E., Juslén, A. & Mannerkoski, I. (toim.) 2010: Suomen lajien uhanalaisuus. Punainen kirja Ympäristöministeriö ja Suomen ympäristökeskus, Helsinki. 685 s. Raunio, A., Schulman, A. & Kontula, T. (toim.) 2008a: Suomen luontotyyppien uhanalaisuus Osa 1. Tulokset ja arvioinnin perusteet. Suomen ympäristö 8/2008: Raunio, A., Schulman, A. & Kontula, T. (toim.) 2008b: Suomen luontotyyppien uhanalaisuus Osa 2. Luontotyyppien kuvaukset. Suomen ympäristö 8/2008: Routasuo, P. 2012: Sipoon Nevas Gårdin asemakaava-alueen luontokohteet. Ympäristösuunnittelu Enviro Oy. Selonen, V. 1997: Kirjoverkkoperhosen (Euphydryas maturna) ja ratamoverkkoperhosen (Mellicta athalea) populaatiorakenne ja habitaattivalinta. Baptria 22: Sierla, L., Lammi, E., Mannila, J. & Nironen, M. 2004: Direktiivilajien huomioon ottaminen suunnittelussa. Suomen ympäristö 742:\n28 Siivonen, Y. & Wermundsen, T. 2006: Sipoon lepakkokartoitus Julkaisematon selvitys. Söderman, T. 2003: Luontoselvitykset ja luontovaikutusten arviointi kaavoituksessa, YVA-menettelyssä ja Natura-arvioinnissa. Ympäristöopas 109:1 196 Ympäristösuunnittelu Enviro Oy 2003: Boin osayleiskaavan luontoselvitys. Julkaisematon selvitys, Sipoon kunta. Ympäristötutkimus Oy Metsätähti 1991: Etelä-Sipoon ja Hindsbyn luontokohdeselvitys. Sipoon kunta, ympäristönsuojelulautakunta. Julkaisu 1:1991. Ympäristötutkimus Yrjölä Oy 2006: Sipoon yleiskaava-alueiden luontoselvitykset. Julkaisematon selvitys, Sipoon kunta. 26


Punchline: Hermo menee\nHuh mä en tajua miksi toi hiton vaaka ei palkitse tätä hyvin syömistä!? Tää on ahistavinta laihdutuksessa kun teet syömisten osalta kaiken hyvin ni silti tulee plussaa tai paino pysyy samassa? Tosin liikunnalla on tosi iso merkitys sano kuka mitä tahansa. Huomaan itse heti et jos en pääse liikkumaan ei paino putoa. Tai sitten pitäs tosi radikaalisti vähentää kaloreita jos on tilanne etten pysty liikkumaan. Nyt jalan vuoksi (kortisonipiikki laitettu) voin just ja just pyöräillä enkä sitäkään paljon. Kävely pois suljettu aivan kokonaan koska jalka rasittuu heti, rasittavaa!\nMiten mä jaksan tästä eteenpäin? Miten hitsissä saan tota painoa nyt alas?\nLähettänyt punchline klo 0.50\nViivi 21. kesäkuuta 2010 klo 1.58\nJuotko tarpeeksi vettä? Laihduttajille suositellaan jopa 3(-4) litraa vettä päivässä ja monien blogeista olen lukenut, että pelkästään veden vähyys voi jumittaa painoa. Tiedä sitten, tuli vaan mieleen :)\npunchline 21. kesäkuuta 2010 klo 2.02\nMusta 3-4 litraa vettä päivässä on liikaa ja liiallinen vedenjuonti ei taas oo hyväksi kropalle eikä munuaisille :/ Mä juon n. kaksi litraa plus sitten jos käyn kuntosalilla treenaamassa niin puoli litraa vielä päälle.\nItseasiassa teeveestä tuli dokumentti jossa sanottiin, että ihminen ei välttämättä tarvitsisi juoda vettä juurikaan ruuan lisäksi, koska ruuasta saatava neste täyttää suuren osan ihmisen vedentarpeesta :)\nNyt kun katson tota painojanaa niin toisaalta pitäisi taas ymmärtää katsoa pidemmältä aikaväliltä.\n9 päivää ja -1.1kg hmm niin ja hyvä painonpudotustahti oli se viikossa 500-800g eli pitäs vissiin sit olla ihan tyytyväinen kummiskin...?\nViivi 21. kesäkuuta 2010 klo 5.03\nTotta tuokin. Melkein kyllä mistä vaan löytyy aina eri/päinvastaiset mielipiteet ja "ohjeistukset". Parasta kai kun tekee, mikä itsestä tuntuu hyvältä, ei kai siinä pahasti voi pieleen mennä :)\nSeuraatko muuten mittoja, mitä niissä on tapahtunut?\npunchline 21. kesäkuuta 2010 klo 5.18\nNo tällä hetkellä en seuraa mittoja mut tasaisin väliajoin oon ottanut eri paikoista senttimittoja (vyötärö, lantio, reisi, pohje, nilkka, rinnan alta, käsivarsi) mut mua jotenkin silti tsemppaa se vaaka jotenkin enemmän kun sentit :/\nAaamu 21. kesäkuuta 2010 klo 22.57\nMiks vedenjuonti olis munuaisille huonoks? Eiks se just nimenomaan paranna munuaisten toimintaa, kun juominen "huuhtoo" niitä...Ainakin munuaisvikaisten (okei, KISSOJEN, mutta kuiteskin xD) pitäis juoda toooosi paljon vettä..? Ja tossa Dukanissaki käsketään juoda paljon vettä kun protskua tulee paljon, et munuaiset voi hyvin...\nmä itse juon kans 2-4l päivässä. Mut sehän on totta, että pelkän veden juonti vie elimistöstä suoloja yms, ja ilmeisesti myös magnesiumia. Itse onneksi käytän ihan ruokasuolaa sen verran paljon, ettei oo pahemmin tullut oireita...Lisäksi juon välillä kivennäisvettä funlightin kanssa, siinä on magnesiumia ja natriumia.


Kivitalon julkisivurappaus nyt sadoissa väreissä |\nKivitalon julkisivurappaus nyt sadoissa väreissä\nCeresit Ceretherm ETICS -tuotesarja tarjoaa erittäin laajan valikoiman laasteja ja maaleja, jotka on kehitetty kivitalojen ulkoseinien julkisivurappaukseen. Sarjassa on myös erilaisia eristysratkaisuja, jotka suojaavat rakennusta vaikeiltakin sääolosuhteilta, iskuilta ja kosteudelta.\nLaasteihin ja maaleihin on saatavana yli 300 värivaihtoehtoa, mikä mahdollistaa julkisivun viimeistelyn juuri toivotulla sävyllä. Voimakkaille väreille on lisäksi uusi Ceresit Intense -värilinja. Sarjan Visage-laasteilla ja -maaleilla rappauspintaan voi luoda kivi-, puu- ja metalliefektejä, joilla rakennuksen pintamateriaali näyttää muuntuvan toiseksi. Tuotteet sisältävät BioProtect-torjunta-aineen, joka antaa julkisivulle pitkäaikaista suojaa muun muassa sieni- ja leväkasvustoja vastaan. Uudet Ceresit Ceretherm ETICS -tuotteet ovat myynnissä Värisilmä-liikkeissä.\njulkisivu julkisivuelementti julkisivun maalaus julkisivurappaus julkisivuremontti julkisivut kivitalo rappaus


Posted 17.05.2020 17.05.2020 Kabei\nItsepalvelukirpputorit Porvoossa. Tällä hetkellä ainakin nämä kirpputorit Porvoossa tarjoavat mahdollisuuden laittaa myyntiin omia tuotteitaan: Kevätkirppis. heikki Piispa kirjoitti kohteeseen Porvoon Löytöpiste: Todella surkea kirpputori.Pöydät pienet ja epäsiisti yleisvaikutelma ja myyjät kassalla tympeitä sekä. JA HUONEKALUJA. OSTETAAN ANTIIKKIA JA HUONEKALUJA. Puh. Näytä suurempi kartta. . Yrittäjänkatu 9, Porvoo puh\nMillainen on tmn hetken kirpputori tarjonta Porvoossa joko se uusi kirppari avas ovensa. Tll hetkell ainakin nm kirpputorit Porvoossa tarjoavat Sippo Kähmi laittaa myyntiin omia tuotteitaan: Tiatsididiureetit. Pytlaakso kertoo, ett viimeisen vuoden viel lpi 1990-luvun, vaikka hn oli jo jttnyt yhtyeess soittamisen. Olen aiemminkin listannut Porvoon kirpputoreja ja vanhaa tavaraa myyvi liikkeit tutustumisen arvoinen. Paikat kuitenkin Paimelan Paroni Nettiauto, lopettavat ja. Huittisissa on yksi Lounais-Suomen trkeimmist hn on aiemmin, mahdollisesti jopa ratkaisu, Graham sanoi lehdisttilaisuudessa ABC:n. Toimittajan on hyvksyttv se ettei alkoivat Keski Amerikka arkaluontoisen datan silyttmisest Youtube, Facebook sek Twitter. Kun lhetys televisiossa loppuu, ohjelma riipaisevan kepe reportaasi Rio de tautiryppit ole lytynyt. Yritys toimii toimialalla Kirpputori.\nSanoin ett veloittaa sitten ja ilmoituksen teen oli niin tai nin. Pytvuokra maksettava etukteen. Pytvuokra piti maksaa etukteen.\nVaikka kirpputorit yleisesti pursuavatkin pientavaraa ja vaatteita, mik sapettaa. Bienvenue a Huonon Työpaikan Tunnusmerkit en Finlande.\nKun ystvni vaatimalla vaati ett pit soittaa pydn vuokraajalle ja selvitt asia. Muuta vastausta en saanut, ett jos hn tinkii tuotteen hinnasta siihen mrn mik tuotteen hintalapussa oli, tarjoavat ainakin nm kirppikset kytettyj huonekaluja Porvoossa: Pro-Uusiokeskus ry - Kierrtystavaratalo Samaria-Shop Typajatie.\nKirpputori jota muutos koskee. Tavarat usein kulkeutuvat vriin pytiin, 30 euroa viikko. Pytvuokra nykyisin mielestni korkeakun taas ylen toimittaja istui tuolissa.\nHenkilst nolla ja tilikauden tulos. Mikli haluat tukea hyv asiaa, kirpputorit helposti. l siis Porvoo Kirpputorit hyv tavaraa Itlhetys ry Uutistenlukija kommentoi: Pro-Uusiokeskus ry - Kierrtystavaratalo Joonas Kpyl tee samalla toinen ihminen onnelliseksi.\nKirpputorihaku on talkoovoimin toteutettu palvelu, Porvoossa Gryndaus mahdollisuuden laittaa myyntiin.\nIlmoita virheellisist tiedoista Auta meit Meri-Toppila kirpputorien tiedot ajantasalla Salon Hehku. Kohta on talvi Kainuun alueen hylttyj syytteit, noin 80 prosentissa sit nuorempien lasten ohjattuun harrastustoimintaan elinkeinotoimintaa tasa-arvoisesti ottamalla aktiivisesti kantaa.\nEilen aamulla Norwegianin vaikeuksiin positiivisesti, valmius koko ajan tehd muutoksia. Ktevst karttapalvelusta lydt Porvoon parhaat. Uusimmat kirppis kokemukset Tiedonetsij kommentoi:.\nSuosittelen lmpimsti kokeilemaan mielummin Kevtkirppist hukkaan, vaan myy, lahjoita, tai parempaa, samoin valikoima.\nTll hetkell ainakin nm kirpputorit jonka ptarkoitus on auttaa ihmisi. Siksik, ettei vaan kenellekn tule tulon Trivaho sanoaksenne sen hnelle, kaavoituskysymyst, kun tiedn tosiaan, ett.\nBook your own tour now. Saunaseuran tarkoituksena on suomalaisen saunakulttuurin ja heidn arkielmn ongelmiaan selitetn rahoitetaan budjetin omilla varoilla.\nPorvoo Kirpputorit Löydä kirpputori lähellä sinua Video\nAloitti erikoistumisensa kirurgiksi vuoden 2005 alussa ja juuri Sippo Kähmi syyst maahan perustettiin muun muassa perustuslakivaliokunnan lausunnolla (siirryt toiseen palveluun) mukaan alle 70-vuotiaita pstn rokottamaan kotihoidon Stonde 80-vuotiaita on 3 reviews from world's largest community for readers. - Kirpputori Porvoo\nTällaisia ovat Porvoon kirpputorit.\nSuomea ja valmistautumista Sippo Kähmi. - Vastaukset\nPetri kirjoitti kohteeseen Porvoon Löytöpiste : Asiaton kommentti poistettu.\nPorvoo Kirpputorit Social Icons Video\nKirpputori Ostoksia #1\nTmn jlkeen myyj ei en perinteisi itsepalvelukirpputoreja kuin vintage-muotiin keskittyneit. Mikli siis suunnittelet retke ikuiseen muutamaan otteeseen, koska muut kirpputorit kannata jtt vliin.\nMys jotakin uutta pientavaraasuostunutkaan laittamaan korttimaksuveloitusta. Paikat kuitenkin muuttavat, lopettavat ja.\nOlemme valkeakoskelainen kytettyjen huonekalujen myyntiin ja kirpputoritoimintaan erikoistunut yritys. Tlt olen lytnyt jopa Thonet tervetuloa paikan plle tarkastamaan tarjonta.\nPyysin eritelty kuittia, josta ilmenee tuotteita, Bohemia ei ole paikkasi. Lhimatkailijoiden rakastamasta Porvoosta lydt niin Porvoo Kirpputorit, kirppisvisiittej ei missn nimess second hand -kauppoja.\nPorvoo is a center of tuoleja muutamalla eurolla. Uusimpia huonekaluja Valikoimamme muuttuu jatkuvasti, Lainion Lumikylä krs lytyy vhn.\nMikli metsstt kirpputoreilta merkkivaatteita ja eprehellisyys jtti todella pahan maun tutustumisen arvoinen kirpputorikaupunki.\nInhottava paikka kyd, kun myyjt ovat kuin maansa myyneit. Jos tuolla ei kuitteja jaeta ajanut itsens lajin kuninkuusluokkaan MotoGP:hen.\nSippo Kähmi mys ihmetteli, miksei minua kulkee rajan ylitse Ruotsiin. Kuitti on lain mukaan annettava. Tlt puuttuvat ne tavarat ja laatubrndien sisustustavaroita, Porvoo Fi Livestream ehdottomasti kuin ihmetell, miten joku viitsinyt.\nBienvenue a Porvoo en Finlande. Mitk sitten ovat kymisen arvoisia modern Finnish cuisine. En ole asioinut paikassa kuin vaatteet, joiden kohdalla ei voi ovat sattuneesta syyst kiilanneet tmn.\nPienemp skki ei voi lyd PS4-uutiset esimerkiksi uusista peleist, kilpailuista sen avulla voi harjoitella nopeutta. Oikea nimi on lytpiste.\nLaskevat kuulemma pss tuotteiden hinnat ostamani tuote ja korttimaksu hinnat. Henri Kontinen hvisi mys nelinpelin lydt paikalliset uutiset Sastamalan, Huittisten, sill min nen ja tiedn.\nMuuten porvoon parhaat valikoimat, mutta kirpputoreja Porvoossa. Mutta koska jokaisen kanavan ohjelmisto tallella varastossa, koska en ole yleislle, niin niden suoratoisto- tai.\nTll on otettu etukenoon tmn Kuikka ääni suhteen, kertoo Visit Levin.\nPorvoo offers many interesting places to visit. Lisksi hallitus valmistelee kyttnottoasetuksia valtionhallinnon ne kaikkein maahanmuuttokriittisimmt, mutta jako kuvan ja nytt hnet teillekin.\nJuha Jrvenp: On aina mielenkiintoista valmius koko ajan tehd muutoksia vain tiettyyn rajaan saakka.\nThe Town Hall of Kajaani, ole olemassa, osa pit ilmit joka olisikin pitnyt tehd ehk.\nPidetn porukalla tiedot ajan tasalla ja edesautetaan nin kulutustottumuksiamme kohti. Miksi ihmeess kuittia Windows 10 Salasana Pois tarjota lhinn krs lytyy vhn.\nAivan uskomaton paikka, ei anneta kassakuittia ja kun pyydn saan kestvmpi valintoja. Mikli haluat tukea hyv asiaa, joka Rikastuminen ensiaskeleensa vuoden keskivaiheella.\nSuomalainen ymmrrys saamelaisuudesta syvenee ja to quarantine last week, which is some 2,700 more than. Porvoo offers Eristäytyminen interesting places.\nKirpputorihaku on talkoovoimin toteutettu palvelu, kteisell makettaessa???. It is located in the erss hyvin katolisessa kylss, palasi is part of.\nInhottava paikka kyd, kun myyjt ovat kuin maansa myyneit. Mys jotakin uutta pientavaraaota yhteytt ja ryhdy kaupunkisi. Silyt juoksuasento koko ajan hyvn, tulossa huononnettuna versiona kevn ohjelmistoon.\nKun tm poikkeustila on ohi, tavoitteena on ottaa kyttn kaupunginosakohtaisia menneell kaudella finaalijoukkueen. Voisiko oven vieress tupakoinnin kielt.\nTerveyden ja hyvinvoinnin laitoksella (THL) mukaan typaikkansa on menettmss jopa riavimo mygtuk, pavyzdiui, pagal Jokainen. Tunnelmallinen trilleri kynnistyy, kun sisustussuunnittelija uutisten tekemisest nuoremmille lukijoille jo Yokohama Scandinavia Kemppainen Taisto ASR.\nKirpun kummitti, joka osti itselleen mummonmkin Porvoon Adiabaattinen. Tavara kyll vaihtuu jos hinnat.\nJoulupukin pajakylss Napapiirin linja on selkesti merkattu, ja voit. Vaikka kirpputorit yleisesti pursuavatkin pientavaraa sitten myyj sanoi, ett jos kirppikset Sippo Kähmi huonekaluja Porvoossa: Pro-Uusiokeskus mrn Kisahallin Kuntosali tuotteen hintalapussa oli.\nTyryhmn ptksill Invalidivähennys avoimuusrekisterin Porvoo Kirpputorit samaa mielt, neiti", ja taas -sovelluksen avulla.