Not Just Black and White: The Girl with the Seahorse Tattoo\nThe Girl with the Seahorse Tattoo\nOon jo pitkään aatellu et vielä joku päivä otan tatskan, ja oikeestaan jo yli vuos sitte tein päätöksen et 18-vuotiaana käyn sen ottamassa. Vuoden aikana kerkesin hyvin ideoimaan et mikä se tulis olemaan. Tosi pitkään elin siinä uskossa et sen on oltava merenneito, pieni ja melko yksinkertanen. Mut sit vasta joskus loppuvuodesta koin jonku kummallisen valaistuksen ja tajusin ettei se idea välttämättä ookaan niin hyvä ku millasena sen olin mielessäni muotoillu. En löytäny netistä ainuttakaan sävähdyttävää kuvaa josta saisin mallia omaan tatskaani, ja tajusin ettei niin yksityiskohtasta kuvaa ku merenneito yksinkertasesti kannata alkaa näpertää pieneks, saati sitte lapaan mihin sen olin suunnitellu. Oishan siitä voinu tulla hienoki, mut oon tyytyväinen et muutin mieleni.\nMuistaakseni tää idea merihevosesta tuli peräti niinki luovalla tavalla ku kattomalla jotain luontodokumenttia laiskana sunnuntaiaamuna. Tai no joo, oikeestaan kyseinen idea oli jo ovelasti kävässy mun päässä mut jonneki se sieltä kerkes uiskennella ennen ku ehin ees tarkemmin miettiä. Ja tosiaan tän meriaiheesuuden taustalla on se, että oon jollain friikillä tavalla ihastunu mereen ja lisäks haluisin saada sit joku päivä suoritettuu laitesukelluskurssin ja päästä kiertelee koralliriuttoi ynnä muuta ympäri maailmaa. Sit vois ihan todellisuudessa nähä niinki kiehtovii otuksia ku nää merihevoset >:)\nMut joo, eli rupesin sit selailee googlen kuvahaulla kaikki maholliset merihevoskuvat läpi, eikä aluks meinannu mitää löytyä. Lopulta sit osu silmään pari ihan varteenotettavaa kuvaa, joissa molemmissa oli piirteitä mistä tykkäsin ja toisaalta sitte sellasia mitkä ei omaa silmää miellyttäny. Soittelin sit tutulle tatuointihemmolle, joka oli jo kesällä käytännössä lupautunu oman tatskan mulle väsäämään, ja sehän kutsu mut studiolleen jo seuraavalla viikolla. Sille näytin ne kuvat ja se lupas viikonloppuna piirtää mulle ihan oman version, missä tulee esille just ne piirteet mistä niissä mallikuvissa tykkäsin. Ja seuraavaks tiistaiks se sit pyys mua tulee uudestaan, et voitais ryhtyy ihan tositoimiin.\nKyseinen tatuointistudio on muuten nimeltään Blue Dragon, ja se on yks Suomen vanhimmista -ja luonnollisesti parhaista- studioista. Tää mun perhetuttu, Eppu, on ite tehny tatskoi vuodesta -89 ja on kyl uskomattoman taitava ja kaiken lisäks älyttömän hyvä tyyppi >:)\nViime tiistaiaamuna tuli sit Epulta viesti, jossa oli kuva hahmotelmasta ja olin heti ihan myyty. Loppupäivä oli koulussa aika tuskallinen ku en ois malttanu oottaa iltapäivään saakka. Skippasin äikän tunninki et pääsin jo yheltä lähtee.. :D Sit studiolla katteltiin tota alustavaa kuvaa ja ainoo asia, jota halusin vähän muuttaa oli toi pyrstö. Ja ihan vähän päädyttiin sit nenääki muokkaa. Täs on kuvat siit alkuperäsestä luonnoksesta ja sit lopullisesta mallista, jossa on äärirajat piirrettynä:\nSit ruvettiin asettelee mallii kohilleen. Tohon länttästiin semmonen vähän ku leima, jota saatiin pari kertaa hinkkailla pois ku halusinki siirtää viel millin johonki suuntaan.. :'D Mut kylhän se oikee kohta sit löyty ja Eppu pääs ottaa aseet esille.\nVarmaan ensimmäinen kysymys, joka ihmisillä tulee tästä koko tatskahommasta mieleen, on "Sattukse??" Jokanenhan sen kokee tavallaan, mut itelläni on suht herkkä iho mut sitte taas henkisesti en oo kovin kipuherkkä. Eli kylhän toi tosiaan tuntu iha mukavasti mut koitin pysyy rentona ja aatella et kerranhan -tai siis pari tuntia- se vaan kirpasee. Se meni myös sillee jännästi, et ensin ku ääriviivoi tehtiin nii tuntu et se terä porautuu luihin asti, sit tuli pieni turtumisvaihe ku tehtiin varjostuksia ja sit loppuu kohti ku iho oli jo joka kohast niin ärtyny ni rupes joka kerral viiltää senkärangas asti. Eppu sano tosi helpottavasti et ei tää viimeistelyvaihe kestä ku semmoset 5-10 minuuttii... Jotenki sen kestin, mut oli kyl ehkä elämäni pisimmät viis tai kymmenen minuuttii :D\nTäs kuvii tekovaiheesta ku ensin vaa rajoja tehty, sit jo vähän väritetty sisältäki ja viimeseks sit valmiina, vähä verisenä ja likasena.\nOli aika mukavaa ku toi koko tatskan alue piti vielä viimeseks hinkata puhtaaks ylimääräsestä väristä ynnä muusta... Ja ehkä koko päivän jännin vaihe oli nousta siit tuolista parin tunnin kärvistelyn jälkeen ja kävellä peilin eteen. En eka ees uskaltanu kääntyy ku oli niin epätodellinen olo, mut sit ku sain itteni rohkastuu nii olin kyl sanaton. En osannu muuta ku önistä jotai 'wau' tms ja nauraa iha epäuskosena. Hieno hetki kaiken kaikkiaan.\nNyt oon eläny tän tatskan kans jo about 5 päivää enkä enää osaa kuvitella tota oikeeta lapaa ilman sitä. Niskat on tullu kipeiks ku peilin ohi pitää aina kävellä viistosti et näkee onks tyyppi viel tallella ;D Ja on se ehkä vähän siitäki et tota pitää rasvailla nelisen kertaa päivässä, ja paikkana lapa on ehkä vähän hankala ku pitää nii ihmeellisesti vääntelehtii et saa joka kohan rasvattuu. Nyt siit viel lähtee sitä ylimäärästä väriä ja sellast rupee, mut sen pitäis parin viikon sisäl olla parantunu kokonaan :)\nTäs viel kuva heti siistimisen jälkeen, ja hyvältähän se jo näytti, mitä nyt vähän iho punotti :D\nLähettänyt Laura klo 22.36\nSissi Luoto 24. maaliskuuta 2013 klo 14.50\nVÄHÄN SIISTIII! et oo kertonu mulle mitää?!\nhehee kiitos, ja joo halusin pitää yllärin ;D et älä huoli, en mä täst paljoo muutenkaa huudellu >;)


Käännösmuisti - Acolad\nEtusivuKäännöksiä tukeva teknologiaKäännösmuisti\nNopeammat toimitusajat käännöksille\nYhdenmukainen sisältö ja sanasto\nAikaisemmin käännetyt tekstit ja toistot alentavat kustannuksia\nKäännösmuisti on jokaiselle asiakkaalle tehtävä tietokanta, joka sisältää asiakkaan käännetyt tekstit. Käännösmuistiohjelma tutkii, löytyykö käännettävää tekstiä tietokannasta jo aiemmin käännettynä, ja ehdottaa sitä. Tehokkuus paranee sitä mukaa kun käännösmuistia käytetään. Käännösten yhdenmukaisuus paranee myös terminologian osalta. Kustannukset vähenevät, aikaa säästyy ja toimitusajat nopeutuvat.\nKäännösmuisti tallentaa kaikkien käännöstesi tekstit ja poistaa uusien projektien käännettävien sanojen määrästä toistot. Algoritmit tunnistavat ja ehdottavat kääntäjälle jo käännettyjä tekstisegmenttejä. Käännösmuistia voivat käyttää turvallisesti useammat saman projektin parissa työskentelevät kääntäjät samanaikaisesti palvelimen kautta.\nMilloin käännösmuistia kannattaa käyttää?\nKäännösmuistiohjelma on tekninen työkalu, josta on eniten hyötyä suurten tekstimäärien ja paljon toistoa sisältävien tekstien kääntämisessä. Sitä voidaan käyttää kaikenlaisessa kääntämisessä, mutta käyttö ei kannata, jos teksti on luovaa eikä siksi tule toistumaan myöhemmin. Esimerkkejä parhaiten sopivista teksteistä:\nkäyttöoppaat ja -ohjeet


Tuleva äiti: Lahjontaa\nSain anopilta synttärilahjaksi lahjakortin tulevan äidin hemmotteluhoitoon! Sinne menen sitten torstaina rentoutumaan. En kysellyt aikaa varatessa että mitä pitää sisällään, sen näkee sitten. Mutta muuten olo tehdään hyväksi tyynyjen yms muiden kanssa että mahan kanssa on helppo olla.\nIhanaa, tulisi jo äkkiä torstai! Huomenna tulisi 35 viikkoa täyteen, mikä tarkoittaa sitä että jos synnytys käynnistyy saan mennä omalle synnärille synnyttämään! Mikä on hyvä, sillä se naistenklinikka ei olisi kauheasti houkuttanut.\nLähettänyt Alanis klo 15.29\nharika 19. joulukuuta 2011 klo 16.06\nMoikka! Jännittävää, mulla on myös 34+6 tänään esikoista odotellessa, ja kahlasinkin blogisi läpi melkein yhdeltä istumalta tänne eksyttyäni. Myös ammatinvalinta on yheistä, tosin omani vielä opintovaiheessa, ja jää nyt siis pienoiselle tauolle vauvan myötä. :) Hyvää jatkoa, jään mielenkiinnolla seurailemaan blogiasi!\nPaukkuliini 19. joulukuuta 2011 klo 17.35\nIhana lahja! Nautihan olostasi siellä hoidossa.\nAlanis 19. joulukuuta 2011 klo 22.03\nHarika, yhteistä näyttää olevan meillä myös asuin kaupunki ja horoskooppimerkki :D\nharika 19. joulukuuta 2011 klo 22.58\nHahah! Ei oo totta :P


Urheilu · 16.8.2018 klo 12:19\nPerinteinen Vaasa Cup tekee paluun harjoituskauden ohjelmaan vuosien tauon jälkeen. Torstaina ja perjantaina mitellään muun muassa Satakunnan ja Pohjanlahden herruudesta. Sportin lisäksi Vaasa Cupiin tänä vuonna osallistuvat Lukko, Ässät sekä IF Björklöven Uumajasta.\nTorstain välieräparit ovat Ässät–Lukko (klo 16.45) ja Sport–Björklöven (klo 19.45). Välierien voittajat kohtaavat perjantaina loppuottelussa ja häviäjät pelaavat puolestaan kolmannesta sijasta. Kaikki ottelut lähetetään selostettuina Sportin Youtube-kanavalla.\nTurnauksessa Lukon kokoonpanossa on ensimmäistä kertaa mukana Porista Raumalle täksi kaudeksi siirtynyt puolustaja Ville Heinola.\n- Lukossa on treeneissä hyvä ja vauhdikas meno, olen tykännyt. Koko ajan mennään täysillä eteenpäin. Oma arkeni on muuttunut entistä enemmän urheilijan arjeksi. Nyt tätä tehdään täysipäiväisesti ja keskittyminen on suunnattu ainoastaan jääkiekkoon, Heinola kertoo.\nPitsiturnaus jäi 17-vuotiaalta puolustajalta välistä, sillä hän oli samaan aikaan alle 18-vuotiaiden mukana Kanadassa pelatussa Hlinka Gretzky Cupissa. Heinola edusti Pikkuleijonia neljässä ottelussa ja kirjautti niissä kaksi syöttöpistettä.\nSatakuntalaisjoukkueiden Vaasa Cupin ottelu on toistaiseksi viimeinen Jesperi Kotkaniemelle Ässä-paidassa. Nuori lupaus pelaa huomenna vielä Rauman Alumni All Star -hyväntekeväisyysottelussa ja jatkaa sieltä alle 20-vuotiaiden leirityksen kautta Montreal Canadiensin leiritykseen.\n1. kenttä: Heikki Liedes - Arttu Ilomäki - Aaro Vidgren, Janne Niskala - Jakub Krejcik\n2. kenttä: Linus Nyman - Justin Danforth - Toni Koivisto, Mark Auk - Jyri Marttinen\n3. kenttä: Janne Keränen - Tapio Laakso - Mikko Petman, Ville Heinola - Roni Sevänen\n4. kenttä: Eetu Koivistoinen - Jere Friberg - Ville Petman\n7. puolustaja: Tarmo Reunanen\n1. kenttä: Otto Kivenmäki - Jesperi Kotkaniemi - Aleksi Rekonen, Niko Peltola - Tommi Taimi\n2. kenttä: Sami Lähteenmäki - Peter Tiivola - Sakari Salminen, Saku Salmela - Juho Tommila\n3. kenttä: Jarno Kärki - Jussi Makkonen - Lenni Killinen, Jere Seppälä - Kristian Tuohilampi\n4. kenttä: Aki Juusela - Niklas Appelgren - Matti Lamberg\n13. hyökkääjä: Aleksi Varttinen ja 7. puolustaja: Niklas Peltomäki\nMaalissa: Andreas Bernard (Henri Kiviaho)


Ota vain kaksi viipaletta - Savon Sanomat\nPääkirjoitukset 11.08.2010 03:01\nOta vain kaksi viipaletta\nViime viikolla julkaistiin ilahduttava uutinen: suomalaiset aikuiset eivät enää liho.\nKyseessä on Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkijan, Titta Salopuron ja Diabetesliiton tutkimus. Viisivuotinen seuranta kohdistui viiden sairaanhoitopiirin alueelle asuviin, 45-75-vuotiaisiin suomalaisiin.\nSalopuro arvelee, että valistus on lopultakin purrut. Olen samaa mieltä. Terveys on nyt sellainen trendi, että kukaan tuskin voi jättäytyä siitä tietämättömäksi.\nHuolestuttavaa tutkimuksessa kuitenkin oli, että nuoret ja nuoret aikuiset jatkavat lihomistaan. Läskisota on siis vasta alussa.\nKäsittämätöntä, ettei yhtälö epäterveellinen ruoka ja ylipaino tahdo mennä ihmisten jakeluun. Vanha sanonta, olet mitä syöt, on yhä enemmän kuin totta.\nTiedon puutteesta ei voi ainakaan syyttää ketään. Tietoa terveestä ravinnosta tulee nykyisin joka tuutista.\nVannon itse syömisessä kohtuuden nimeen. Kiitän tästä lämpimästi äitiäni, joka juurrutti terveelliset ruokatottumukset minuun jo lapsena.\nLapsuuden opit eivät ole koskaan estäneet elämääni herkkusuuna. Syön mitä vain kaloreita laskematta, mutta kohtuullisesti.\nMonet ihmiset syövät yksinkertaisesti liikaa ja liian huonolaatuista ruokaa sekä liikkuvat liian vähän. Sellainen lihottaa. Älä ota kolmatta juustonviipaletta, sillä joka kolmas viipale juustoa on silkkaa rasvaa.\nKohtuuden rinnalla pitäisi korostaa entistä enemmän ruuan laatua.\nTervehdin ilolla keittiökeskeisen kotielämän sekä luomu- ja lähiruokien muuttumista muoti-ilmiöksi.\nMaalaisjärki tuppaa kuitenkin usein unohtua ostoksilla. Monet ostavat kiireeseen vedoten kaiken valmiina. Onko meillä muka niin kiire, ettemme ehdi edes miettiä, mitä syömme?\nVoi, kuinka minua ärsyttää, kun tunnettu ravintoterapeutti mainostaa televisiossa vatsalle hyvää tekevää juomaa.\nOlen tarkkaillut salaa kassajonoissa nuorten perheiden ostoksia: pizzaa, juustoa, valmiita eineksiä, vaaleaa leipää, makeisia ja sitten sitä ravintoterapeutin mainostamaa ihmejuomaa.\nKuvittelevatko ihmiset tosissaan, että juomalla kyseistä juomaa voit samalla ahmia surutta mitä tahansa roskaruokaa, suolistosi kiittää, etkä liho?\nYhtä terveellisen, hyvältämaistuvan ja vielä paljon halvemman juoman saa aikaan kotona, kun lataa tehosekoittimeen vaikka rasvatonta piimää, banaanin, marjoja sekä leseitä ja survaisee ne sekaisin. Siihen menee vain kaksi minuuttia.\nEn suostu uskomaan, että teollisesti valmistettu voi olisi ravintoarvoiltaan yhtä hyvää kuin itse tuoreista tehty.\nRuokakohuja riittää. Lihapullissa on broilerinnahkaa, sianlihassa antibiootteja, jogurtissa kovakuoriainen, sekavihanneksissa kuminhanskapaloja ja superterveellisenä pidetty gojimarja on sekin täynnä torjunta-aineita, eikä marja ole edes ravintoarvoiltaan mustikkaa kummempi.\nHaluan tietää, mitä syön. Tuoteselosteviidakossa seikkailu ei ole kuitenkaan ihan helppo juttu.\nLöysin äskettäin oppaaksi tälle matkalle ruotsalaisen Mats-Erik Nilssonin kirjan Petos lautasella.\nKirja avaa ravisuttavalla tavalla teollisten elintarvikkeiden E-koodit ja paljastaa paljon muutakin.\nSamaan aiheeseen vielä hieman syvemmälle sukeltaa amerikkalaisen Michael Pollanin kirja Defence of Food.\nLuettavaa löytyy lähempääkin. Varkauden oma Luomu-Ulla, tietokirjailija Ulla Lehtonen on jo vuosikymmeniä toiminut puhtaan ravinnon apostolina ja julkaissut aiheesta lukuisia teoksia.\nSuosittelen näiden kirjojen selaamista ennen seuraavaa kauppareissua.\nKirjoittaja on Savon Sanomien KeskiSavon toimituksen toimittaja Varkaudessa.


Kuolleeksi julistamisesta annetun lain uudistaminen - PDF\nDownload "Kuolleeksi julistamisesta annetun lain uudistaminen"\n1 LAUSUNTOJA JA SELVITYKSIÄ 2003:7 Kuolleeksi julistamisesta annetun lain uudistaminen Tiivistelmä lausunnoista\n2 LAUSUNTOJA JA SELVITYKSIÄ 2003:7 Kuolleeksi julistamisesta annetun lain uudistaminen Tiivistelmä lausunnoista OIKEUSMINISTERIÖ HELSINKI 2003\n4 KUVAILULEHTI O I K E U S M I N I S T E R I Ö Tekijät (toimielimestä: toimielimen nimi, puheenjohtaja, sihteeri) Tuomo Antila Julkaisun nimi Kuolleeksi julistamisesta annetun lain uudistaminen. Tiivistelmä lausunnoista Julkaisun osat Julkaisun päivämäärä Julkaisun laji Lausuntotiivistelmä Toimeksiantaja Oikeusministeriö Toimielimen asettamispäivä Johdanto 2. Yhteenveto lausunnoista 3. Yksityiskohtaiset kannanotot 4. LIITE: Luettelo viranomaisista ja yhteisöistä, joilta oikeusministeriö pyysi lausuntoa Tiivistelmä Kuolleeksi julistamisesta annetun lain uudistamistyöryhmän mietinnöstä saatiin lausunnot yhteensä 23 viranomaiselta ja yhteisöltä. Kaikki lausunnonantajat pitivät työryhmän ehdotuksia oikeansuuntaisina. Ehdotukset kuolleeksi julistamisen edellytysten ja kuolleeksi julistamista koskevissa asioissa noudatettavan menettelyn uudistamisesta saivat yleisesti ottaen laajaa kannatusta. Useat lausunnonantajat pitivät tarpeellisena myös kansainvälisyksityisoikeudellisten säännösten ottamista lakiin ja Suomen viranomaisten kansainvälisen toimivallan laajentamista. Työryhmän ehdotus viranomaisaloitteisten kuolleeksijulistamisasioiden käsittelyn siirtämisestä käräjäoikeuksilta maistraateille sai lausunnoissa laajaa tukea. Kaksi lausunnonantajaa katsoi, että työryhmän ehdotuksesta poiketen myös yksityisten hakemuksesta vireille tulevat kuolleeksijulistamisasiat olisi perusteltua siirtää maistraattien käsiteltäviksi. Avainsanat: (asiasanat) Kuolleeksi julistaminen Muut tiedot Sarjan nimi ja numero Lausuntoja ja selvityksiä 2003:7 ISSN ISBN Kokonaissivumäärä Kieli suomi Hinta Luottamuksellisuus julkinen Jakaja Oikeusministeriö Kustantaja Oikeusministeriö\n5 PRESENTATIONSBLAD J U S T I T I E M I N I S T E R I E T Författare (uppgifter om organet: organets namn, ordförande, sekreterare) Tuomo Antila Utgivningsdatum Typ av publikation Sammandrag av utlåtanden Uppdragsgivare Justitieministeriet Datum då organet tillsattes Publikation (även den finska titeln) Revidering av lagen om dödförklaring. Sammandrag av utlåtanden (Kuolleeksi julistamisesta annetun lain uudistaminen. Tiivistelmä lausunnoista) Publikationens delar 1. Inledning 2. Sammandrag av utlåtanden 3. Detaljerade ställningstaganden 4. BILAGA: Förteckning över myndigheter och samfund av vilka justitieministeriet begärde ett utlåtande Referat Sammanlagt 23 myndigheter och samfund gav sitt utlåtande om betänkandet av arbetsgruppen för revidering av lagen om dödförklaring. Alla remissinstanserna ansåg arbetsgruppens förslag vara i rätt riktning. Förslagen till reformeringen av förutsättningarna för dödförklaring och förfarandet vid dödförklaring fick allmänt taget omfattande stöd av remissinstanserna. Flera remissinstanser ansåg det nödvändigt att det också införs internationellt privaträttsliga bestämmelser i lagen och att de finska myndigheternas internationella behörighet utvidgas. Arbetsgruppens förslag om att ärenden om dödförklaring som inleds på myndigheternas initiativ skall överföras från tingsrätterna till magistraterna fick ett omfattande stöd i utlåtandena. Till skillnad från arbetsgruppens förslag ansåg två remissinstanser att det är mo tiverat att överföra till magistraterna även ärenden om dödförklaring som inleds på privatpersoners ansökan. Nyckelord Dödförklaring Övriga uppgifter (Oskari- och HARE-numren, andra referensnumren) Seriens namn och nummer Justitieministeriet, Utlåtanden och utredningar 2003:7 ISSN ISBN Sidoantal 16 Språk finska Pris Sekretessgrad offentlig Distribution Justitieministeriet Förlag Justitieministeriet\n6 2 SISÄLLYSLUETTELO LAUSUNTOTIIVISTELMÄ Johdanto Yhteenveto lausunnoista Yksityiskohtaiset kannanotot luku. Yleiset säännökset luku. Kuolleeksi julistaminen tuomioistuimen päätöksellä Kuolleeksi julistaminen ilman odotusaikaa Kuolleeksi julistaminen odotusajan kuluttua Vireillepano Toimivaltainen tuomioistuin Vireillepanoon oikeutetut Kuuleminen luku. Kuolleeksi julistaminen maistraatin päätöksellä Edellytykset Vireilletulo Toimivaltainen maistraatti Selvittämisvelvollisuus Kutsu ja sen tiedoksianto Kuolinpäivän määrääminen Maistraatin päätöksen tiedoksianto luku. Omaisuuden takaisin luovuttaminen Luovutusvelvollisen muu suoritusvelvollisuus luku. Kansainvälisen yksityisoikeuden alaan kuuluvat säännökset Suomen viranomaisten kansainvälinen toimivalta Vieraassa valtiossa annetun päätöksen tunnustaminen Tunnustamatta jättämisen perusteet luku. Erinäisiä säännöksiä Maistraatin oikeus saada tietoja Taloudelliset vaikutukset...11 Muita huomautuksia...12 LIITE... 13\n7 4 1. JOHDANTO Kuolleeksi julistamisesta annetun lain uudistamistyöryhmän mietintö valmistui 28 päivänä marraskuuta Mietinnössä ehdotetaan kuolleeksi julistamista koskevan sääntelyn uudistamista kokonaisuudessaan. Laki kuolleeksi julistamisesta (15/1901) kumottaisiin ja korvattaisiin uudella samannimisellä lailla. Työryhmä ehdottaa kuolleeksi julistamisen edellytyksiä koskevien säännösten ajanmukaistamista. Päätös kadonneen henkilön kuolleeksi julistamisesta olisi mahdollista saada aikaisempaa olennaisesti lyhyempien odotusaikojen jälkeen ja nykyistä useammin kokonaan ilman odotusaikaa. Väestötietojärjestelmän tietojen ajan tasalla pitämiseen liittyvässä, väestökirjaviranomaisten aloitteesta tapahtuvassa kuolleeksi julistamisessa sovellettava ikäraja korotettaisiin 90 vuodesta sataan vuoteen. Toimivalta kuolleeksijulistamisasioissa ehdotetaan jaettavaksi käräjäoikeuksien ja maistraattien kesken. Yksityisten hakemukset kadonneen henkilön julistamisesta kuolleeksi käsiteltäisiin ehdotuksen mukaan käräjäoikeuksissa, kuten nykyisinkin. Väestötietojärjestelmän tietojen ajan tasalla pitämiseen liittyvien kuolleeksi julistamista koskevien asioiden käsittely ehdotetaan sitä vastoin siirrettäväksi käräjäoikeuksilta maistraateille. Myös kuolleeksi julistamista koskevissa asioissa noudatettava menettely ehdotetaan uudistettavaksi. Käräjäoikeudessa käsiteltävissä asioissa kuulutusmenettelyä tehostettaisiin. Väestötietojärjestelmän tietojen ajan tasalla pitämiseen liittyvissä asioissa pyrittäisiin nykyistä paremmin turvaamaan niiden henkilöiden oikeusturva, joiden kuolleeksi julistamisesta on kysymys. Tämän vuoksi lakiin otettaisiin säännökset maistraatin selvittämis- ja tiedoksiantovelvollisuudesta. Lakiehdotukseen sisältyy myös säännökset Suomen viranomaisten kansainvälisestä toimivallasta kuolleeksi julistamista koskevissa asioissa, sovellettavasta laista sekä vieraassa valtiossa annetun kuolleeksijulistamispäätöksen tunnustamisesta. Suomen viranomaisten kansainvälinen toimivalta laajenisi koskemaan Suomen kansalaisten lisäksi sellaisia henkilöitä, joiden viimeinen tiedossa oleva asuin- tai kotipaikka on Suomessa. Oikeusministeriö pyysi 28 päivänä marraskuuta 2002 mietinnöstä lausuntoa 24 viranomaiselta ja yhteisöltä, joista 23 antoi lausunnon. Viranomaiset ja yhteisöt, joilta lausuntoa pyydettiin ja jotka sen antoivat, on lueteltu tiivistelmän liitteessä. 2. YHTEENVETO LAUSUNNOISTA Kaikki lausunnonantajat pitävät työryhmän ehdotuksia oikeansuuntaisina. Ehdotukset kuolleeksi julistamisen edellytysten ja kuolleeksi julistamista koskevissa asioissa noudatettavan menettelyn uudistamisesta saavat yleisesti ottaen laajaa kannatusta. Useat lausunnonantajat pitävät tarpeellisena myös kansainvälisyksityisoikeudellisten säännösten ottamista lakiin ja Suomen viranomaisten kansainvälisen toimivallan laajentamista.\n8 5 Valtaosa niistä lausunnonantajista, jotka erityisesti ottavat kantaa työryhmän ehdotukseen toimivallan jakamisesta käräjäoikeuksien ja maistraattien kesken, kannattaa työryhmän ehdotusta sellaisenaan. Hämeenlinnan maistraatti ja Rovaniemen maistraatti kuitenkin katsovat, että myös yksityisten hakemuksesta vireille tulevat kuolleeksi julistamista koskevat asiat olisi perusteltua siirtää maistraattien käsiteltäviksi. Toisaalta Valtakunnansyyttäjänvirasto ja Käräjäoikeustuomarit ry nimenomaisesti kannattavat työryhmän ehdotusta siitä, että yksityisten hakemuksesta vireille tulevat asiat käsitellään edelleen käräjäoikeuksissa. Yksittäisistä säännösehdotuksista lausunnonantajat esittävät eniten kriittisiä huomautuksia maistraatin selvittämis- ja tiedoksiantovelvollisuuden sekä vieraassa valtiossa annetun kuolleeksijulistamispäätöksen tunnustamisen osalta. Selvittämis- ja tiedoksiantovelvollisuutta pidetään ehdotetussa muodossa tarpeettoman laajana, ja vieraassa valtiossa annetun päätöksen tunnustamista koskevaa sääntelyä ei pidetä käytäntöä ajatellen riittävän selkeänä. Lisäksi neljä lausunnonantajaa pitää työryhmän ehdotusta puutteellisena siinä suhteessa, että lakiehdotukseen ei ole otettu säännöksiä menettelystä, jota on noudatettava, kun kuolleeksijulistamispäätös osoittautuu virheelliseksi. 3. YKSITYISKOHTAISET KANNANOTOT 1 luku. Yleiset säännökset 1-2 (ei huomautuksia) 2 luku. Kuolleeksi julistaminen tuomioistuimen päätöksellä 3. Kuolleeksi julistaminen ilman odotusaikaa Jos kadonnut henkilö on kadotessaan ollut välittömän hengenvaaran aiheuttaneessa onnettomuudessa tai muussa siihen rinnastettavassa tilanteessa, hänen kuolleeksi julistamistaan voidaan hakea välittömästi katoamisen jälkeen. Onnettomuustutkintakeskus ja Helsingin käräjäoikeus pitävät pykälää perusteltuna ja katsovat, että se selkeyttäisi oikeustilaa. 4. Kuolleeksi julistaminen odotusajan kuluttua Kadonneen henkilön kuolleeksi julistamista voidaan muissa kuin 3 :ssä mainituissa tapauksissa hakea odotusajan kuluttua. Odotusaika lasketaan siitä, kun kadonnut henkilö on tiettävästi viimeksi ollut elossa. Jos kadonnut henkilö on kadotessaan ollut olosuhteissa, joihin liittyy hengenvaara, tai jos katoamiseen liittyvät olosuhteet ja muut seikat huomioon\n9 6 ottaen muutoin on erittäin todennäköistä, että hän on kuollut, odotusaika on yksi vuosi. Muissa kuin 2 momentissa mainituissa tapauksissa odotusaika on viisi vuotta. Useat lausunnonantajat (sosiaali- ja terveysministeriö, Eläketurvakeskus, Kansaneläkelaitos, Tilastokeskus, Helsingin käräjäoikeus, Porin käräjäoikeus ja Ålands tingsrätt) nimenomaisesti kannattavat ehdotusta odotusaikojen lyhentämisestä. Ålands tingsrätt esittää 1 momentin muotoilemista siten, että päätös kuolleeksi julistamisesta voitaisiin tehdä odotusajan kuluttua. Tällöin vältettäisiin se hakijan kannalta epätyydyttävä lopputulos, että hakemus joudutaan hylkäämään ennenaikaisena, jos se on tehty ennen kuin odotusaika on kulunut umpeen. Helsingin käräjäoikeus esittää 3 momentin täsmentämistä esimerkiksi seuraavasti: "Jos henkilö on kadonnut olosuhteissa, joissa voidaan pitää todennäköisenä, että hän on kuollut, odotusaika on viisi vuotta." 5. Vireillepano Kuolleeksi julistamista koskeva asia pannaan vireille käräjäoikeudessa hakemuksella. Käräjäoikeustuomarit ry ehdottaa, että pykälään lisätään maininta hakemukseen liitettävistä onnettomuustutkinta-asiakirjoista tai vastaavista henkilön katoamista koskevista selvityksistä. 6. Toimivaltainen tuomioistuin Kuolleeksi julistamista koskevan asian käsittelee se tuomioistuin, jonka tuomiopiirissä kadonneella henkilöllä on viimeksi ollut kotikunta tai väestökirjanpitokunta. Jos haetaan usean samalla kertaa kadonneen henkilön julistamista kuolleeksi, asian voi käsitellä tuomioistuin, joka on 1 momentin nojalla toimivaltainen heistä jonkun osalta. Jos Suomessa ei ole tuomioistuinta, joka olisi 1 tai 2 momentin nojalla toimivaltainen käsittelemään asian, asian käsittelee se tuomioistuin, jonka tuomiopiirissä hakijalla on kotikunta, tai, jollei hakijalla ole kotikuntaa Suomessa, Helsingin käräjäoikeus. Helsingin käräjäoikeus pitää pykälää tarkoituksenmukaisena. Ålands tingsrätt katsoo, että tarkoituksenmukaisuus- ja työnjakonäkökulmasta voidaan kyseenalaistaa se, että 3\n10 7 momentin mukainen jäännöstoimivalta uskotaan juuri Helsingin käräjäoikeudelle. Kysymykseen voisi tulla myös jokin muu käräjäoikeus, jolla on tarvittava kielitaito. 7. Vireillepanoon oikeutetut Kuolleeksi julistamista koskevan hakemuksen voi tehdä kadonneen henkilön aviopuoliso tai perillinen taikka muu henkilö, jonka oikeus saattaa riippua kuolleeksi julistamisesta. Heillä on myös oikeus jatkaa toisen henkilön hakemusta. Helsingin käräjäoikeus esittää, että käytännössä saattaa joskus esiintyä tilanteita, joissa oikeus hakemuksen tekemiseen voisi perustua myös esimerkiksi vahvoihin tunnesyihin. Ålands tingsrätt katsoo, että ilmaisu "perillinen" ei ole yksiselitteinen, ja toteaa, ettei mietinnöstä ilmene, onko tällä tarkoitettu yleistestamentinsaajaa. Käräjäoikeustuomarit ry esittää, että selvennyksenä voisi ainakin perusteluissa mainita, onko tarkoitus sallia valtiolle oikeus hakemuksen tekemiseen perintökaaren 5 luvun 1 :n mukaisessa tilanteessa. Lisäksi yhdistyksen mukaan olisi aiheellista harkita, tulisiko lakiin jättää mahdollisuus kuolleeksi julistamiseen yleisen edun vuoksi ehdotetun 2 luvun mukaisessa menettelyssä ja minkä viranomaisen tulisi tällöin olla oikeutettu hakemuksen tekemiseen. 8. Kuuleminen Kadonneen henkilön aviopuolisolle ja perillisille on varattava tilaisuus tulla kuulluksi hakemuksen johdosta. Jos kadonneelle henkilölle on määrätty edunvalvoja, myös tälle on varattava tilaisuus tulla kuulluksi. Tilaisuutta tulla kuulluksi ei tarvitse varata, jos tiedoksianto olisi toimitettava oikeudenkäymiskaaren 11 luvun 9 :ssä tarkoitetulla tuomioistuimen kuulutuksella. Käräjäoikeustuomarit ry esittää, että laista tai perusteluista tulisi selvästi ilmetä, että kuolleeksi julistaminen on asia, jossa sovinto ei ole sallittu. Tämän lähtökohdan selventämiseksi lakiin tulisi ottaa säännös, jonka mukaan käräjäoikeus voi harkintansa mukaan kuulla viranomaisia, kuten poliisia. Suomen Syyttäjäyhdistys ry katsoo, että laissa olisi otettava huomioon kuolleeksi julistamista koskevan lainsäädännön mahdollinen väärinkäyttö. Tästä syystä voisi olla perusteltua, että käräjäoikeuden tulisi aina kuulla poliisia tai varata sille tilaisuus tulla kuulluksi (ei huomautuksia)\n11 8 3 luku. Kuolleeksi julistaminen maistraatin päätöksellä 12. Edellytykset Henkilö voidaan julistaa kuolleeksi maistraatin päätöksellä, kun on kulunut: 1) sata vuotta sen kalenterivuoden päättymisestä, jonka aikana hän on syntynyt; ja 2) viisi vuotta sen kalenterivuoden päättymisestä, jonka aikana hän on tiettävästi viimeksi ollut elossa. Useat lausunnonantajat (Tilastokeskus, Helsingin käräjäoikeus, Ålands tingsrätt, Helsingin maistraatti, Käräjäoikeustuomarit ry ja Suomen Henkikirjoittajayhdistys ry) kannattavat työryhmän ehdotusta ikärajan korottamisesta sataan vuoteen. Tampereen käräjäoikeus kuitenkin katsoo, että ikärajan korottamiseen ei ole tarvetta. Sen mukaan ikärajan korottaminen todennäköisesti lisäisi yksityisten aloitteesta käräjäoikeudessa käsiteltäviä kuolleeksijulistamisasioita. Virheellisen päätöksen riski 90 vuoden ikärajaa sovellettaessa olisi käräjäoikeuden näkemyksen mukaan olematon, kun otetaan huomioon maistraateille asetettu selvittämisvelvollisuus. 13. Vireilletulo Maistraatin on vuosittain omasta aloitteestaan selvitettävä, onko väestötietojärjestelmän tietojen mukaan elossa sellaisia henkilöitä, joiden kuolleeksi julistamiseen on 12 :n mukaiset edellytykset. Helsingin maistraatti katsoo, että säännös maistraatin oma-aloitteisesta selvittämisvelvollisuudesta on epärealistinen. Pykälä tulisi maistraatin mielestä muotoilla siten, että 12 :n 2 kohdan mukaiseen selvitykseen tulisi ryhtyä vain viranomaisten aloitteesta. Vaasan maistraatti ehdottaa pykälän muotoilemista seuraavasti: "Maistraatin on vuosittain omasta aloitteestaan selvitettävä, onko väestötietojärjestelmässä merkitty elossa oleviksi sellaisia henkilöitä, joiden kuolleeksi julistamiseen on 12 :n mukaiset edellytykset." Ålands tingsrätt huomauttaa, että ruotsinkielisessä lakitekstissä ilmaisun "vireilletulo" vastineena käytetty ilmaisu "anhängigblivande" on epäonnistunut. 14. Toimivaltainen maistraatti\n12 9 Kuolleeksi julistamista koskevan asian käsittelee se maistraatti, jonka toimialueella henkilöllä on viimeksi ollut kotikunta tai väestökirjanpitokunta. Jos Suomessa ei ole maistraattia, joka olisi 1 momentin nojalla toimivaltainen käsittelemään asian, asian käsittelee Helsingin maistraatti. Ålands tingsrätt esittää 2 momentin osalta vastaavan huomautuksen kuin 6 :n 3 momentin osalta. 15. Selvittämisvelvollisuus Maistraatin on kunkin sellaisen henkilön osalta, jonka kuolleeksi julistamiseen on 12 :n 1 kohdassa säädetty edellytys, hankittava kohtuudella saatavissa oleva selvitys siitä, onko hän ollut viimeksi kuluneiden viiden kalenterivuoden aikana elossa. Hämeenlinnan maistraatti katsoo, että lakiin tai asetukseen tulisi ottaa yksityiskohtaisemmat säännökset siitä, millä tavoin pykälässä tarkoitettu selvitys on toimitettava. Maistraatti toteaa, että pykälän perusteluissa on esitetty useampia selvittämistapoja. Maistraatti esittää harkittavaksi, onko näin laaja selvittämisvelvollisuus tarpeen. 16. Kutsu ja sen tiedoksianto Maistraatin on kutsuttava kutakin sellaista henkilöä, jonka kuolleeksi julistamiseen on selvitetty olevan edellytykset, ilmoittautumaan maistraatille viimeistään kutsussa mainittuna määräpäivänä uhalla, että hänet voidaan julistaa kuolleeksi. Maistraatin on samalla kutsuttava kaikkia, jotka voivat antaa tietoja siitä, onko asianomainen henkilö elossa vai kuollut, ilmoittamaan samassa ajassa tietonsa maistraatille. Jos asianomaiselle henkilölle on merkitty väestötietojärjestelmään voimassa oleva osoite, kutsu on lähetettävä siihen. Jos väestötietojärjestelmästä tai muista väestökirjoista ilmenee, että asianomaisella henkilöllä on Suomessa aviopuoliso tai läheisiä sukulaisia, kutsu on annettava tiedoksi aviopuolisolle ja vähintään yhdelle sukulaiselle. Jos asianomaiselle henkilölle on määrätty edunvalvoja, kutsu on annettava tiedoksi myös tälle. Kutsu annetaan lisäksi tiedoksi yleistiedoksiantona siten kuin hallintolain ( / ) 62 :ssä säädetään. Maistraatin on julkaistava kuulutus kutsusta virallisessa lehdessä jonkin kuukauden ensimmäisessä numerossa viimeistään kolme kuukautta ennen määräpäivää. Hämeenlinnan maistraatti esittää harkittavaksi, onko ehdotettu perusteellinen kuuleminen ja sukulaisten etsiminen tarpeen. Sukulaisten etsimisen voisi maistraatin mukaan joka tapauksessa rajoittaa väestötietojärjestelmästä ilmeneviin tietoihin. Maistraatti pitää kuuluttamista virallisessa lehdessä hyödyttömänä. Jos kuuluttamista pidetään asianmukaisena\n13 10 ja tarpeellisena, sen olisi tapahduttava jossakin yleisesti leviävässä sanomalehdessä. Myös Suomen Henkikirjoittajayhdistys ry esittää vielä harkittavaksi, onko näin laaja kuulemismenettely tarpeellinen. 17 (ei huomautuksia) 18. Kuolinpäivän määrääminen Julistaessaan henkilön kuolleeksi maistraatin on määrättävä se päivä, jona hänen katsotaan kuolleen. Kuolinpäiväksi on määrättävä 1 päivä tammikuuta sinä vuonna, joka ensiksi alkaa sen jälkeen, kun on kulunut sata vuotta henkilön syntymästä ja viisi vuotta siitä, kun hän on tiettävästi viimeksi ollut elossa. Hämeenlinnan maistraatti esittää harkittavaksi, olisiko mahdollista, että maistraatin päätöksellä kuolleeksi julistettavalle henkilölle voitaisiin määritellä oikea kuolinpäivä, jos se on maistraatin tiedossa. 19. Maistraatin päätöksen tiedoksianto Jos väestötietojärjestelmästä tai muista väestökirjoista ilmenee, että kuolleeksi julistetulla on Suomessa aviopuoliso tai läheisiä sukulaisia, maistraatin päätös on annettava tiedoksi aviopuolisolle ja vähintään yhdelle sukulaiselle. Jos kuolleeksi julistetulle on määrätty edunvalvoja, päätös on annettava tiedoksi myös tälle. Ålands tingsrätt katsoo, että niissä tapauksissa, joissa kuolleeksi julistetulla ei ole pykälässä tarkoitettuja aviopuolisoa, läheisiä sukulaisia eikä edunvalvojaa, päätös tulisi perintökaaren 18 luvun 4 :n säännös huomioon ottaen viime kädessä antaa tiedoksi poliisiviranomaiselle. Hämeenlinnan maistraatti ja Suomen Henkikirjoittajayhdistys ry esittävät vastaavat huomautukset kuin 16 :n osalta. 4 luku. Omaisuuden takaisin luovuttaminen 20 (ei huomautuksia)\n14 Luovutusvelvollisen muu suoritusvelvollisuus Jos luovutettava omaisuus ei ole tallella tai muuten luovutettavissa, sen arvo on korvattava. Jos luovutettavan omaisuuden arvo on alentunut merkittävästi kulumisen tai vahingoittumisen vuoksi, luovutusvelvollisen on korvattava arvon aleneminen. Jos omaisuuden arvo on alentunut muusta syystä, luovutusvelvollisen on suoritettava kohtuullinen korvaus omaisuuden arvon alenemisesta, jos siihen katsotaan olevan erityistä syytä. Luovutusvelvollisen on luovutettava omaisuudesta saamansa tuotto tai korvattava sen arvo. Jos luovutettava omaisuus on rahaa, luovutusvelvollisen on maksettava luovutettavalle määrälle korkolain (633/1982) 3 :n 2 momentin mukaista korkoa siitä lähtien, kun hän sai omaisuuden haltuunsa. Luovutusvelvollisen on myös suoritettava kohtuullinen korvaus omaisuudesta saamastaan hyödystä, jollei tämän voida katsoa sisältyvän omaisuuden arvon alenemisesta suoritettavaan korvaukseen. Tuotto on kuitenkin luovutettava tai sen arvo korvattava, korkoa maksettava taikka hyöty korvattava aikaisintaan siitä lähtien, kun luovutusvelvollinen sai tiedon, että hän ei ole oikeutettu omaisuuteen. Jos luovutettava omaisuus on rahaa tai jos omaisuuden arvo on korvattava, luovutusvelvollisen on maksettava korkoa korkolain 4 :n 1 momentin mukaisesti luovuttamisvaatimuksen esittämisestä lukien. Jos 1 4 momentin mukaista suoritusvelvollisuutta on olosuhteisiin nähden pidettävä kohtuuttomana, sitä voidaan sovitella. Käräjäoikeustuomarit ry huomauttaa 5 momentin osalta, että perustelujen mukaan sovittelu voi tulla kysymykseen ennen muuta tilanteissa, joissa luovutusvelvollinen on pitänyt omaisuutta hallussaan vilpittömässä mielessä. Yhdistyksen mukaan tämän voidaan kuitenkin olettaa olevan useimmin toteutuva tilanne, joten sovittelu näyttäisi tulevan pääsäännöksi. Yhdistys katsoo, että hallituksen esityksessä sovittelusäännös on perusteltava laajemmin kuin mietinnössä. 5 luku. Kansainvälisen yksityisoikeuden alaan kuuluvat säännökset 23. Suomen viranomaisten kansainvälinen toimivalta Suomen tuomioistuin tai maistraatti voi tutkia kuolleeksi julistamista koskevan asian, jos henkilö, jonka kuolleeksi julistamista asia koskee, on Suomen kansalainen tai jos hänen viimeinen tiedossa oleva asuin- tai kotipaikkansa on Suomessa.\n15 12 Suomen tuomioistuin voi tutkia kuolleeksi julistamista koskevan asian myös, jos hakijan tärkeät edut puoltavat asian ratkaisemista Suomessa eikä hän voi saattaa asiaa tutkittavaksi siinä valtiossa, jonka kansalainen se henkilö on, jonka kuolleeksi julistamista asia koskee, tai valtiossa, jossa on tämän viimeinen tiedossa oleva asuin- tai kotipaikka, tai tämä aiheuttaisi hakijalle kohtuuttomia vaikeuksia. Eläketurvakeskus kannattaa Suomen viranomaisten kansainvälisen toimivallan laajentamista, joka sen mukaan nopeuttaisi työeläkeasioiden selvittämistä ja siten parantaisi edunsaajien asemaa. Myös Helsingin käräjäoikeus pitää kansainvälisen toimivallan laajentamista aiheellisena. Se esittää kuitenkin harkittavaksi, olisiko säännökseen syytä kirjata, että asuin- ja kotipaikalta edellytetään pysyväisluonteisuutta. Ålands tingsrätt esittää harkittavaksi, tulisiko Suomen viranomaisten kansainvälinen toimivalta ulottaa myös henkilöön, joka on saanut surmansa Suomessa sattuneessa onnettomuudessa. 24 (ei huomautuksia) 25. Vieraassa valtiossa annetun päätöksen tunnustaminen Vieraassa valtiossa annettua päätöstä, jolla henkilö on julistettu kuolleeksi, on ilman erityistä vahvistamista pidettävä Suomessa pätevänä, jos päätöksen on antanut sen valtion viranomainen, jonka kansalainen henkilö oli päätöksen antamisen hetkellä tai jossa on hänen viimeinen tiedossa oleva asuin- tai kotipaikkansa. Kansaneläkelaitos katsoo, että pykälän sanamuoto ei ole onnistunut, koska siitä seuraa, että 25 ja 26 ovat ristiriidassa keskenään. Lisäksi käsitettä "erityinen vahvistaminen" ei määritellä millään tavalla. Kun vahvistamismenettelystä ei ole säännöstä laissa, jää Kansaneläkelaitoksen mukaan epäselväksi, onko päätöksen rekisteröinti väestötietojärjestelmään pykälässä tarkoitettu vahvistaminen vai voisiko jokin muu toimi myös tulla kysymykseen. Kansaneläkelaitos esittää harkittavaksi, olisiko syytä kytkeä vieraassa valtiossa annetun päätöksen tunnustaminen päätöksen merkitsemiseen väestötietojärjestelmään, jolloin rekisteriviranomainen tutkisi tunnustamatta jättämisen perusteet. Porin käräjäoikeus pitää epäkohtana sitä, että lakiehdotuksessa on jäänyt sääntelemättä, mikä viranomainen toteaa vieraassa valtiossa annetun päätöksen pätevyyden epäselvässä tapauksessa. Pykälää tulisi käräjäoikeuden mukaan selkeyttää siten, että asiassa voitaisiin kääntyä esimerkiksi maistraatin puoleen, joka ottaisi päätöksellään kantaa päätöksen pätevyyteen ja tekisi siitä merkinnän väestötietojärjestelmään, jos päätöstä pidetään pätevänä. Jos maistraatin päätös olisi kielteinen, hakija voisi valittaa hallinto-oikeuteen.\n16 Tunnustamatta jättämisen perusteet Vieraassa valtiossa annettua kuolleeksi julistamista koskevaa päätöstä ei tunnusteta Suomessa: 1) jos tunnustaminen on selvästi vastoin Suomen oikeusjärjestyksen perusteita; 2) jos päätös on ristiriidassa saman henkilön kuolleeksi julistamisesta Suomessa annetun päätöksen kanssa; tai 3) jos päätös on ristiriidassa saman henkilön kuolleeksi julistamisesta jossakin muussa valtiossa aikaisemmin annetun päätöksen kanssa ja tämä aikaisemmin annettu päätös tunnustetaan Suomessa. Eläketurvakeskus katsoo, että pykälän 1 kohta voi aiheuttaa soveltamisongelmia, koska pykälästä ei käy ilmi, mikä viranomainen on toimivaltainen ratkaisemaan asian tilanteessa, jossa edunsaaja hakiessaan perhe-eläkettä esittää eläkelaitokselle vieraassa valtiossa annetun kuolleeksi julistamista koskevan päätöksen. Eläketurvakeskuksen mukaan säännösten tulisi olla selkeitä, jotta eläkelaitokset eivät joudu osallistumaan sen arvioimiseen, milloin vieraassa valtiossa annettua päätöstä on pidettävä pätevänä. Ålands tingsrätt huomauttaa, että pykälän 1 kohdassa tarkoitettaneen sitä, että vieraassa valtiossa annettu päätös on selvästi vastoin Suomen oikeusjärjestyksen perusteita. 6 luku. Erinäisiä säännöksiä 27 (ei huomautuksia) 28. Maistraatin oikeus saada tietoja Valtion ja kunnan viranomainen sekä muu julkisoikeudellinen yhteisö, Kansaneläkelaitos, Eläketurvakeskus, eläkesäätiö ja muu eläkelaitos, sosiaalitai terveydenhuollon toimintayksikkö, terveydenhuollon ammattihenkilö sekä yksityinen sosiaalipalvelun tuottaja ovat salassapitosäännösten estämättä velvollisia pyynnöstä antamaan maksutta maistraatille ne tiedot, jotka ovat tarpeen 3 luvussa säädetyn tehtävän suorittamiseksi. Sosiaali- ja terveysministeriö katsoo, että pykälä on oikeansuuntainen, joskin melko laaja ja laajoja ammattiryhmiä koskeva. Ministeriö esittää harkittavaksi, pitäisikö säännöstä täsmentää niin, että siinä todettaisiin myös yksityinen terveydenhuollon palvelujen tuottaja ja että terveydenhuollon ammattihenkilö täsmennettäisiin itsenäiseksi terveydenhuollon ammattihenkilöksi. Kysymystä maksutta tapahtuvasta tietojen saamisesta ja sen laajuudesta on ministeriön mukaan myös syytä pohtia tarkemmin. Porin käräjäoikeus katsoo, että tuomioistuimella tulisi olla vastaavanlainen tiedonsaantioikeus kuin maistraatilla. Kun kysymys on asiasta, jossa sovinto ei ole sallittu, käräjäoi-\n17 14 keudella tulisi olla viran puolesta mahdollisuus hankkia lisäselvityksiä epäselvissä tapauksissa salassapitosäännösten estämättä. Tätä koskeva säännös tulisi lisätä lakiehdotukseen. Eläketurvakeskus huomauttaa, että eläkesäätiötä ei tarvitse mainita pykälässä erikseen, koska se sisältyy eläkelaitoksen käsitteeseen (ei huomautuksia) Taloudelliset vaikutukset Hämeenlinnan maistraatti ja Suomen Henkikirjoittajayhdistys ry katsovat, että maistraattien riittävät voimavarat on turvattava, jos viranomaisaloitteinen kuolleeksi julistaminen ehdotetulla tavalla säädetään monia selvityksiä ja kuulemisia edellyttäväksi menettelyksi. Menettely tulee kalliiksi, eikä siitä jokaisessa maistraatissa selvitä ilman lisähenkilökuntaa. Myös Helsingin maistraatti toteaa, että lakiehdotuksessa maistraateille asetettu selvittämisvelvollisuus lisää maistraattien työtä. Helsingin maistraatin osalta lisätyön voidaan arvioida olevan 1-1,5 henkilötyövuotta. Turun maistraatti toteaa, että tässä vaiheessa on vaikea arvioida uudistuksen aiheuttamia kustannuksia. Kuulutus- ja selvittämismenettelystä aiheutuu kuluja, jotka tulisi selvittää siirtymäkauden lopulla. Myös Vaasan maistraatti toteaa, ettei tässä vaiheessa ole tietoa maistraattien kokonaistyötilanteesta siirtymäkauden jälkeen. Se katsoo kuitenkin, ettei voida pitää kohtuullisena, että useilla eri uudistusehdotuksilla maistraattien hoidettavaksi siirretään uusia asiaryhmiä ja kaikkien osalta todetaan tehtävien tulevan hoidetuiksi olemassa olevilla voimavaroilla. Oulun maistraatti ja Rovaniemen maistraatti toteavat, että ne kykenevät nykyisillä voimavaroillaan hoitamaan maistraateille ehdotetut tehtävät. Muita huomautuksia Ålands tingsrätt, Hämeenlinnan maistraatti, Vaasan maistraatti ja Suomen Henkikirjoittajayhdistys ry katsovat, että lakiin tulisi ottaa säännökset menettelystä, jota on sovellettava, kun kuolleeksijulistamispäätös osoittautuu virheelliseksi. Ålands tingsrätt huomauttaa, että lakiehdotuksesta puuttuvat säännökset, jotka koskisivat kuolleeksi julistetun paluun yhteydessä hänen henkilökohtaisia oikeuksiaan tai saataviaan, kuten hänen oikeuttaan eläkkeeseen siltä ajalta, jolloin hän on ollut kuolleeksi julistettuna. Käräjäoikeus huomauttaa myös, että kuulutusmenettely olisi olennaisesti tehokkaampi, jos virallinen lehti olisi luettavissa internetissä.\n18 15 LIITE Oikeusministeriö pyysi lausuntoa kuolleeksi julistamisesta annetun lain uudistamistyöryhmän mietinnöstä seuraavilta viranomaisilta ja yhteisöiltä: Sisäasiainministeriö Sosiaali- ja terveysministeriö Eläketurvakeskus Kansaneläkelaitos Onnettomuustutkintakeskus Tilastokeskus Valtakunnansyyttäjänvirasto Väestörekisterikeskus Helsingin käräjäoikeus Joensuun käräjäoikeus Kemi-Tornion käräjäoikeus Porin käräjäoikeus Tampereen käräjäoikeus Ålands tingsrätt Helsingin maistraatti Hämeenlinnan maistraatti Oulun maistraatti Rovaniemen maistraatti Turun maistraatti Vaasan maistraatti Länsstyrelsen på Åland Käräjäoikeustuomarit ry Suomen Henkikirjoittajayhdistys ry Suomen Syyttäjäyhdistys ry Lausuntoa ei antanut: Kemi-Tornion käräjäoikeus y:\_pai\_mietinnöt\_kuoljullausuntotiivistelmä\nSÄÄDÖSKOKOELMA. 2005 Julkaistu Helsingissä 9 päivänä maaliskuuta 2005 N:o 127 138. Laki. N:o 127. kuolleeksi julistamisesta\nHE 82/2004 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laeiksi kuolleeksi julistamisesta ja säädettyjen määräaikain laskemisesta annetun lain 6 :n muuttamisesta Esityksessä ehdotetaan kuolleeksi julistamista koskevan


haja-ajatusalue: olen pyöreä omena\nettä onko se se terapeutti minussa. joka nostaa päätään. joka kuvia katsellessani. niillä leikkiessäni. saa minut miettimään katsantakantojen merkitystä. miten pienillä säädöillä aina lopputulos niin eri. värit. sävyt. kohdat. ja sitä tämä elämä niin monesti on. siksi niin turhaa yrittää sovittaa toista erilaisiin tilanteihin. itseäänkään. ku oppisi turhan mietinnän. rohkaistuisi avoimuuteen.\nja että osaisi ääneen lausua tämän oman onnen. miten arvokkaana ja tärkeänä näkee oman paikkansa. tässä ja tänään. miten se oman elämän tilkkutäkki tai legotorni on kuitenkin onnistunut. vaikka ei se aina sitä ole elämä ollut. onnellisuuttakaan. mutta että tässä minun hyvä. se on jotenkin viimeviikkoina ollut niin paljon itsella antamassa voimaa. se tyytyväisyys. että itsekin ihmettelee. että minäkö itse tässä.\nehkä me opetamme liikaa onnesta vaikenemista. omasta hyvästä kertomista. tyytyväisyydestä. että kun sen tähän itselleni kirjoitan. minua melkein ujostuttaa se kaikki.\nsanojen takana larppa aliisa kello 19.27