HYVINVOINTI Käsitteenä ja edistämisen kohteena Helka\nKäsitteenä ja edistämisen kohteena\nHelka Ala-Poikela 0155269\nLapin yliopisto, YTK\nKandidaatin tutkielma 10 op\nKandidaatin tutkielma 33 sivua, lähteet ja 3 liitettä\nOhjaajat: professori Aila Järvikoski ja lehtori Marjo-Riitta Mattus\nTasapainoinen ja mielekäs elämä mainitaan usein ihmisen tärkeimpinä elämäntavoitteina.\nMielekkääseen elämään liitetään usein hyvä terveys ja hyvinvointi. Kokonaisvaltainen eli\nfyysinen, psyykkinen ja sosiaalinen hyvinvointi koostuu itselle tärkeiksi kokemista asioista.\nHyvä terveys ja hyvinvointi eivät ole itsestään selviä asioita, jolloin jokaisella ihmisellä on\nmyös tietynlaista vastuuta omasta elämästään ja hyvinvoinnistaan.\nIhmisten hyvinvointia pyritään tukemaan ja edistämään eri tavoin. Esimerkiksi erilaiset\nhankkeet ja projektit ovat osana edistämässä yksilöiden, yhteisöjen sekä samalla myös\nyhteiskunnan hyvinvointia. Tämän tutkielman tarkoituksena oli tarkastella osana Sallan\nhyvinvointivalmennushanketta järjestetyn hyvinvointikurssin merkitystä kurssille osallistuvien henkilöiden tavoitteiden saavuttamisessa ja hyvinvoinnin edistämisessä. Aluksi selvitettiin mistä tekijöistä kurssilaisten hyvinvointi muodostuu. Hyvinvointikurssin merkityksen\nlisäksi tutkielmassa haluttiin nostaa esille niitä tekijöitä, jotka muodostuivat kurssin aikana\ntärkeiksi kurssilaisten hyvinvoinnin edistämisen prosessissa.\nTutkielman aineiston keruu toteutettiin kyselytutkimuksena. Hyvinvointikurssilaisille kurssin\nloputtua jaetuista 13 kyselylomakkeesta palautuneet yhdeksän lomaketta muodostivat tutkielmassa käytettävän aineiston. Osana aineistoa oli myös tutkielman tekijän havainnot\ntämän osallistuessa viidelle kurssilaisten tapaamiskerroista. Kyselylomakkeiden vastaukset osoittivat, että hyvinvointikurssilla oli positiivisia vaikutuksia osallistuneiden hyvinvointiin. Hyvinvointikurssi tarjosi konkreettista, mittausten avulla saatua tietoa osallistuneiden\nterveydestä ja fyysisestä kunnosta. Kurssi antoi myös mahdollisuuden kiinnittää huomiota\nomassa hyvinvoinnissa koettuihin puutteisiin ja tätä kautta mahdollisuuden asettaa itselleen sopivia tavoitteita oman hyvinvoinnin edistämiseen. Suurin osa osallistuneista saavutti tavoitteitaan jo kurssin aikana, mutta haasteita jäi vielä myös tulevaa varten.\nTarkasteltaessa hyvinvointikurssia, lomakkeiden vastauksia ja kurssilla tapahtunutta havainnointia kokonaisuudessaan, voitiin havaita tekijöitä, jotka olivat osana hyvinvoinnin\nedistämisen prosessia. Kurssille osallistuneiden usko elämäntapamuutoksen mahdollisuuteen, halu jakaa yhdessä kokemuksia tilanteeseensa liittyen, mahdollisuus arvioida tilannettaan eri näkökulmista auttoivat hyväksymään myös omaa itseään. Ryhmältä saatu tuki\noli tärkeässä roolissa koko kurssin ajan. Kurssi antoi myös mahdollisuuden saada konkreettista tietoa hyvinvoinnistaan sekä hyödyntää sitä parhaaksi katsomallaan tavalla.\nAsiasanat: terveys, hyvinvointi, terveyden ja hyvinvoinnin edistäminen, motivaatio, sosiaalinen tuki, hyvinvointivalmennus\n2 TUTKIELMAN KÄSITTEITÄ JA TAUSTAA ....................................................................... 6\n2.1 Tavoitteena terveys ja hyvinvointi............................................................................... 6\n2.2 Motivaatio ja vertaistuki osana hyvinvointia .............................................................. 10\n2.3 Terveyden ja hyvinvoinnin edistäminen .................................................................... 12\n2.4 Hyvinvointivalmennus............................................................................................... 14\n2.5 Aikaisempia tutkimuksia ........................................................................................... 17\n3 MENETELMÄ JA AINEISTO........................................................................................... 19\n3.1 Tutkielman tarkoitus ................................................................................................. 19\n3.2 Aineiston kerääminen ............................................................................................... 20\n3.3 Aineiston analyysi..................................................................................................... 21\n3.4 Eettiset kysymykset .................................................................................................. 22\n4 TULOKSET ..................................................................................................................... 23\n4.1 Hyvinvointi ja motivaatiotekijät hyvinvoinnin edistämisessä ..................................... 24\n4.2 Hyvinvointikurssin merkitys ...................................................................................... 25\n5 JOHTOPÄÄTÖKSET JA POHDINTA.............................................................................. 31\nLIITTEET ........................................................................................................................... 36\nLIITE 1 Tutkimuslupa ..................................................................................................... 36\nLIITE 2 Saatekirje ........................................................................................................... 37\nLIITE 3 Kyselylomake..................................................................................................... 38\nJokaisella yksilöllä on oma käsityksensä terveydestään, hyvinvoinnistaan sekä niistä tekijöistä, jotka muodostavat yksilön kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin. Kokonaisvaltaisella hyvinvoinnilla tarkoitetaan yksilön fyysistä, psyykkistä ja sosiaalista toimintakykyä, jossa ihminen on myönteisessä vuorovaikutuksessa elinympäristönsä kanssa. (Suontausta & Tyni\n2005, 17.) Yksilön hyvinvointikäsityksen perustana on henkilökohtainen tieto voimavaroista, vahvuuksista ja siitä, millaiseksi ihminen missäkin elämäntilanteessa tuntee olonsa ja\nhyvinvointinsa. Hyvinvoinnin yksilöllisen kokemisen vuoksi yhtä ja oikeaa määritelmää tai\nmallia on vaikea löytää. Sen sijaan tärkeää olisi kannustaa ja rohkaista jokaista yksilöä\ntunnustelemaan sekä pohtimaan omaan hyvinvointiin ja elämän mielekkyyteen vaikuttavia\nKaupunkien ja kuntien rooli terveyden ja hyvinvoinnin edistämistyössä on tärkeä. Edistämistyötä tekevät myös erilaiset organisaatiot, projektit, järjestöt sekä verkostot. Terveyden\nja hyvinvoinnin edistämistyön tavoitteena on parantaa ihmisen mahdollisuuksia oman ja\nympäristönsä terveyden ja hyvinvoinnin huolehtimisessa (Vertio 2003, 29). Kun ihmisen\nhyvinvointi on tasapainossa, se vaikuttaa myös yhteisöihin jossa ihminen toimii. Tätä kautta hyvinvointi ihmisten keskuudessa vaikuttaa myös koko yhteiskunnan hyvinvointiin.\nProjekteissa ja hankkeissa tehtävä työ tukee kuntien terveyden edistämistyötä. Sallassa,\nnoin 4270 asukkaan kunnassa on tällä hetkellä käynnissä Lapin lääninhallituksen ESRrahoitteinen kolmivuotinen hyvinvointivalmennushanke, jonka tavoitteena on toteuttaa fyysistä, psyykkistä ja sosiaalista hyvinvointivalmennusta yhteistyöverkostossa. Hyvinvointivalmennuksella tarkoitetaan uudenlaista fyysisen, psyykkisen ja sosiaalisen valmentamisen mallia, jota toteutetaan yhteistyöverkoston avulla (Jussila 2007, 9). Sallan kunnassa\nyhteistyöverkosto on koottu kunnan alueen hyvinvointipalvelujen tarjoajista sekä muista\ntoimijoista. Hyvinvoinnin kehittämistoimia suunnitellaan aktiivisesti hyvinvointityöryhmän\nkanssa, johon kuuluu kunnan eri hallintokuntien edustajien lisäksi järjestöedustajia. Työryhmä on koottu tavoitteena saada mahdollisimman monipuolinen ryhmä edustamaan kuntalaisen mielipiteitä. Hankkeen aikana kuntaan rakennetaan hyvinvointivalmennusmalli,\njoka pitää sisällään erilaisia koulutuksia, tapahtumia, kyselyitä, hyvinvoinnin kartoituksia\nsekä tukiryhmiä. Hyvinvointivalmennusmallin muodostuminen ja siihen sisältyvät toimenpi-\nteet pyrkivät edistämään kuntalaisten osaamista, osallisuutta sekä parantamaan paikallisten asukkaiden elämän laatua. (Myllykangas 2008, 2; Jääskeläinen 2009.)\nOsana hyvinvointivalmennushankkeen toimintaa toteutetaan hyvinvointikurssi yhteistyössä\nSallan kansalaisopiston ja Pedasofian kanssa. Hyvinvointikurssille osallistuneiden henkilöiden tavoitteena on parantaa hyvinvoinnin eri osa-alueita omista tavoitteistaan lähtien.\nKurssin tavoitteena on kannustaa ja tukea jokaista kurssille osallistujaa löytämään omasta\nitsestään ja elämästään niitä tekijöitä, jotka auttavat edistämään hyvää terveyttä sekä tasapainoista hyvinvointia.\nTämän tutkielman tarkoituksena on tarkastella hyvinvointikurssin merkitystä kurssilaisten\nelämässä ja arjessa, tavoitteisiin pääsemistä sekä mahdollisia muutoksia asenteissa ja\najatuksissa suhteessa omaan terveyteen ja hyvinvointiin. Tavoitteena on myös selvittää\nmitkä tekijät kurssilaisten kohdalla olivat ratkaisevia oman kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin\nTutkielman aiheen valintaan vaikuttavia tekijöitä oli monia. Yhtenä tärkeimmistä on tutkielman tekijän omakohtainen kokemus asumisesta ja elämisestä Sallassa sekä sitä kautta kiinnostus omassa kotikunnassa tapahtuviin asioihin ja mahdollisuuksiin kehittää kuntalaisten hyvinvointia. Sallan kaltaisten pienten paikkakuntien ihmisten hyvinvoinnin uhkana\non usein työttömyys ja siitä johtuva syrjäytyminen. Pitkien välimatkojen vuoksi hyvinvointipalveluiden hyödyntäminen on haasteellista erityisesti ikääntyvälle väestölle. Terveydestä\nja hyvinvoinnista puhuminen ja niiden edistäminen ovat aina ajankohtaisia ja tärkeitä teemoja. Tämän vuoksi halusin tuoda teeman tarkasteltavaksi osaksi pientä paikkakuntaa ja\nsen asukkaita. Toivoin myös, että hyvinvointikurssin vaikutuksia tutkimalla hyödyttäisin\nkunnan hyvinvointivalmennusmallin rakentajia.\n2 TUTKIELMAN KÄSITTEITÄ JA TAUSTAA\n2.1 Tavoitteena terveys ja hyvinvointi\nYksilön terveys ja hyvinvointi ovat osa jokapäiväistä arkea ja määrittelevät paljon sitä, koemmeko elämämme mielekkääksi. Terveyttä ja hyvinvointia pyritään kuvaamaan, määrittelemään ja mittaamaan. Erilaisten määritelmien ja mallien rinnalla on yhtä tärkeää korostaa\nmyös yksilön kokemusta ja tietämystä oman terveyden ja hyvinvoinnin muodostavista tekijöistä sekä mahdollisuutta vaikuttaa oman elämän mielekkyyteen. Terveyden tarkasteleminen psykologiselta kannalta alkaa juuri niistä tuntemuksista, joita ihmisellä on omasta\nvoinnistaan, terveydestä ja arvioista omasta jaksamisestaan sekä toimintakyvystään\n(Nupponen 1994, 4).\nMildred Blaxterin vuonna 1990 tekemässä tutkimuksessa kysyttiin tutkimukseen osallistuneilta henkilöiltä millaista on silloin kun on terve. Vastauksissa nousi esille viisi pääluokkaa: 1) terveyttä on sairauden puuttuminen 2) terveyttä on fyysinen hyvä vireys ja kunto\n(fyysinen osa-alue korostui erityisesti nuorten vastaajien keskuudessa) 3) terveyttä on sosiaaliset vuorovaikutussuhteet 4) terveys on toimintakykyä, mahdollisuutta tehdä elämässä\nhaluamiaan asioita. 5) terveys psykososiaalisena hyvinvointina, joka oli kaikista yleisin terveyden määritelmä kaikissa ikäryhmissä. Blaxterin mukaan kaikissa ikäluokissa naiset antoivat laajempia vastauksia ja löysivät asiaan liittyen enemmän kiinnostavia kysymyksiä\nmiehiin verrattuna. Blaxter korostaa, että tutkimuksen vastauksien mukainen jaottelu ei ole\nyksiselitteinen eikä muuttumaton. (Blaxter 2004, 51–53.)\nTerveys ja hyvinvointi ovat käsitteinä moniulotteisia ja ne merkitsevät eri ihmisille erilaisia\nasioita. Terveyden ja hyvinvoinnin muodostamat tekijät eivät ole pysyviä ja muuttumattomia, vaan ne vaihtelevat yksilön elämäntilanteiden mukaan. Elämäntilanteiden lisäksi\nmyös ikä ja sukupuoli vaikuttavat terveyden ja hyvinvoinnin muodostaviin tekijöihin (Blaxter\n2004, 149). Kokonaisvaltaisella hyvinvoinnilla tarkoitetaan yksilön fyysistä, psyykkistä ja\nsosiaalista toimintakykyä, jossa ihminen on myönteisessä vuorovaikutuksessa elinympäristönsä kanssa. Elinympäristöön kuuluu sosiaalinen yhteisö sekä myös kulttuuri- ja luontoympäristö, jossa ihminen elää. Terveyttä voidaan siten pitää voimavarana, joka mahdol-\nlistaa monipuolisen elämän sisältäen mahdollisuuden oman itsensä toteuttamiseen.\n(Suontausta & Tyni 2005, 17; 26.)\nKuten aiemmin mainitussa Mildred Blaxterin tutkimuksessakin ilmeni, terveys määritellään\nusein tilaksi, jolloin ihmisellä ei ole sairauksia tai vammoja. Tällainen määritelmä antaa\nterveydestä melko negatiivisen käsityksen, jolloin ihminen voi olla terve vain silloin kun\nhänessä ei ole mitään vikaa. Myös biomedikalistisen tautikäsityksen mukaan terveys on\ntila, jossa sairaudet puuttuvat. Vastakohta negatiiviselle terveyden määritelmälle on Maailman terveysjärjestö WHO:n määritelmä, jonka mukaan terveys on täydellinen fyysisen,\npsyykkisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin tila eikä vain sairauden puutetta. WHO:n määritelmää on kritisoitu sen pyrkimyksestä saavuttaa täydellinen terveyden tila, joka voi ihmiselle\nolla jopa mahdotonta toteuttaa. (Järvikoski & Härkäpää 2004, 76.)\nTerveys-sanaa voidaan käyttää myös kuvaamaan ihmisen kokonaisuutta. Terveyttä on\nusein pidetty ihmisen ominaisuutena, toimintakykynä, voimavarana, tasapainona tai kykynä sopeutua elämässä tapahtuviin asioihin. (Koskinen-Ollonqvist & Pelto-Huikko & Rouvinen-Wilenius 2005, 9.) Ihminen on koko elämänsä ajan erilaisten kuormittavien tekijöiden\nkohteena. Elämän aikana tapahtuvat vastoinkäymiset, kriisit, sisäiset jännitystilat tai ulkoapäin tulevat huolet ovat osa yksilön elämänkulkua, mutta myös yksilön terveyttä ja hyvinvointia kuormittavia tekijöitä. Terveyttä voidaan myös lähestyä tästä näkökulmasta eli pohtia niitä tekijöitä, jotka auttavat yksilöä hallitsemaan ja selviytymään elämän kuormittavista\ntilanteista ja tekijöistä. (Peltonen 1994, 17.)\nIhmisellä on käytössään voimavaroja, joiden avulla hän pystyy kohtaamaan ärsykkeitä ja\nhallitsemaan niitä. Christopher Alan Griffiths (2009) nimeää Antonovskyn elämänhallintateoriaa käsittelevässä artikkelissaan yksilöä suojaavia resursseja, joita voivat olla esimerkiksi fyysiset (vahva fyysinen kunto), kognitiiviset (koulutus), emotionaaliset (tunneäly) ja\nsosiaaliset (perhe, ystävät). Suojaavien resurssien, yksilön voimavarojen ja vahvan koherenssin tunteen merkitys korostuu elämän muutostilanteissa. Nämä tilanteet voivat olla\nmyös positiivisia, mutta vaativat yksilöltä ylimääräistä ponnistelua. (Peltonen 1994, 17–18;\nRaitasalo 1996, 63–64; Griffiths 2009.)\nTunnetun hyvinvointi-käsitteen analyysin on tehnyt Erik Allardt vuonna 1976. Erik Allardtin\nteoriassa hyvinvoinnin ulottuvuuksiin sisältyy sekä inhimillisiä tarpeita että yhteiskuntara-\nkenteen ominaisuuksia. Allardtin hyvinvoinnin jäsentely sisältää kolme ulottuvuutta: elintason, yhteisyyssuhteet ja itsensä toteuttamisen muodot, joista on Suomessakin alettu käyttää englanninkielisiä ilmaisuja having, loving and being. Allardtin teoksen pohjana olevassa pohjoismaisessa hyvinvointitutkimuksessa näihin ulottuvuuksiin sisällytettiin seuraavanlaisia tekijöitä: 1) elintaso: tulot, asumistaso, työllisyys, koulutus, terveys 2) yhteisyyssuhteet: paikallisyhteisyys, perheyhteisyys, ystävyyssuhteet 3) itsensä toteuttaminen: arvonanto, korvaamattomuus, poliittiset resurssit, mielenkiintoinen vapaa-ajan toiminta. (Kananoja ym. 2009, 91–92; Peltonen 1994, 17.)\nAllardtin tutkimuksen jälkeen yhteiskunta on muuttunut ja tuonut samalla käsitykseen hyvinvoinnista uusia ulottuvuuksia. Allardtin mukaan on tärkeää, että hyvinvoinnin käsitettä\nvoidaan pohtia ja määritellä uudelleen kussakin yhteiskunnan kehitysvaiheessa ja tilannekohtaisesti. Tällä tavoin ei hyvinvointiakaan voida pitää pysyvänä ja muuttumattomana\nalueena, vaan hyväksyä kehittymisen mahdollisuus ihmisen ja yhteiskunnan muuttumisen\nmyötä. (Kananoja ym. 2009, 92.)\nSuontaustan ja Tynin (2005, 29–30.) mukaan hyvinvointi voidaan jakaa yksilölliseen ja yhteisölliseen hyvinvointiin. Yksilöllisellä tasolla hyvinvointi on yleinen tila, jossa ihmisellä on\nmahdollisuus saada keskeiset tarpeensa tyydytetyksi. Yksilötason hyvinvointi muodostuu\nfyysisen, psyykkisen ja sosiaalisen osa-alueiden kautta. Fyysisellä hyvinvoinnilla tarkoitetaan yksilön fyysistä tarpeiden tyydytystä sekä mahdollisimman suurta terveyden tai mahdollisimman pientä sairauksien määrää. Psyykkinen hyvinvointi muodostuu yksilön itsemääräämisoikeudesta ja loukkaamattomuudesta, ymmärryksestä, henkisestä tasapainosta, mielenterveydestä, sosiaalistumisesta, itsensä toteuttamisesta sekä mielekkään toiminnan antamasta tyydytyksestä. Psyykkiseen hyvinvointiin katsotaan kuuluvan myös\nelämänhallintaan liittyvät kysymykset. Yksilöllä on luontainen tarve olla osana yhteisöä tai\nryhmää. Erilaisia yhteisöjä ovat esimerkiksi perhe, työyhteisö, ystäväpiiri sekä asuinyhteisö. Ihminen elää erilaisissa yhteisöissä ja yhteisöjen vaihtelu on osana arkea. Jotta yksilöllä olisi mahdollista saavuttaa fyysinen, psyykkinen ja sosiaalinen hyvinvointi, on hänen\nkyettävä tunnistamaan ja toteuttamaan toiveensa, tyydyttämään tarpeensa, muuttamaan\nympäristöään tai tultava toimeen sen kanssa.\nHyvinvointi on vastavuoroinen prosessi yksilön ja yhteisöjen välillä. Yhteisöllinen hyvinvointi määrittyy yhteisöön kuuluvien yksilöiden elintason, elämänlaadun, tyytyväisyyden ja\nonnellisuuden kautta. Jos edellä mainitut asiat toteutuvat hyvin yksilöiden kohdalla, lopputuloksena on myös tyytyväinen ja hyvinvoiva yhteisö. Yhteisöllisellä tasolla hyvinvointiin\nkuuluvat muun muassa terveys, koulutus ja työllisyys, asuminen, perheen ja yhteisön toiminta, taloudelliset resurssit, väestön määrä ja rakenne, kulttuuri ja vapaa-aika, ympäristön tila, taloudellinen kasvu ja sosiaalinen yhtenäisyys. (Suontausta & Tyni 2005, 31–32.)\nIhmisen fyysinen, psyykkinen ja sosiaalinen kokonaisuus tulee selkeästi esille edellä esitellyistä terveyden ja hyvinvoinnin määritelmistä. Yhteiskunnan tarjoamat mahdollisuudet,\ntarpeeksi hyvä elintaso sekä tasavertaiset mahdollisuudet toteuttaa itseään antavat yksilölle peruslähtökohdat saavuttaa omia tavoitteitaan, pitää huolta omasta hyvinvoinnistaan ja\nelää mielekästä elämää. Hyvinvoinnin tavoittelemisen rinnalla voidaan pohtia niitä tekijöitä,\njotka saavat yksilön kurkottamaan kohti asetettuja tavoitteita. Oman terveyden ja hyvinvoinnin edistäminen vaatii yksilöltä halua ja motivaatiota.\n2.2 Motivaatio ja vertaistuki osana hyvinvointia\nYksilön halu asettaa ja saavuttaa tavoitteita tarvitsee toteutuakseen tunteen siitä, että tavoitteiden saavuttamisella on jokin merkitys hänen elämässään. Yksilön oma motivaatio\non keskeisessä roolissa erilaisissa oppimis- ja kehitysprosesseissa. Motivaatiolla tarkoitetaan voimaa, joka ohjaa, suuntaa ja ylläpitää yksilön toimintaa. Motivaatiota tarvitaan erityisesti muutosten käynnistämiseen ja läpiviemiseen. Motivaatiota on sekä sisäistä että\nulkoista. Sisäisellä motivaatiolla tarkoitetaan yksilön omasta sisäisestä kiinnostuksesta\nlähtevää spontaania toimintapyrkimystä, ulkoinen motivaatio taas kytkeytyy ulkoisen palkkion odotukseen. Ulkoinen motivaatio saattaa synnyttää nopeaa toimintaa, joka voi kuitenkin pian loppua. Sisäinen motivaatio kantaa paremmin ja pidemmälle kuin pelkästään ulkoisista syistä johtuva motivoituminen. (Tynjälä 1999, 99–100; Järvikoski 2009; Kinnunen\nMotivaatio on yksilöllinen sisäinen prosessi, johon vaikuttavat persoona, tarpeet, arvot,\ntavoitteet, elämän päämäärät, hallinnan ja pystyvyyden kokemukset sekä tunnetilat. Olennaisia kysymyksiä motivaatioon liittyen ovat: mihin motivaatio suuntautuu eli yksilön omat\ntavoitteet, missä kontekstissa ja millaisia tilannetekijöitä siihen vaikuttavat. Ihmisten motivoitumisessa on yksilöllisiä eroja. Jotkut innostuvat ja motivoituvat paremmin kurottaakseen kohti asetettuja tavoitteita, jotkut taas motivoituvat esimerkiksi välttääkseen jotain.\nMotivoivana tekijänä voi olla myös yhdessä toimiminen, toiset motivoituvat paremmin tekemällä asioita yksin. Sosiaalisissa tilanteissa tapahtuva ihmisten välinen vertailu voi toimia myös motivoivana tekijänä. Esimerkiksi onnistunut elämäntapamuutos jollakin henkilöllä voi saada ympärillä olevat myös innostumaan ja motivoitumaan asiasta. (Kinnunen\nMotivaation tarkastelu edellyttää ottamaan huomioon vuorovaikutuksen sosiaalisen ympäristön ja yksilöllisten tulkintojen välillä. Sosiaalisella vuorovaikutuksella ja tuella on tärkeä\nrooli motivaation syntymisessä ja ylläpitämisessä. Sosiaalisesta tuesta on erotettu erilliseksi käsitteeksi vertaistuki. Sillä tarkoitetaan ihmisten keskeistä terveyttä edistävää vuorovaikutusta ja tukea, joka on luonteeltaan muun muassa aineellista, toiminnallista, tiedollista, henkistä ja emotionaalista. Vertaistukea voivat antaa työkaverit, perhe, ystävät, am-\nmattihenkilöt tai yhteisöt. Jo pelkkä tietoisuus tuen saatavuudesta voi vaikuttaa terveyttä\nedistävästi. (Tynjälä 1999, 104–108; Kumpusalo 1991, 9,14 -15.)\nVertaistuki on samanlaisessa elämäntilanteessa olevan henkilön antamaa sosiaalista tukea, joka täydentää ammattilaisen antamaa apua. Vertaistuki voi toimia esimerkiksi arjen\nselviytymisen tukijana, käytännön apuna sekä hyvinvoinnin ja elämänhallinnan edistäjänä.\nVertaistukea voi saada ryhmissä ja yhteisöissä, joissa ihmiset ovat yhdenvertaisia ja tasaarvoisia. Vertaisryhmien tavoitteena on esimerkiksi edistää jäsentensä jaksamista ja paranemista sekä pitää yllä motivaatiota kohti saavutettavia tavoitteita. Vertaistuen ja vertaisryhmien tärkeimpiä tavoitteita on myös antaa ihmiselle yhteyden tunne ja kokemus. Yhteyden kokemus ja tunne auttavat ihmistä näkemään oman elämänsä osana isompaa kokonaisuutta ja antavat tunteen kuulumisesta johonkin. Vertaistukiryhmät voivat olla avoimia\nryhmiä, kohdennettuja ryhmiä, suljettuja ryhmiä ja lyhytkestoisia tai pitkäkestoisia ryhmiä.\nRiikka Turun elämäntapaohjausta käsittelevässä teoksessa nostetaan esille sosiaalisen\ntuen merkitys elämäntapamuutoksiin pyrkivien ihmisten ryhmässä. Riikka Turun mielestä\nryhmän vuorovaikutukseen liittyvät edut on tärkeää hyödyntää elämäntapamuutoksia tekevien ihmisten keskuudessa. Elämäntapamuutosten ja elämäntapaohjauksen suurin haaste, osallistujien motivoituminen, saa ryhmämuotoisessa ohjaustilanteessa uudenlaista potkua osallistujien keskinäisestä vuorovaikutuksesta. Ryhmässä yhdessä koetut hetket, jaetut omakohtaiset kokemukset ja tarinat saavat aikaan innostumista ja motivaation lisääntymistä osallistujissa. Tärkeänä Riikka Turku pitää myös sitä, että ryhmä tarjoaa kokemuksen siitä, että yksilö voi ryhmässä kokea tulevansa hyväksytyksi sellaisena kuin on. Ryhmätilanne voi antaa sellaisia oivalluksia, joita on ehkä itsekin miettinyt, mutta mikä vasta\nryhmässä yhdessä keskusteltaessa avautuu. (Turku 2007, 87–88.)\nRiikka Turku painottaa, että ryhmäohjauksen etuja ei saavuteta automaattisesti sulkemalla\njoukko ihmisiä samaan tilaan, aloittamalla keskustelu ja toivomalla heidän motivoituvan.\nOn tärkeää, että ryhmän muotoutumista ja toimintaa suunnitellaan. On tärkeää myös huomioida, että ryhmään osallistujilla on omia henkilökohtaisia tavoitteita, joita kohti pyrkiä,\nryhmän tukea apuna käyttäen. Jokaisella osallistujalla on myös itsellä vastuu omaa terveyttä ja hyvinvointia koskevista tavoitteista. (Turku 2007, 89–90.)\n2.3 Terveyden ja hyvinvoinnin edistäminen\nMika Pyykön (2008) artikkelissa korostetaan terveyden ja hyvinvoinnin rakentumista arjessa. Jokaisella on mahdollisuus vaikuttaa valinnoillaan omaan ja ympäristönsä terveyteen\nja hyvinvointiin. Tämä luo erityisen haasteen terveyttä ja hyvinvointia edistävälle sekä ennaltaehkäisevälle työlle. On pohdittava, millä tavoin voidaan vaikuttaa yksilöiden valintoihin, haluun ja motivaatioon, kun halutaan herätellä yksilö miettimään senhetkistä hyvinvoinnin tilaa ja mahdollisuuksia kohentaa sitä.\nYksilöiden terveyden ja hyvinvoinnin ylläpitäminen ja edistäminen ovat merkittävä yhteiskunnallinen tehtävä, jonka käytännön perustyöhön kuuluu usein muutoksien aikaansaaminen ihmisten käyttäytymisessä tai elämänoloissa. Muutokseen voidaan pyrkiä esimerkiksi\nlisäämällä ihmisten tietoisuutta, vaikuttamalla asenteisiin tai muokkaamalla ympäristöä,\njolloin ihmisille pyritään luomaan parempia mahdollisuuksia tehdä itse paremmat valinnat\noman terveytensä kannalta. (Koskinen-Ollonqvist ym. 2003, 4-5.)\nHarri Vertion (2003) määritelmän mukaan terveyden edistämisellä tarkoitetaan toimintaa,\njonka tarkoituksena on parantaa ihmisen mahdollisuuksia oman ja ympäristönsä terveydestä huolehtimisessa. Terveyden edistämisessä korostuu terveyden edellytysten parantaminen yksilön, yhteisön ja yhteiskunnan kannalta. (Vertio 2003, 9.) Terveyden edistäminen on keino terveyden aikaansaamiseksi ja ylläpitämiseksi. Terveyden edistäminen perustuu sen taustalla oleviin arvoihin, joita ovat muun muassa ihmisarvon ja itsenäisyyden\nkunnioittaminen, tasa-arvo, voimaannuttaminen (empowerment) sekä osallistuminen ja\nosallistaminen. Terveyden edistämisen interventioissa korostuvat myös terveyslähtöisyys,\nkokonaisvaltainen ihmiskäsitys sekä kohderyhmien itsensä määrittämät tarpeet terveyden\nedistämiselle. (Koskinen-Ollonqvist ym. 2003, 9.)\nYhteiskunnassa monet eri organisaatiot ja tahot pyrkivät edistämään kansalaisten terveyttä ja hyvinvointia. Terveyden edistäminen on laaja-alainen käsite, jonka alle muodostuu\nlaaja-alainen organisaatioiden ja järjestöjen verkko, jotka ovat osana terveyden ja hyvinvoinnin edistämistyötä. Tärkeitä terveyden ja hyvinvoinnin edistämisen areenoita ovat\nkunnalliset toiminta-alueet, yhdistykset sekä erilaiset projektit. (Koskinen-Ollonqvist ym.\nKuntien tehtävänä on edistää kuntalaisten hyvinvointia ja osallistumisen edellytyksiä. Kuntien on huolehdittava kuntalaisten riittävän hyvästä elintasosta ja elämänlaadusta. Hyvinvoinnin paikalliseen sisältöön kuuluvat muun muassa ekologisesti, sosiaaliset ja terveydellisesti hyvä elinympäristö, asukkaiden sosiaalinen ja taloudellinen turvallisuus, sosiaalinen\neheys, sosiaaliset yhteisyyssuhteet sekä asukkaiden mahdollisuudet toteuttaa itseään.\n(Kananoja ym. 2008, 98, 103–105.)\nKuntalaisten subjektiiviset kokemukset hyvinvoinnista, viihtyvyydestä ja tyytyväisyydestä\nelämään ovat tärkeitä kuntien edistäessä kuntalaisten terveyttä ja hyvinvointia. Hyvinvoinnin edistämisen tärkeänä lähtökohtana on nykytilanteen tunteminen, jolloin kunnan on tietyin väliajoin kartoitettava asukkaiden elinoloja ja hyvinvoinnin tilaa tunnistaakseen hyvissä\najoin hyvinvointia edistävät ja estävät tekijät. (Kananoja ym. 2008, 109.) On alettu puhua\nenemmän kuntien terveyden ja hyvinvoinnin selonteoista, joiden tavoitteena on luoda väestön terveydestä ja hyvinvoinnista yhteinen tilastollinen kuvaus suunnittelun apuvälineeksi. Terveyden ja hyvinvoinnin selontekojen pohjalta voidaan tehdä päätelmiä ja suosituksia\nväestön terveyden ja hyvinvoinnin edistämiseksi. Selontekojen laatiminen vaatii myös yhteistyötä kunnan eri toimijoiden välillä. (Koponen 2002, 137.)\nKunnilla, muilla organisaatioilla ja projekteilla luodaan maaperää, jossa mahdollisuudet\npitää huolta itsestään ovat yksilölle suotuisat. Myös yksilöllä on tietynlainen vastuu omasta\nitsestään ja hyvinvoinnistaan. On pohdittava keinoja, joilla yksilö saadaan motivoitumaan\nhyvinvointinsa edistäjäksi. Mika Pyykön (2008) mukaan merkittävä askel terveyden ja hyvinvoinnin edistämistyössä olisi, jos pystyttäisiin vaikuttamaan ihmisten asenteeseen omaa\nhyvinvointia kohtaan. Vaikka terveyttä ja hyvinvointia usein arvostetaan paljon, todellisuus\nnäyttää ihan toista. Ihmiset kokevat usein hyvinvoinnista huolehtimisen ulkoapäin tulevana\npakotteena. Pyykön mukaan tulisi vahvistaa entisestään ihmisissä ajattelutapaa, jonka\nmukaan terveydestä saa huolehtia sekä mitä hyötyä siitä on. Terveyttä ja hyvinvointia\nedistävät valinnat pitäisi nähdä myönteisinä mahdollisuuksina eikä orjuuttavina sääntöinä.\nTerveys ja hyvinvointi eivät tarvitse olla elämän pääasia vaan pikemminkin edellytys itselle\ntärkeiden ja mukavien asioiden tekemiselle. (Pyykkö 2008.)\nMika Pyykkö korostaa terveyden edistämistyössä sektorirajoja ylittävää yhteistyötä. Edistämistyössä on tärkeää, että terveys ja hyvinvointi otetaan luonnollisena osana mukaan\nerilaisiin toimintastrategioihin. On myös seurattava ja arvioitava erilaisten työ- ja toiminta-\ntapojen vaikuttavuutta. Pyykön mielestä terveyden edistäminen on vahvasti yhteiskunnan\nja yksilön yhteispeliä, jolloin on kyettävä panostamaan niihin tekijöihin, jotka yksilöt kokevat terveytensä kannalta merkityksellisiksi. (Pyykkö 2008.)\nSallan kunnassa on käynnistynyt syksyllä 2008 kolmivuotinen Lapin lääninhallituksen\nESR-rahoitteinen hyvinvointivalmennushanke, jonka tavoitteena on luoda kuntaan hyvinvointivalmennusmalli ja aloittaa hyvinvointivalmentajien koulutus. Hankkeen tavoitteena on\nmyös käynnistää hyvinvointivalmennuksen tutkimus ja kehittäminen yhteistyössä Lapin\nmaakuntakorkeakoulun kanssa. Hankkeessa ovat mukana Sallan kunta, järjestöt, matkailuyrittäjät sekä Rovaniemen ammattikorkeakoulu. (Jääskeläinen 2009.)\nHyvinvointihankkeen tarkoituksena on edistää kuntalaisten terveyttä ja hyvinvointia eri toimintatavoilla. Kunnan eri hallintokuntien edustajista sekä järjestöedustajista on koottu monipuolinen hyvinvointityöryhmä, jonka tavoitteena on suunnitella kuntaan erilaisia hyvinvoinnin kehittämistoimia. Työryhmä edustaa mahdollisimman hyvin kuntalaisten tarpeita ja\nmielipiteitä. Työryhmän työskentely on hankkeessa keskeistä, koska tällä tavoin mahdollistetaan kunnan tarpeiden mukainen toiminta. Hankkeen toimintatapa edistää kuntalaisen\nterveyttä ja hyvinvointia sisältää erilaisia koulutuksia, tapahtumia, kyselyitä, kartoituksia\nsekä hyvinvointi- ja tukiryhmiä. (Hanke-esittely 2008.)\nHankkeen aikana Sallan kuntaan rakennetaan hyvinvointivalmennusmalli. Mallin muodostuminen ja siihen sisältyvät toimenpiteet pyrkivät edistämään kuntalaisten osaamista, osallisuutta sekä parantamaan paikallisten asukkaiden elämän laatua. (Myllykangas 2008, 2;\nHyvinvointivalmennuksella tarkoitetaan uudenlaista fyysisen, psyykkisen ja sosiaalisen\nvalmentamisen mallia, jota toteutetaan yhteistyöverkoston avulla. Sallan kunnassa yhteistyöverkosto koostuu alueen hyvinvointipalvelujen tarjoajista sekä muista hyvinvointivalmennuksen toimijoista. Hyvinvointivalmennuksen tavoitteena on tarjota yksilöille ja ryhmille\nmahdollisuuksia parantaa kokonaisvaltaista hyvinvointia. Käytännössä hyvinvointivalmennuksen prosessi etenee alkukartoituksen ja mahdollisen fyysisen testauksen jälkeen hy-\nvinvointia edistävän ohjelman laatimiseen. Valmennettavaa yksilöä tai ryhmää ohjataan\ntarvittaessa ohjelman toteutuksen aikana. Prosessi saatetaan päätökseen antamalla molemminpuolista palautetta prosessin onnistumisesta. Valmennettavalla on mahdollisuus\nvalita mieleisensä toteutusmalli valmiista kokonaisuuksista tai koota hyvinvointivalmentajan kanssa henkilökohtaisiin tavoitteisiin perustuva, oma hyvinvointia edistävä kokonaisuus. (Jussila 2007, 10–11.)\nOsana hyvinvointihanketta on suunniteltu erilaisia hyvinvointiryhmiä. Näistä esimerkkinä\nsyksyllä 2009 alkanut hyvinvointikurssi, joka on suunniteltu omasta terveydestään ja hyvinvoinnistaan kiinnostuneille aikuisille naisille. Kurssi toteutetaan yhteistyössä Sallan kansalaisopiston ja Pedasofian kanssa. Kurssilaiset ovat saaneet mahdollisuuden suunnitella\nitse hyvinvointikurssin, tarpeiden ja mielipiteidensä mukaisesti. Kurssilaisten toivomusten\nmukaisesti jokaiselle tapaamiskerralle on suunniteltu läpikäytävät aihe-alueet. Aiheet liittyvät erilaisiin terveyden, hyvinvoinnin, ravitsemuksen ja liikunnan teemoihin. Aiheen mukaisesti on kurssille pyydetty mukaan kyseisen aiheen asiantuntija, joka on jakanut informaatiota sekä työskennellyt kurssilaisten kanssa aiheeseen liittyen.\nKurssille osallistuneille henkilöille on tehty Firstbeat Hyvinvointianalyysi, joka toimii jokaiselle kurssilaiselle pohjana oman terveyden ja hyvinvoinnin edistämiselle ja tukemiselle.\nHyvinvointianalyysia on toteutettu keväällä 2009 Sallan kunnan työpaikoilla. Kurssille osallistuneet naiset ovat myös osallistuneet mittaukseen silloin ensimmäistä kertaa. Hyvinvointikurssin alkaminen syksyllä 2009 on mittauksien jälkeinen jatkotoimenpide omasta hyvinvoinnista kiinnostuneille naisille.\nFirstbeat Hyvinvointianalyysi on Firstbeat Technologies Oy:n kehittämä työkalu ennaltaehkäisevään terveydenhuoltoon. Yrityksen kehittelemien tuotteiden taustalla on pitkä tieteellinen tutkimustyö esimerkiksi urheilufysiologian ja työntekijöiden stressinmittauksen alueelta. Tutkimustyössä on selvitetty yli 20 vuoden ajan ihmisen fysiologian mittauksen menetelmiä ja sovellusalueita. Professori Heikki Rusko Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskuksesta on tehnyt tutkimusta erityisesti sykemittauksen alueella. (Firstbeat Technologies\nFirstbeat Hyvinvointianalyysi perustuu sydämen sykeanalyysiin. Sydämen sykevälissä ja\nsen vaihteluissa on erittäin paljon tietoa ihmisen fysiologiasta. Ihmisen elimistön kuormit-\ntuminen ja erilaiset kehon tapahtumat heijastuvat sydämen toiminnan säätelyyn ja sykevälivaihteluun, jonka avulla elimistön fysiologisia reaktioita voidaan helposti ja nopeasti tarkastella. Esimerkiksi stressireaktiot, hengityksen säätely, fyysinen aktiivisuus, psyykkinen\nkuormitus sekä hormonaaliset reaktiot ovat yhteydessä sykevälissä tapahtuviin muutoksiin. (Firstbeat Hyvinvointianalyysi 2009; Firstbeat Technologies 2009.)\nKäytännössä hyvinvointianalyysin suorittaminen tapahtuu normaalissa arkielämässä esimerkiksi tallentavan sykepannan avulla. Sykepanta kiinnitetään rintaan, jolloin mittaus alkaa. Mittauksen jälkeen sykevälitieto siirretään tietokoneelle, jossa hyvinvointianalyysiohjelmisto suorittaa automaattisen analyysin ja antaa siitä raportin. Mittaustuloksien tulkinnan\nja niistä tehtävien johtopäätöksien lisäksi on tärkeää tehdä suunnitelma jatkotoimenpiteitä,\nesimerkiksi jatkomittauksia varten. Mittaus on hyödyllinen apuväline kerätä täsmällistä tietoa sekä kohdentaa toimenpiteet oikealla tavalla. (Firstbeat Hyvinvointianalyysi 2009.)\nFirstbeat Hyvinvointianalyysin avulla voidaan mitata esimerkiksi stressiä ja palautumista,\ntyön kuormitusta, energiankulutusta, liikunnan vaikuttavuutta sekä arvioida elämäntapoihin\nliittyviä riskejä esimerkiksi diabeteksen kehittymistä. Hyvinvointianalyysin avulla voidaan\nhavaita elimistön varhaisia kuormittumisen merkkejä ennen vakavampaa ylikuormittumista.\nAnalyysista saatu tieto helpottaa terveydenhuollon ja muiden hyvinvoinnin ammattilaisten\ntyötä kohdentaa oikeat toimenpiteet asiakkaan auttamiseksi. Hyvinvointianalyysin keskeisiä käyttökohteita ovat yksilön jaksamisen tukeminen, työn kehittäminen, liikunnan ohjaaminen ja kokonaisvaltainen elämäntapojen arviointi. (Firstbeat Hyvinvointianalyysi 2009.)\nHyvinvointikurssilaisilla Firstbeat-mittaus suoritettiin rintaan kiinnitettävällä tallentavalla\nsykepannalla. Sykepantaa pidettiin vuorokauden ajan. Tuloksien saamisen jälkeen analyysista saatu tieto käytiin yhdessä kohta kohdalta läpi, jotta jokainen kurssilainen ymmärsi\nmitä analyysista saatu tieto tarkoitti omaa terveyttä ja hyvinvointia ajatellen.\nFirstbeat Hyvinvointianalyysin lisäksi hyvinvointikurssille osallistuneille tehtiin syksyllä\n2009 kurssin alkaessa kehonkoostumusmittaus. Kehonkoostumusmittauksella saadaan\ntietoa kehon tilanteesta. Mittaustuloksista saa selville muun muassa paino, rasvaprosentin,\nrasvan massan sekä arvioidun erottelun ero kehonosien lihasmassasta. Mittaus kertoo\nmyös perusaineenvaihdunnan, painoindeksin sekä kehon kokonaisvesimäärän. Mittaustu-\nlokset on käytävä läpi yhdessä asiakkaan kanssa, jotta asiakas on tietoinen mitä tulokset\ntarkoittavat. (Physio Trainer 2009.)\nFirstbeat Hyvinvointianalyysi ja kehonkoostumusmittaus toistettiin ennen kurssin päättymistä. Tällä tavoin voitiin verrata mittaustuloksia keskenään ja pohtia yhdessä syitä mahdollisiin muutoksiin.\n2.5 Aikaisempia tutkimuksia\nTerveys ja hyvinvointi ovat suosittuja tutkimuksen kohteita. Kyseisten aiheiden tutkiminen\non aina ajankohtaista ja tärkeää, jotta esimerkiksi terveyttä ja hyvinvointia edistäviä toimenpiteitä olisi mahdollista muuttaa ja kehittää yksilöille sopivammaksi sekä samalla myös\nyhteiskuntaa hyödyttäviksi. Useissa terveyttä ja hyvinvointia koskevissa tutkimuksissa halutaan tuoda esille ja kuvata mahdollisimman hyvin kansalaisten näkökulmia, mielipiteitä ja\nkokemuksia oman asuinpaikkansa terveyttä ja hyvinvointia edistävistä toimenpiteistä ja\npalveluista. Tällä tavoin paikkakunnalla asuvien ihmisten ääni ja mielipiteet pääsevät parhaiten kuuluville.\nSTKL eli Sosiaali- ja terveysturvan keskusliitto on kartoittanut laajoilla kansalaiskyselyillä\nsuomalaisten hyvinvointia, palveluiden toimivuutta ja osallistumismahdollisuuksia jo vuodesta 1995 lähtien eri puolilla Suomea. STKL toteuttamana on koottu myös Kansalaisbarometri 2009. Kansalaisbarometri 2009 on koottu vuonna 2008 tehdystä laajasta kyselystä,\njohon vastasi yli 2800 suomalaista eri puolelta Suomea. Kyselyssä tiedusteltiin kansalaisten kokemuksia hyvinvoinnista, tyytyväisyydestä elämän eri osa-alueisiin ja sosiaali- ja\nterveyspalveluihin. Samalla kysyttiin kansalaisten kokemuksia kunta- ja palvelurakenneuudistuksen alkuvaiheesta. Kansalaisbarometri 2009 esittää kyselyn tulokset eri väestöryhmien ja alueiden näkökulmasta. Kansalaisbarometri on valtakunnallinen kansalaiskysely, jonka tarkoituksena on vahvistaa kansalaisten ääntä hyvinvointia ja hyvinvointipalveluja koskevassa keskustelussa, päätöksenteossa ja kehittämistyössä. (Siltaniemi & Perälahti & Eronen & Londén 2009, 5, 11.)\nSTKL on siis toteuttanut useita kansalaisten hyvinvointia koskevia tutkimuksia ympäri\nSuomea. Yksi hyvinvointitutkimuksista keskittyy hyvinvointiin, palveluihin ja elämänlaatuun\nKeski-Suomessa. Tutkimuksen tehtävänä on tutkia keskisuomalaisten mielipiteitä omasta\nhyvinvoinnistaan ja palveluista omalla paikkakunnallaan. Yksi keskeisimmistä tutkimustehtävistä on kuvata eri väestöryhmien ja väestöosien välisiä eroja taustamuuttujittain, esimerkiksi sukupuolen, iän, koulutuksen, perhetilanteen ja työmarkkina-aseman mukaan.\nTutkimuksessa pyritään luomaan tutkimustuloksista alueellinen hyvinvointianalyysi, jota\nvoidaan verrata esimerkiksi muihin aiemmin hyvinvointianalyysien kohteena olleisiin alueisiin. Tällä tavalla saadaan aikaan alueellista vertailua ja pohdintaa terveyttä ja hyvinvointia\nedistävistä toimenpiteistä sekä ennen kaikkea kansalaisten tyytyväisyydestä oman asuinpaikkakunnan tarjoamia palveluita kohtaan. (Siltaniemi ym. 2007, 14.)\nOsuuskunta Pohjolan Maidon käynnistämä hyvinvointihanke maidontuottajiensa hyvinvoinnin edistämiseksi on myös yksi esimerkki tietyn kohderyhmän hyvinvoinnin kartoittamisesta ja edistämisestä. Kohderyhmän valintaan vaikutti maidontuottajien raskas ja fyysisesti kuormittava työ ilman säännöllisiä vapaapäiviä, jolloin työssä jaksamiseen tarvitaan\ntukea. Pitkäaikaissairaudet haittaavat työssä ja työkyky koetaan muuta väestöä heikommaksi todennäköisesti työn kuormittavuudesta johtuen. Usein joudutaan elämään voimavarojen äärirajoilla ja jatkuvan epävarmuuden tilassa. Hyvinvointihankkeen tavoitteena oli\nauttaa osallistujia löytämään henkilökohtaiset keinot ylläpitää omaa henkistä, fyysistä ja\nsosiaalista työkykyä. Tavoitteena oli, että osallistuja päätyy tekemään oman hyvän elämän\nsuunnitelmansa asiantuntijoiden ja verkoston tukemana. Suunnitelmaan sisältyi työkyvyn\nja elämäntilanteen arviointia sekä kuntoutuksesta että muista jatkotoimenpiteistä koostuvaa työkuntotutkimusta. Toiminta koostui kuntoutuskeskuksessa pidetyistä hyvinvointijaksoista, seurantajaksoista, hyvinvointipäivistä sekä työkuntotutkimuksesta. (Rissanen &\nKorhonen & Laitinen 2009.)\nJokaisella osallistujalla oli mahdollisuus valita itselleen sopivat ja tarpeelliseksi kokemansa\nteemat omassa hyvinvoinnin edistämisen prosessissa. Hyvinvointihankkeesta tehdyssä\ntutkimusesittelyssä todetaan lopuksi, että tärkeänä lähtökohtana hankkeessa oli jokaisen\nosallistujan aktiivinen toimiminen hyvinvoinnin edistämiseksi. Asiantuntijoiden rooli oli tukea ja olla osallistujan ympärillä tutorin roolissa. Koettiin myös hyvänä, että osallistuja sai\nitse koota omaan hyvinvoinnin suunnitelmaansa haluamansa teemat. (Rissanen ym.\n3 MENETELMÄ JA AINEISTO\n3.1 Tutkielman tarkoitus\nTämän tutkielman lähtökohtana on kvalitatiivinen eli laadullinen tutkimus, jonka tarkoituksena on kuvata todellista elämää. Aineisto kootaan luonnollisissa ja todellisissa elämän\ntilanteissa. Tuomen ja Sarajärven mukaan (2009, 28) laadullista tutkimusta voidaan kutsua\nymmärtäväksi tutkimukseksi, koska sen avulla pyritään usein ymmärtämään tai selittämään ilmiöitä. Laadullisessa tutkimuksessa suositaan menetelmiä, joissa tutkittavien oma\nääni ja mielipide pääsevät kuuluville. Kohdejoukko valitaan usein tarkoituksenmukaisesti,\nei satunnaisotoksia käyttäen. Tutkimussuunnitelma voi muotoutua tutkimuksen edetessä,\njolloin suunnitelmia voidaan muuttaa joustavasti olosuhteiden mukaisesti. Tutkimuksessa\nkäsiteltävät tapaukset ovat ainutlaatuisia. (Hirsjärvi & Remes & Sajavaara 1996, 157, 160.)\nKvalitatiivisessa tutkimuksessa tutkija on sidottu omiin arvolähtökohtiin, jolloin arvot muovaavat sitä, millä tavoin ymmärrämme tutkimiamme ilmiöitä. Täydellistä objektiivisuutta eli\nasioiden tarkastelua ulkopuolisen silmin on haastava saavuttaa. Kvalitatiivisessa tutkimuksessa on usein pyrkimyksenä löytää tai paljastaa odottamattomia seikkoja, aineistoa tarkastellaan yksityiskohtaisesti. (Hirsjärvi ym. 1996, 157, 160.) Jari Metsämuurosen mukaan\nlaadullinen tutkimusprosessi on pitkälti tutkijan omaan intuitioon, tulkintaan, järkeilykykyyn\nsekä yhdistämis- ja luokittamisvalmiuksiin perustuvaa. Metsämuurosen mukaan on monta\ntapaa tehdä päätelmiä, jopa toisiinsa nähden ristiriitaisia, samasta aineistosta. (Metsämuuronen 2006, 82.)\nTämän tutkielman tarkoituksena on tarkastella kvalitatiivisen tutkimuksen lähtökohtia apuna käyttäen Sallan kunnan hyvinvointihankkeessa järjestetyn hyvinvointikurssin merkitystä\nkurssille osallistuneiden tavoitteiden saavuttamisessa ja hyvinvoinnin edistämisessä. Tavoitteena on selvittää niitä tekijöitä, jotka olivat kurssin aikana merkittäviä hyvinvoinnin\n1) Mistä tekijöistä hyvinvointi muodostuu?\n2) Mikä oli hyvinvointikurssin merkitys kurssille osallistuneiden tavoitteiden saavuttamisessa ja hyvinvoinnin edistämisessä?\n3.2 Aineiston kerääminen\nTutkielmassa aineiston keruu toteutetaan kyselytutkimuksena. Kyselytutkimuksella voidaan kerätä laaja tutkimusaineisto, jolloin se on menetelmänä tehokas ja nopea. Kyselytutkimuksessa haasteellista on esimerkiksi kyselylomakkeen laatiminen sillä tavoin, että\nkaikki vastaajat ymmärtävät asetetut kysymykset samalla tavalla. Väärinymmärryksiä voi\nolla vaikea kontrolloida. Ongelmana erilaisten kyselyjen kohdalla on usein vastaajien vähäisyys. Jos kyselylomake osoitetaan tietylle erityisryhmälle, jolle kyselyyn vastaaminen\non hyödyllistä ja tärkeää, vastaajien määrä voi tämän vuoksi nousta. Usein kohderyhmää\njoudutaan kuitenkin muistuttamaan kyselyyn vastaamisesta. (Hirsjärvi ym. 1996, 190–\nTutkielmaa varten koottu kyselylomake (liite 2) koostuu avoimista kysymyksistä hyvinvointikurssiin liittyen, muun muassa kurssin aikana tapahtuneeseen tavoitteiden asetteluun,\nniiden saavuttamiseen ja tekijöihin, jotka auttoivat tavoitteiden saavuttamisessa. Avoimien\nkysymysten avulla halutaan antaa vastaajalle mahdollisuus ilmaista itseään omin sanoin.\nTällä tavoin varmistetaan, että tutkija ei pyri ehdottamaan ja johdattelemaan vastauksia\nhaluamallaan tavalla (Hirsjärvi ym. 1996, 196). Kyselylomake jaetaan osallistujille hyvinvointikurssin päätyttyä, jolloin heillä on mahdollisuus tarkastella omassa hyvinvoinnissa\ntapahtuneita muutoksia koko prosessin ajalta. Tutkielman tekijä on osallistunut hyvinvointikurssin viidelle tapaamiskerralle havainnoijan roolissa, jolloin myös tapaamisten aikana\ntehtyjä havaintoja voidaan käyttää osana tutkielmaa. Havainnointi keskittyy lähinnä ryhmän toimivuuteen kurssin aikana, esimerkiksi vuorovaikutuksen onnistumiseen ja ilmapiiriin tapaamiskerroilla.\n3.3 Aineiston analyysi\nTutkimuksen aineiston analyysivaiheessa tutkijalle selviää millaisia vastauksia hän saa\nasettamiinsa tutkimuskysymyksiin. Aineiston analyysivaiheessa tarkistetaan, ovatko kaikki\npalautuneet lomakkeet käyttökelpoisia käytettäväksi tutkielmassa. Tietoja voidaan myös\ntäydentää lisähaastatteluin jos tarpeellista ja mahdollista. Aineisto on järjestettävä tietojen\ntallennusta ja tarkempaa analyysia varten. Aineiston analysointitapa määräytyy sen mukaan, mikä parhaiten tuo vastauksen tutkimusongelmaan. (Hirsjärvi ym. 1996, 219.)\nKandidaatin tutkielmani aineiston analysointimenetelmänä on aineistolähtöinen sisällön\nanalyysi. Sisällön analyysillä aineisto pyritään järjestämään tiiviiseen mutta selkeään muotoon kuitenkaan kadottamatta sen sisältämää informaatiota. Aineiston laadullinen käsitteleminen perustuu päättelyyn ja tulkintaan, jolloin aineisto hajotetaan ensin osiin, käsitteellistetään, jonka jälkeen se kootaan uudella tavalla loogiseksi kokonaisuudeksi. Aineistolähtöinen laadullinen sisällönanalyysi jaetaan Tuomen ja Sarajärven (2009) mukaan kolmivaiheiseksi prosessiksi 1) aineiston redusointi eli pelkistäminen 2) aineiston klusterointi eli\nryhmittely ja 3) abstrahointi eli teoreettisten käsitteiden luominen. (Tuomi & Sarajärvi 2009,\n108; kts. myös Metsämuuronen 2006, 124.)\nTutkielmani aineisto koostuu yhdeksästä kyselylomakkeesta. Hyvinvointikurssin viimeisellä\ntapaamiskerralla jaetusta 13 kyselylomakkeesta palautui määräaikaan mennessä yhdeksän lomaketta. Kaikki lomakkeet olivat käyttökelpoisia mukaan otettavaksi tutkielman aineistoon.\nHuolellisen aineistoon tutustumisen jälkeen lomakkeiden vastaukset oli aukikirjoitettava\nsekä tiivistettävä helpommin analysoitavissa olevaan muotoon. Tiivistämisen jälkeen vastauksista muodostui jokaisen kysymyksen kohdalle pääluokkia, jolloin tapahtui aineiston\nryhmittely. Ryhmittelyn ja pääluokkien muodostumisen jälkeen aineistosta löytyvät eroavaisuudet ja samankaltaisuudet oli helpompi huomioida. Aineiston ryhmittelyn aikana oli\nmahdollista myös yhdistää niiden kysymyksien vastauksia, jotka liittyivät toisiinsa. Vastauksien aukikirjoittamisessa, tiivistämisessä sekä luokkien muodostamisessa käytettiin\n3.4 Eettiset kysymykset\nTutkielmaa tehdessä eettiset lähtökohdat on otettava huomioon tutkielman jokaisessa vaiheessa. Lähtökohtana jokaisessa tutkimuksessa on oltava ihmisarvon kunnioittaminen.\nKukaan tutkimukseen osallistuneista ei saa missään vaiheessa kokea, että häntä käytettäisiin hyväksi tai hänen omia kokemuksiaan vääristeltäisiin tutkielman tekijän mukaisesti.\nEettisten lähtökohtien pohtiminen on tärkeä osa jokaisen tutkimuksen tekemistä, ne ovat\nkoko tutkimuksen perusta. (Hirsjärvi 1996, 25.) Tutkimuksessa yksityisyyden kunnioittaminen tarkoittaa sitä, että ihmisellä itsellään tulee olla oikeus määrittää se, mitä tietoja he\ntutkimuskäyttöön antavat. Myöskään tutkimustekstejä ei saa kirjoittaa niin, että tutkittavat\nniistä tunnistettavissa. On tärkeää, että tutkittavia informoidaan tarpeeksi siitä, millaiseen\ntutkimukseen he osallistuvat, mihin tietoja käytetään sekä mitä tutkimusaineistolle lopuksi\ntehdään. (Kuula 2006, 64, 99.)\nTutkielmani on osa Sallan kunnan hyvinvointivalmennushanketta ja hankkeesta tehtäville\ntutkimuksille on anottu yhteinen tutkimuslupa (liite 1). Osana tutkielmaani on kyselylomake\n(liite 3), joka on kohdennettu hyvinvointiryhmäläisille. Lomakkeen jakamisen yhteydessä\nhe saivat myös saatekirjeen (liite 2), jossa kerrotaan tarkemmin lomakkeella kysyttävistä\nasioista, mitä varten vastauksia kerätään sekä aineiston hävittämisestä käyttämisen jälkeen. Saatekirjeessä kerrottiin myös vastaajien henkilöllisyyden suojaamisesta sekä mahdollisuudesta jättää myös vastaamatta lomakkeeseen.\nHyvinvointiryhmään osallistui noin kymmenen naista. Tunnen muutaman heistä henkilökohtaisesti, jonka vuoksi pidän huolta siitä, etten pyri selvittämään kuka kohdejoukosta oli\nvastannut ja millä tavalla. Kyselylomakkeet saatuani käsittelen tietoja yksin, jolloin kukaan\nmuu ei pääse tutustumaan kerättyyn aineistoon. Kun työni on arvioitu, hävitän palautetut\nlomakkeet. Vastaajien tunnistettavuuden estämiseksi olen määrittänyt jokaiselle vastaajalle koodin (vastaaja 1, vastaaja 2, vastaaja 3…).\nHyvinvointikurssilaisilla oli syksyn 2009 aikana yhteensä 14 tapaamiskertaa. Tapaamiset\najoittuivat 31.8.–7.12.2009 väliselle ajalle. Jokaisella tapaamiskerralla kerättiin lista osallistujista. Kurssille osallistujat olivat iältään 40–61-vuotiaita. Kurssin loputtua voitiin todeta,\nettä kurssilaisista oli muodostunut noin kymmenen henkilön ydinryhmä, joka oli säännöllisesti osallistunut tapaamiskerroille. Huomattavaa kurssilaisten vähenemistä kohti kurssin\nloppumista ei tapahtunut. Itse pääsin osallistumaan viidelle hyvinvointikurssin tapaamiskerroista osaksi havainnoijan sekä myös osallistujan roolissa. Tunnelma tapaamiskerroilla\noli mielestäni avoin, positiivinen sekä rennolla huumorilla höystetty. Ilmapiiri kurssilaisten\nvälillä oli hyvä, jolloin ajatusten sekä kokemusten vaihto oli luontevaa. Osa kurssilaisista\ntoi aktiivisemmin esille omia ajatuksiaan ja mielipiteitään. Pienryhmä- ja parityöskentely\nlisäsivät jokaisen kurssilaisen mahdollisuutta tulla kuulluksi.\nTutkimuksen ensimmäinen tutkimuskysymys oli selvittää mistä tekijöistä hyvinvointi muodostuu. Tässä kohdassa käsitellään myös hyvinvointiin ja sen edistämiseen läheisesti liittyvät motivaatiotekijät. Toinen tutkimuskysymys oli selvittää hyvinvointikurssin merkitys\nkurssille osallistuneiden tavoitteiden saavuttamisessa ja hyvinvoinnin edistämisessä. Lomakkeiden vastauksista on muodostettu pääluokkia sen mukaan, mitkä asiat nousivat vastauksissa eniten esille. Tulokset on jaoteltu alaotsikoihin tutkimuskysymysten mukaisesti.\n4.1 Hyvinvointi ja motivaatiotekijät hyvinvoinnin edistämisessä\nJokaisen yksilön henkilökohtainen käsitys omaan hyvinvointiin kuuluvista asioista tuli hyvin\nesille myös hyvinvointikurssilaisten vastauksissa. Vastauksissa pääluokiksi muodostuneet\nliikunta, lepo/uni, terveellinen ruoka, harrastukset, ihmissuhteet, oma persoona ja elämä,\ntyö, elämänhallinta, terveys sekä kokonaisvaltainen hyvinvointi muistuttavat useita hyvinvoinnin osa-alueista tehtyjä määritelmiä. Vastauksissa näkyy selkeästi Erik Allardtin määrittelemät hyvinvoinnin kolme ulottuvuutta: having, loving and being. Terveys ja työ voidaan liittää elintasoa kuvaavaan having-ulottuvuuteen. Sosiaaliset suhteet kuuluvat Allardtin loving-ulottuvuuteen. Being-ulottuvuus käsittää itsensä toteuttamiseen liittyvät asiat.\nVastauksista on hyvin nähtävillä hyvinvoinnin kokonaisvaltaisuus. Pyydettäessä vastaajia\nmäärittelemään oma hyvinvointi, saatiin vastaukseksi seuraavia asioita:\nVastaaja 3: ”Ihmissuhteet, monipuolinen työ, hyvä oma kunto ja terveys”\nVastaaja 9: ”Hyvä terveys, tasapainoinen mieli, perhe, onnistumiset ja elämänhallinta,\ntyönhallinta, ihmissuhteet, nukkuminen, syöminen ja harrastukset”\nVastaaja 1: ”Ympäristö, ystävät, oma persoona”\nTyö voi myös olla yksi tärkeä hyvinvointiamme määrittävä tekijä. Kolme kyselyyn vastanneista nosti esille oman hyvinvoinnin määrittelyssä työnhallinnan, työhyvinvoinnin ja monipuolisen työn.\nMotivaatiolla on tärkeä rooli hyvinvoinnin edistämisessä. Motivaatio on yksilöä eteenpäin\nvievä voima, motivaation lähteet ovat myös yksilöllisiä. Hyvinvointikurssilaisten vastauksissa motivoiviksi tekijöiksi (kuvio 1) nousivat hyvä olo/oma jaksaminen, vertaistuki, perhe,\nkivuttomuus, ulkonäölliset tekijät sekä työssä jaksaminen. Yhdeksästä vastaajasta seitsemän mainitsi motivoivaksi tekijäksi hyvän olon ja oman jaksamisen. Hyvä olo sekä jaksaminen liitettiin vastauksissa parempaan elämänlaatuun. Vertaistuki motivoivana tekijänä\ntuli esille kolmessa vastauksessa. Vertaistuen lisäksi yhdessä vastauksessa mainittiin perhe motivoivana tekijänä.\nVastaaja 5: ”Samoja päätöksiä olen tehnyt yksin aikaisemminkin, mutta ryhmässä toimiminen sitouttaa kuitenkin minua enemmän.”\nVastaaja 7: Oma hyvä olo ja töissä jaksaminen. Kipujen pysyminen poissa.”\nKuvio 1 Motivaatiotekijät.\nHyvinvointikurssilaisten motivoiviin tekijöihin vaikuttivat yllättävän vähän konkreettiset mittaukset. Yksikään vastaajista ei maininnut mittauksia kysyttäessä motivoivista tekijöistä.\nMotivaatiosta puhuttaessa nostetaan usein esille yksilön sisäinen ja ulkoinen motivaatio.\nSisäinen motivaatio on nimenomaan yksilön oma sisäinen kiinnostus saavuttaa tietty tavoite tai päämäärä. Ulkoinen motivaatio perustuu siihen, että toiminta tapahtuu esimerkiksi\npalkkion vuoksi. Kurssilaisten motivaatiotekijöitä tarkastellessa, voidaan todeta motivaatiotekijöiden olevan heistä itsestään lähteviä. Kukaan vastaajista ei maininnut motivaatiotekijäksi ulkoista tekijää.\n4.2 Hyvinvointikurssin merkitys\nHyvinvointikurssille osallistumisen syyksi muodostui selkeästi kiinnostus omaa hyvinvointia\nkohtaan. Kiinnostus omaa hyvinvointia kohtaan nousi esille kuudessa vastauksessa. Kurssilta haettiin motivaatiota ja tukea sekä myös mahdollisuutta kuunnella toisten kokemuksia.\nKaksi vastanneista toi esille aiemmin tehdyn Firstbeat-mittauksen, joka oli innoittanut osallistumaan kurssille.\nOlennainen osa terveyden ja hyvinvoinnin edistämistä on oma motivaatio sekä halu asettaa omaa hyvinvointia edistäviä tavoitteita. Tavoitteiden asettamisella on tärkeä rooli omaa\nelämää koskevissa muutosprosesseissa. Vesa Kinnunen (2009) on kirjoittanut elämäntapamuutoksien onnistuneeseen läpiviemiseen liittyvistä tekijöistä. Elämäntapamuutosten\nlähtötilanteessa hän korostaa ongelmien ja haasteiden tunnistamista sekä omakohtaista\nhalua muutokseen. Lähtötilanteen jälkeen on hyvä hakea aiheeseen liittyvää tietoa sekä\netsiä itsestä sopivalta tuntuvaa sosiaalista tukea. Tämän jälkeen on hyvä asettaa itselleen\nsopivia tavoitteita. Kinnunen korostaa, että vaikka motivaatio tavoitteiden asettamiseen on\njokaisen yksilön sisäinen asia, toiselta henkilöltä tai ryhmältä saatu vertaistuki voi auttaa\npuntaroimaan ja pohtimaan omaa tilannetta sekä saamaan kannustusta muutokseen.\n(Kinnunen 2009, 110–112.)\nTavoitteiden asettaminen oli tärkeä osa hyvinvointikurssia. Jokaiselle kurssille osallistuneella oli mahdollisuus asettaa omista lähtökohdistaan tavoitteita, jotka olivat tärkeitä\noman hyvinvoinnin edistämisen kannalta. Eniten mainituiksi tavoitteiksi muodostuivat liikunnan lisääminen, terveellinen ruokavalio, painonhallinta, itsensä kuunteleminen ja\npsyykkinen olotila, tupakoimattomuus sekä oman sosiaalisuuden lisääntyminen. Hyvinvointikurssi suunniteltiin kurssilaisten tarpeista ja tavoitteista lähtien. Kurssin aikana käsiteltiin teemoja, jotka tukivat kurssilaisten tavoitteiden saavuttamista sekä saavutettujen\nKurssilaiset arvioivat omien tavoitteiden saavuttamista (kuvio 2) numeroasteikolla 1-5\n(1=huonosti, 2=välttävästi, 3=kohtalaisesti, 4=hyvin, 5=erinomaisesti), jonka jälkeen valintaa oli mahdollisuus perustella sanallisesti. Tarkasteltaessa asetettuja tavoitteita ja onnistumista tavoitteiden saavuttamisessa voidaan todeta, että tavoitteisiin pääseminen oli onnistunut suurimmalla osalla kurssilaisista. Ainoastaan yksi vastaaja koki, ettei ollut onnistunut pääsemään tavoitteisiinsa lainkaan. Viisi vastaajista arvioi saavuttaneensa hyvin tavoitteensa. Kukaan ei ollut mielestään saavuttanut tavoitteitaan erinomaisesti.\nKuvio 2 Tavoitteiden saavuttaminen.\nNeljä vastaajaa yhdeksästä kertoivat saavuttaneensa tavoitteensa huonosti, välttävästi tai\nkohtalaisesti. Huonosti tavoitteensa saavuttamista arvioinut vastaaja oli arvioinut hyvinvointinsa kohtalaiseksi ennen kurssia. Vastaaja ei ollut saavuttanut yhtään kurssille asettamaansa tavoitetta, mutta koki hyvinvointinsa parantuneen kurssin aikana. Tavoitteet ovat\nvoineet muuttua kurssin aikana tai kurssi on muulla tavalla tukenut hyvinvoinnin edistämistä. Välttävästi tavoitteensa saavuttamista arvioinut vastaaja ei ollut kyennyt saavuttamaan\nasettamaansa tavoitetta ja näin kokenut epäonnistuneensa tärkeimmässä tavoitteessaan.\nVaikka vastaaja ei ollut kyennyt saavuttamaan tavoitettaan, koki hän silti hyvinvointinsa\nennen ja jälkeen kurssia erinomaiseksi.\nKurssilaiset asettivat tavoitteet ja arvioivat niiden saavuttamista hyvin subjektiivisesta näkökulmasta. Käytössä olleita mittaustuloksia (Firstbeat, kehonkoostumus) hyödynnettiin\nomien tavoitteiden saavuttamisen arvioinnissa hyvin vähän. Eniten merkitystä oman hyvinvoinnin arvioinnissa oli omilla subjektiivisilla tuntemuksilla.\nTavoitteiden saavuttamista kurssilaiset ovat kuvailleet seuraavanlaisesti:\nVastaaja 2: ”Oloni on kohentunut ja tunnen itseni rauhallisemmaksi. ”\nVastaaja 4: ”Jaksan ja voin paremmin nyt kuin ennen kurssia. ”\nVastaaja 8: ”Yleinen olotila parempi-myös henkisesti.”\nVastaaja 5: ”Pystyin toteuttamaan jokaista konkreettista tavoitetta.”\nOmaa hyvinvointia oli mahdollisuus arvioida ennen ja jälkeen hyvinvointikurssille osallistumista\n5=erinomainen) Yhdeksästä vastaajasta kuudella oli omasta mielestään hyvinvointi kohentunut kurssin aikana. Kahdella vastaajista hyvinvoinnissa ei ollut tapahtunut huomattavia\nmuutoksia. Yksi vastaajista ei ollut arvioinut hyvinvointiaan kurssin jälkeen.\nVastaaja Vastaaja Vastaaja Vastaaja Vastaaja Vastaaja Vastaaja Vastaaja Vastaaja\nKuvio 3 Koetun hyvinvoinnin arvioiminen ennen ja jälkeen hyvinvointikurssia.\nHyvinvointikurssille osallistuneet perustelivat hyvinvoinnissaan tapahtuneita muutoksia\nVastaaja 6: ”Parempi olo kokonaisvaltaisesti.”\nVastaaja 9: ”Paino on alentunut hieman. Olotila on ollut nykyään virkeä ja energinen.\nTunnen itseni tänään tasapainoiseksi, hyvän itsetunnon omaavaksi ihmiseksi. Kurssilta\nsain hieman itseluottamusta takaisin. ”\nVastaaja 8: ”Mitään retkahduksia tai ylilyöntejä suuntaan tai toiseen ei ole tapahtunut. ”\nVastaaja 7: ”Jalkakivut ovat lähes kadonneet, nyt pystyy taas lenkkeilemään. ”\nTarkasteltaessa hyvinvointikurssilaisten vastauksia kokonaisuudessaan voidaan hyvin todeta kurssilla olleen myönteisiä vaikutuksia. Yhdessäkään vastauksessa ei nostettu esille\nkurssin tuoneen jotain negatiivista osallistuneiden elämään tai hyvinvointiin. Kurssilaisten\narviointi omasta hyvinvoinnistaan ennen ja jälkeen kurssia vahvistaa sitä, ettei kurssilla\nollut hyvinvointia heikentäviä vaikutuksia. Hyvinvointikurssin aikaansaamia pysyviä muutoksia voi olla vielä tässä vaiheessa vaikea arvioida kurssin lyhyyden vuoksi.\nRyhmän toimiminen motivaation ja vertaistuen lähteenä nousi esille useissa vastauksissa.\nMyös kurssin järjestäminen ainoastaan naisille koettiin hyvänä ryhmän ilmapiirille sekä\nhelpottavan asioista avoimesti puhumista. Ryhmässä mukana oleminen sitoutti pyrkimään\nitselleen asetettuihin tavoitteisiin. Osa vastaajista toivoi jonkinlaista jatkoa keväälle kurssin\npuitteissa. Esimerkiksi mahdollisuus uusia mittauksia, jolloin ehtisi kulua pitempi aika elämäntapamuutoksien tekemisestä.\nKurssin aikana tehdyt omaa terveyden ja hyvinvointia konkretisoivat mittaukset (Firstbeat,\nkehonkoostumus) tulivat yllättävän vähän esille kurssilaisten vastauksissa. Kaksi vastaajaa mainitsi aiemmin tehdyt mittaukset innoittaneen osallistumaan kurssille. Ainoastaan\nkolmessa vastauksessa tuotiin esille kehonkoostumus sekä Firstbeat-mittauksien tärkeys\nkonkreettisena tietona omasta terveydentilasta. Kukaan vastaajista ei maininnut mittauksia\nmotivoivana tekijänä. Mittauksilla oli kurssin aikana mahdollisuus saada tärkeää tietoa\nomasta terveyden ja hyvinvoinnin tilasta. Vaikka kurssilaiset toivoivat mittauksia myös jatkoseurantaa varten, esimerkiksi kevään 2010 aikana, he eivät maininneet mittauksien\nKurssin toteuttamisesta hyvää palautetta saa kurssilaisten mahdollisuus suunnitella ja vaikuttaa itse kurssin sisältöön. Ainoastaan yksi vastanneista olisi toivonut kurssin sisältöä\najatellen tarkempaa suunnittelua kurssin alkuvaiheessa. Vastauksissa nostettiin esille\nmyös luentojen monipuolisuus sekä keskustelun mahdollisuus joka tapaamiskerralla.\nSeuraavat vastaukset on poimittu hyvinvointikurssin merkitystä kysyttäessä tai kurssipalautteen kohdalta:\nVastaaja 9: ”Tunsin olevani yhtä arvokas ihminen kuin toisetkin. Minä saan huolehtia\nmyös omasta itsestäni, omasta hyvinvoinnista. Ymmärrän nyt, että hyvinvoiva ihminen on\ntärkeä työnantajalle, työyhteisölle, omalle perheelle, kaikille. Kurssi vapautti minut ehkä\nnauttimaan elämästä, tutustumaan ennakkoluulottomasti uusiin asioihin. ”\nVastaaja 8: ”Kurssi tarjosi motivaatiota, tietoa ja tukea.”\nVastaaja 1: ”Tällaisia kursseja, joissa ei tavallaan opiskella mitään vaan tutustutaan niin\nkuin omaan itseensä, omat tavoitteet.”\nVastaaja 5: ”Kurssin itse suunnitteleminen sitoutti enemmän kuin valmiiseen kurssiin osallistuminen. ”\nLopuksi haluan esittää kyselylomakkeiden vastauksien analysoinnin ja kurssilaisten tapaamiskertojen havainnoinnin pohjalta esille tulleet tekijät (kuvio 4), jotka mielestäni olivat\nolennaisin osa hyvinvointikurssia ja sen antamaa mahdollisuutta edistää omaa hyvinvointia. Hyvinvoinnin edistämisen prosessissa on oltava uskoa elämäntapamuutokseen, joka\nusein vaatii myös oikeanlaista tietoa ja tukea onnistuakseen. Sosiaalisen tuen kautta yksilöllä on mahdollista saada jakaa kokemuksiaan ja arvioida omaa tilannettaan myös suhteessa muihin.\nOman tilanteen arvioiminen ja\nKuvio 4 Hyvinvointikurssin merkitys.\nIhmisten keskuudessa on meneillään ajanjakso, jolloin omaan itseensä, terveyteen ja hyvinvointiin sijoittaminen ja panostaminen ovat tulleet enemmän hyväksytyiksi asioiksi ja\nennen kaikkea tavoitelluiksi asioiksi. Ihmisiä pyritään tukemaan ja kannustamaan muutoksiin, jotka lähtevät yksilön omasta tahdosta ja halusta. Tietoja ja neuvoja huolehtia omasta\nterveydestä ja hyvinvoinnista tulvii joka puolelta, jolloin yksilön tehtäväksi jää vain siirtää\nneuvot käytäntöön omassa elämässään. Jokainen voi omalta kohdaltaan miettiä kuinka\nhelppoa on tehdä pienikin elämäntapamuutos. Voidaan pohtia, olisiko valmiiden neuvojen\nsijasta tehokkaampaa ja pitkäkestoisempaa, jos yksilö saisi itse oivaltaa omassa hyvinvoinnissa olevat heikkoudet ja vahvuudet. Erilaiset elämäntapakoulut ja kurssit ovat yleistyneet osaksi terveyden ja hyvinvoinnin edistämistyötä. Koen myös, että tutkielmassani\nesitelty hyvinvointikurssi oli kohderyhmälleen yksi mahdollinen terveyden ja hyvinvoinnin\nHyvinvointikurssi tarjosi osallistujilleen hyvän mahdollisuuden ja alkusysäyksen elämäntapamuutokseen. Kurssi antoi myös tilaisuuden hankkia omasta terveydestä ja hyvinvoinnista konkreettista tietoa, jota oli mahdollista käyttää tukena ja motivoivana tekijänä elämäntapamuutoksessa. Osallistujat asettivat itselleen tavoitteita kurssin ajaksi, osalle tavoitteet\ntäyttyivät jo kurssin aikana, mutta osalla tavoitteisiin pääseminen jatkui kurssin jälkeenkin.\nTarkoituksena ei ollut saavuttaa tavoitteita vain kurssia varten ja kurssin ajaksi, vaan omaa\nhyvinvointia varten. Työskentelyllä, luennoilla ja keskusteluilla toivottiin saada aikaan oivalluksia ja mahdollisimman pysyviä muutoksia ajattelussa ja asenteissa omaa hyvinvointia\najatellen. Kurssilla punaisena lankana oli mielestäni oman itsensä ja hyvinvoinnin huomioiminen osana arkea, ei erillisenä projektina muun elämän ulkopuolella.\nHyvinvointikurssin kaltaisia toimenpiteitä voidaan pitää tehokkaina keinoina saada ihminen\npohtimaan itseään, terveyttä, hyvinvointia ja voimavaroja. Tapaamiskerroilla keskusteluissa ja myös vastauksissa nousi esille elämän hektisyys, kiire, stressaavat elämäntilanteet\nsekä yhä enemmän voimavaroja vaativa työelämä. Tehokkuutta, yksin selviytymistä ja\nelämässä asetettujen tavoitteiden saavuttamista korostetaan. Tämän kaiken ohella pitäisi\nhuolehtia myös hyvinvoinnista. Kuormittavissa elämäntilanteissa hyvinvoinnin tila korostuu.\nRyhmän toimivuus ja sosiaalinen kanssakäyminen vaikuttavat paljon siihen, millaista tukea\nja apua ryhmäläiset saavat toisiltaan. Kokemusten ja mielipiteiden jakaminen sujuvat luontevasti silloin, kun kaikki kokevat olevansa ryhmän tasavertaisia jäseniä. Toisen onnistumisen kokemuksista voi myös itse saada kannustusta ja rohkaisua omiin haasteisiin. On\nmielestäni tärkeää, että näitä asioita, omaa terveyttä ja hyvinvointia pyritään käsittelemään\npositiivisuuden ja voimavara-näkökulman kautta. Ei ainoastaan tuijoteta heikkouksiin ja\nhuonoihin asioihin, vaan keskitytään siihen mitä tässä hetkessä voidaan tehdä toisin ja\nmitkä ovat voimavarat tässä elämäntilanteessa edistää hyvinvointia. Teot ovat loppujen\nlopuksi pieniä, jos vain itsellä on halua ja voimia toimia toisin.\nHyvinvointikurssin järjestäminen oli osa Sallan kunnan hyvinvointivalmennushanketta. Tulevaa ajatellen hyvinvointikurssia voidaan soveltaa myös eri kohderyhmille. Kurssin rakennetta voidaan hyvin soveltaa esimerkiksi työpaikoilla työhyvinvointia edistävänä toimenpiteenä. On tärkeää, että kunnissa on havahduttu erilaisiin kuntalaisten terveyttä ja hyvinvointia edistäviin toimenpiteisiin. Panostamalla hyvissä ajoin kuntalaisten hyvinvointiin,\nsillä voi olla merkittäviä positiivisia vaikutuksia tulevaisuudessa.\nKurssin osalta jäin pohtimaan sen pysyviä muutoksia ajatuksissa ja asenteissa. On vaikea\narvioida saavuttivatko kurssilaiset omia tavoitteitaan itseään vai kurssia ja mahdollista loppuarviointia varten. Hyvää terveyttä ja hyvinvointia pidetään tavoiteltuna tilana, joka voi\nosaksi myös vaikuttaa siihen, kuinka totuudenmukaisesti näitä asioita koskeviin kysymyksiin halutaan vastata. Nyt hyvinvoinnin arvioiminen jäi ainoastaan subjektiiviselle tasolle.\nTilanne olisi voinut ollut toinen, jos kurssille osallistuneiden kanssa olisi enemmän työskennelty henkilökohtaisesti, käyty läpi mittauksista saatuja tuloksia ja niiden merkitystä\nsekä asetettuja tavoitteita. Mahdollisuus henkilökohtaisempaan työskentelyyn olisi voinut\nolla osana myös hyvinvointikurssia, jolloin olisi ollut mahdollista suunnitella henkilökohtaisempia hyvinvoinnin edistämissuunnitelmia ja näin arvioida hyvinvoinnissa tapahtuneita\nHyvinvointikurssilla tapahtuneiden keskusteluiden perusteella hyvinvointikurssilaisista suurin osa oli ollut jo aikaisemmin omasta hyvinvoinnistaan kiinnostuneita. On tärkeää pohtia\nmillä tavoin ne henkilöt voitaisiin tavoittaa pohtimaan omaa terveyttä ja hyvinvointiaan, jotka eivät ole sitä koskaan aikaisemmin tehneet. Olisi ollut myös mielenkiintoista vertailla,\nmillä tavoin vastaukset sekä tulokset olisivat muuttuneet, jos ikäryhmä olisi ollut erilainen\nja jos vastaajat olisivat olleet esimerkiksi miehiä.\nTutkielmaa on mahdotonta saada täysin valmiiksi. Aina eteen tulee jotain sellaista, jonka\nolisi voinut tehdä toisin tämän muutoksen vaikuttaessa helposti koko työhön. Tutkielmani\nkyselylomakkeista palautumatta jäi neljä lomaketta. Olen silti tyytyväinen yhdeksään palautuneeseen ja niistä saamaani tietoon. Kaksikin haastattelua kyselylomakkeen palauttaneille olisi kuitenkin voinut vielä avata vastauksia enemmän. Tutkielman tekemisen aikana\noppia on tullut valtavasti seuraavia tutkielmia silmälläpitäen. Yhtenä haasteena annan itselleni opetella kärsivällisyyttä tutustua rauhassa tutkittavaan aihealueeseen eri näkökulmista ennen kuin muodostan liian valmista kuvaa siitä, miten tutkielmani toteutan.\nBlaxter, Mildred 2004. Health. Polity Press. Lontoo.\nFirstbeat 2009. Firstbeat-Hyvinvointianalyysi. (www-dokumentti)\n<http://www.kuortane.com/firstbeat.html> (Luettu 29.11.2009.)\nFirstbeat Technologies 2009. Firstbeat-Hyvinvointianalyysi. (www-dokumentti)\n<http://www.firstbeat.fi/index.php?page=65&sub_page=9> (Luettu 11.1.2010.)\nGriffiths, Christopher Alan 2009. Clinical Rehabilitation 2009; 23:72–78.\nHirsjärvi, Sirkka & Remes, Pirkko & Sajavaara Paula 1996. Tutki ja kirjoita. Otava. Helsinki.\nHyvinvointivalmennushanke 2008. Hankkeen kuvaus. Salla. (www-dokumentti)\nJussila, Susanna 2007: Hyvinvointivalmennuksen esiselvitys. Salla.\nJärvikoski, Aila & Härkäpää, Kristiina 2004: Kuntoutuksen perusteet. WSOY. Helsinki.\nJärvikoski, Aila 2009: Toiminta, elämänhallinta ja valtaistuminen. Luento kurssilla Kuntoutustieteen 21.10. Lapin yliopisto. Rovaniemi.\nJärvikoski, Aila 2009: Kuntoutustieteen keskeisiä käsitteitä: oppiminen ja motivaatio.\n15.9. Lapin yliopisto. Rovaniemi.\nJääskeläinen, Arja 2009: Hyvinvointivalmennushanke 2008–2011. Hyvinvointipäivät 10.9.\nKananoja, Aulikki & Niiranen, Vuokko & Jokiranta, Harri 2008: Kunnallinen sosiaalipolitiikka – Osallisuutta ja yhteistä vastuuta. PS-kustannus. Jyväskylä.\nKekkonen, Marjatta 2007: Perhetyö ja lapsiperheiden peruspalvelut. Luento Perhetyö\nperheiden elämässä–seminaarissa 13.6. Lapin yliopisto. Rovaniemi.\nKoskinen-Ollonqvist, Pirjo & Pelto-Huikko, Antti & Rouvinen-Wilenius, Päivi 2005:\nNäkökulmia vaikuttavuuteen – vaikuttavuuden arvioinnin mahdollisuudet terveyden edistämisessä. Teoksessa Koskinen-Ollonqvist, Pirjo & Pelto-Huikko, Antti & RouvinenWilenius, Päivi (toim.): Näkökulmia vaikuttavuuteen - Vaikuttavuuden arvioinnin mahdollisuudet terveyden edistämisessä. Terveyden edistämisen keskuksen julkaisu 4/05. Helsinki.\nKumpusalo, Esko 1991: Sosiaalinen tuki, huolenpito ja terveys. Raportteja 8. Sosiaali- ja\nKuula, Arja 2006: Tutkimusetiikka. Vastapaino. Jyväskylä.\nMetsämuuronen, Jari 2006: Teoksessa Metsämuuronen, Jari (toim.): Laadullisen tutkimuksen käsikirja. International Methelp. Helsinki.\nMyllykangas, Maria 2008: ESR-projektihakemus 19.5. Salla.\nKinnunen, Vesa 2009: Miten ihminen motivoituu? Teoksessa Nikula, Simo & Pursiainen,\nJouko & Kinnunen, Vesa & Tuovila, Esko (toim.): Avaimet elämään- kirja joka ei vanhene.\nET Ryhmä Oy. Jyväskylä.\nKoponen, Päivikki 2002. Väestön terveysseuranta. Teoksessa Pietilä, Anna-Maija & Hakulinen, Tuovi & Hirvonen, Elia & Koponen, Päivikki & Salminen, Eeva-Maija & Sirola, Kirsi\n(toim.):Terveyden edistäminen - Uudistuvat työmenetelmät. WSOY. Juva.\nNupponen, Ritva 1994. Terveyspsykologian perusteet. Stakes. Helsinki.\nPeltonen, Raili 1994. Sosiaalinen tuki, elämänhallinta ja koettu terveys keski-ikäisillä naisilla. Åbo Akademi. Åbo.\nPhysio Trainer 2009. Kehonkoostumusmittaus. (www-dokumentti)\n<http://www.physiotrainer.fi/> (Luettu 28.11.2009.)\nPyykkö, Mika 2008: Terveyden edistäminen ja elintapoihin vaikuttaminen-kuka, mitä ja\nmiten? Kuntoutus 31 (2), 26–28.\nRaitasalo, Raimo 1996: Teoksessa Raitasalo, Raimo (toim.): Elämänhallintaa etsimässä..\nKansaneläkelaitos. Helsinki, 9-15.\nRissanen, Paavo & Korhonen, Marita & Laitinen, Heikki 2009: Maidontuottajien hyvinvointihanke työkuntotutkimuksen kehittämisessä. Kuntoutus 32 (1), 63–77.\nSiltaniemi, Aki & Perälahti, Anne & Eronen, Anne & Särkelä, Riitta & Londén Pia\n2009: Kansalaisbarometri 2009: Suomalaisten arvioita hyvinvoinnista, palveluista ja Parasuudistuksesta. Sosiaali- ja terveysturvan keskusliitto ry. Helsinki.\nSuontausta, Hannu & Tyni, Markku 2005: Wellness- matkailu- hyvinvointi matkailun tuotekehityksessä. Edita. Helsinki.\nTuomi, Jouni & Sarajärvi, Anneli 2009: Laadullinen tutkimus ja sisällönanalyysi. Tammi.\nTurku, Riikka 2007: Muutosta tukemassa. Valmentava elämäntapaohjaus. Edita. Helsinki.\nTynjälä, Päivi 1999: Oppiminen tiedon rakentamisena. Konstruktivistisen oppimiskäsityksen perusteita. Kirjayhtymä. Helsinki.\nVertio, Harri 2003: Terveyden edistäminen. Tammi. Helsinki.\nTämän lomakekyselyn tarkoituksena on arvioida hyvinvointikurssin merkitystä kurssille\nosallistuneiden kokonaisvaltaisessa (fyysinen, psyykkinen, sosiaalinen) hyvinvoinnissa\nsekä muutoksia ajattelussa ja asenteissa omaa terveyttä ja hyvinvointia kohtaan. Kyselylomakkeiden vastaukset tulevat olemaan osana kandidaatin tutkielmaani Lapin yliopistossa Yhteiskuntatieteiden tiedekunnassa. Kandidaatin tutkielmani tavoitteena on tarkastella\nyksilön kokonaisvaltaista hyvinvointia sekä siihen vaikuttavia tekijöitä. Hyvinvointikurssi ja\nsen merkitys Sinun hyvinvoinnissasi on tärkeä osa-alue tutkielmaani. Mielipiteesi ja kokemuksesi hyvinvointikurssista hyvinvointisi edistäjänä ovat tärkeitä. Saatuani kyselyn vastaukset tulen käsittelemään tietoja yksin, käsittelemään niitä luottamuksellisesti sekä vastaajan yksityisyyttä kunnioittaen. Tutkielmani valmistumisen jälkeen tulen myös hävittämään\npalauttamanne kyselylomakkeet. Halutessasi voit myös päättää olla vastaamatta kyselyyn.\nPyydän Sinua ystävällisesti lähettämään kyselylomakkeen oheisessa vastauskuoressa ma\n21.12.2009 mennessä. Kiitän vastauksestasi jo etukäteen!\nAila Järvikoski, kuntoutustieteen professori\nMarjo-Riitta Mattus, YTT, kuntoutustieteen lehtori\np. 040–484 4178 (Aila Järvikoski)\nKYSELY HYVINVOINTIKURSSILLE OSALLISTUNEILLE\n1. Vastaajan syntymävuosi __________\n2. Miksi osallistuit hyvinvointikurssille?\n3. Mitä asioita katsot kuuluvan hyvinvointiisi?\n4. Arvioi hyvinvointiasi ennen kurssille osallistumista asteikolla 1-5? Ympyröi lähinnä\noikealta tuntuva vaihtoehto.\n5. Mitä hyvinvointiasi edistäviä tavoitteita olet asettanut itsellesi kurssin ajaksi?\n6. Arvioi miten saavutit tavoitteesi. Ympyröi lähinnä oikealta tuntuva vaihtoehto.\n7. Mitkä tekijät motivoivat sinua edistämään hyvinvointiasi?\n8. Mikä merkitys hyvinvointikurssilla oli sinulle?\n9. Arvioi hyvinvointiasi kurssille osallistumisen jälkeen asteikolla 1-5. Ympyröi lähinnä\n10. Kurssipalaute. (Hyvää, huonoa, pois jätettävää, lisättävää, uusia ideoita…)\nPorojen ruokinnan nykytila- palautekyselyn tulokset\nMikä romanistista tuli isona? Entiseltä romaanisten kielten\nMATKUSTAMINEN PIENTEN LASTEN KANSSA ULKO\nPro gradu -tutkielman ohjeet Filosofia\nTutkimus - Kierrätystehdas\nDigilaitetestaaja tähtää kaukomaiden kasvumarkkinoille\nKatsojan sitouttaminen TV-ohjelmaan sosiaalisen median\nYmpäristöekologien työurat - selvitys\nnyt pdf-versiona luettavissa netissä.\nMAANPUOLUSTUSKORKEAKOULU "PÄÄLLIKÖITÄ TULEE JA\nNykyaikaisia tarjouskonventioita Koistinen (pdf)\nPyhä-Luosto KASVAA ja KEHITTYY - Tonttipyhaluostolta.fi sivusto\nPALKKAISIVAT TARPEEKSI PUHETERAPEUTTEJA KUN


Kanavapakettien irtisanomisaika Telia TV:ssä - Telia Yhteisö\n23-07-2018 17:24 - viimeksi muokattu 24-07-2018 12:11 , muokkaaja: IlariJR\n25-07-2018 11:04 — muokattu 25-07-2018 11:07\nTarkoittaa sitä käytännössä @nistop, että asiakaspalvelussa kanavapaketit irtisanotaan ja suljetaan välittömästi etkä voi sen jälkeen enään katsoa kanavapaketin sisältöä vaikka kokeilujaksoa olisi jäljellä. Kun taas maksuttoman kokeilujakson eli sen laskutuskauden loppuun ajoittaminen on järkevää, niin voi siihen saakka katsella kanavapaketin sisältöä vapaasti aivan kuten @IlariJR mainitsi. Sen verran olen kanavapaketteja rukannut asiakaspalvelun kanssa, että tiedän kokemuksesta\nPahoitteluni! Onneksi kertaus on opintojen äiti. Hyvä puoli tuossa on, että voi halutessaan muokata juuri niitä kanavapaketteja joita haluaa käyttää tai olla käyttämättä


”Ihmiset haluavat auttaa” - Suomen Lähetysseura\nSonja Orupaboa koskettaa ihmisten innostus ja myötätunto.\n”Ihmisillä on halu auttaa ja kokea yhteisöllisyyttä. Heidän innostuksensa ja myötätuntonsa koskettavat minua eniten lähetystyössä”, toteaa Vantaan Tikkurilan seurakunnan lähetystyön ja kansainvälisen työn sihteeri Sonja Orupabo.\nHänen kokemuksensa mukaan ihmiset innostuvat lähetystyöstä, kun he saavat kuulla lähetystyöntekijöiden kertomuksia siitä, kuinka apu tavoittaa ja muuttaa ihmisten elämää eri puolilla maailmaa. Sosiaalinen media mahdollistaa yhteydenpidon koronankin aikana.\n”Verkkosivuillamme ja someen linkitetyt lähetystyöntekijöiden hartaudet tavoittavat satoja, jopa 700 kuulijaa. Se on paljon”, Orupabo sanoo.\nTikkurilassa lähetystyön tukijoukkoihin halutaan saada mukaan myös nuoret aikuiset ja maahanmuuttajat. Virtuaalinen ilmastovalintatalo on järjestetty ja uutena toimintana alkoi syksyllä kaikille avoin ympäristönäkökulmaa painottava Global Action -ryhmä.\n”Kaupunkiviljely toi näkyvyyttä ja kokemuksia yhteisöllisyydestä. Koronan vuoksi kaikkea suunniteltua emme ole vielä voineet toteuttaa, mutta toiveissa on esimerkiksi järjestää jonain päivänä ravintolapäivä, jossa ruoka on osittain tehty viljelysten tuotoksista ”, Orupabo kertoo.\nMyös rippikoululaisille on tärkeää viedä tietoa tämän päivän lähetystyöstä. Lähetyssihteerin mukaan rippikoululaiset ovat kiinnostuneita ja ideoivat mielellään, kun heitä kannustetaan. Tästä hänellä on tuore kokemus viime kesän rippikoulusta.\nPerinteiset lähetyspiirit toimivat Tikkurilan seurakunnassa toki myös ja tapahtumia järjestetään mahdollisuuksien mukaan. Esirukous lähetystyön puolesta on lähetyssihteerin mielestä hyvin tärkeää.\n”Tikkurilan seurakunnassa ajattelemme, että lähetit ovat meidän ulkomaan työntekijöitämme. Lähetystyö on kirkon perustehtävä”, Orupabo toteaa.\nKuuntele lisää Sonjan ajatuksia Kirkko maailmalla -podcastista: Teetkö sinäkin lähetystyötä?\nglobal action, kirkollinen työ, lähetystyö, seurakunnat, vapaaehtoistoiminta


Tänään tv:ssä: Millaista on kuninkaallisten arki? Prinsessa Sofia avautuu vaikeasta sopeutumisestaan - Viihde - Voice.fi\nTänään tv:ssä: Millaista on kuninkaallisten arki? Prinsessa Sofia avautuu vaikeasta sopeutumisestaan\n27.02.2019 07:15 - Katariina Auvinen\nTänään television puolella näytetään, miten meni Ruotsin kuningasperheen vuosi.\nVuosi 2018 oli Ruotsin kuningasperheelle merkittävä vuosi. Kuningas Kaarle XVI Kustaasta tuli Ruotsia pisimpään yhtäjaksoisesti hallinnut monarkki, Bernadotten suku juhli nousuaan valtaistuimelle 200 vuotta sitten ja kuningatar Silvia vietti 75-vuotispäiviään.\n- Toivon erityisesti terveyttä ja sitä, että perheellämme että maailman lapsilla olisi kaikki asiat hyvin, kuningatar Silvia kertoo syntymäpäivänsä kynnyksellä.\nKaiken tämän lisäksi kuningasperheeseen syntyi uusi prinsessa.\nTänään televisiosta päästään seuraamaan Ruotsin kuningasperheen vuotta ja sitä, mitä kaikkea tapahtumia monarkkien elämässä tapahtui vuoden aikana. Dokumentissa seurataan muun muassa sitä, kuinka kruununprinsessa Victoria matkustaa Etelä-Koreaan pasalympialaisiin.\nKuningasperheessä riittää vilinää ja vilskettä, koska perheessä on seitsemän alle kymmenenvuotiasta lasta. Yksi heistä on prinssi Carl-Philipin sekä prinsessa Sofian esikoinen prinssi Alexander, joka teki ensimmäisen virallisen vierailunsa vuoden aikana.\nPrinsessa Sofia kertookin dokumentissaan, että erityisesti alkuaika oli hänelle vaikeaa sopeutumisen kannalta.\n- Olen hiljalleen ymmärtänyt, että minut tunnistetaan joka paikassa minne menen. Muutama vuosi sitten en ollut ollenkaan varma, pystynkö tähän ja olemaan niin tunnettu, hän kertoo.\nNainen kohtasi paljon kritiikkiä, kun hän alkoi seurustelemaan prinssin kanssa, koska nainen oli ennen osallistunut muun muassa tosi-tv-ohjelmiin ja poseerannut alusvaatteisillaan.\n- En voi muutakaan kuin sopeutua ja se riittää. Ihmiset eivät ehkä ymmärrä, mutta me teemme todella paljon kaikkea niin kiitos-korttien kirjoittamisesta haastatteluiden organisointiin, hän kiteyttää.\nYle Teema/ Fem\nTänään TV:ssä ruotsin kuninkaalliset


Kesäkuun kiertue tuo hyvinvointia kylille kirjastoauton kyydissä | Hamina\nKesäkuun kiertue tuo hyvinvointia kylille kirjastoauton kyydissä\nKesäkuun kyläkiertue jatkuu juhannukseen saakka. Kaupungin eri sektorit ovat liikkeellä lisäten hyvinvointia kylille, kooten ihmisiä yhteen, vauvasta vaariin. Kirjastoauton kyydissä on monenlaista mielenkiintoista, kehonkoostumusmittauksesta kulttuuritarjontaan. Leikkimielinen luontopolku soveltuu kaikenikäisille. Tervetuloa kylätapahtumiin vakituiset asukkaat, kesäasukkaat ja kesävieraat!\nOhjelmaa päivitetään tapahtuman verkkosivuilla\nKatso myös Kylät Lentoon\nTiistaina 11.6. lähdetään kyläkierrokselle ja pysähdytään aamupäivällä Onkamaan Koppelissa, joka Pyörävaelluksen kohde nro 13. Iltapäivällä klo 12-14 Ruissalon kirjastolla pelitapahtumassa pelaillaan lauta- ja korttipelejä. Samalla voit tutustua vr-laseihin ja osallistua tietokilpailuun.\nKeskiviikkona 12.6. aamupäivän kohteena Kannusjärven koulu ja iltapäivällä Tervakartano Uudessa Summassa.\nTorstaina 13.6. on oikein lasten onnenpäivä. Meltin retkipäivänä klo 10-12 tutustutaan niin Kirkkojärven linnustoon, Pyöräpuiston fillaritemppuihin kuin polkuautoilun saloihinkin. Tule siis pyörällä, kiikari repussa, samalla pääset kuittaamaan nimesi lintutornin Pyörävaellusvihkoon, ja kokeilemaan PumpTrackin jujuja. Polkuautoilemaan pääsee 2€ hinnalla. Omat eväät mukaan, muuten voi jano yllättää! Ikäihmiset, lasten riemua on mukava seurata, tulethan siis sinäkin ulkoilemaan!\nPerjantaina 14.6. kirjastoauto suuntaa itään aamupäiväksi. Mäntlahden Toivolassa klo 9 -11 kahvin lomassa voit nauttia taidenäyttelystä. Pihalla perinneleikkejä lapsille ja lapsenmielisille, ja luontopolku laittaa ulkoilemaan. Iltapäivällä tapaamme klo 12-14 Pitäjänsaaren leikkikentällä. Suosittelemme saapumista jalkaisin tai pyörällä, paikoitusongelmia välttäen! Kirjastokortti mukaan, ja lomalukemista kassiin!\nMaanantaina 17.6. kirjastoauto on lännessä, Neuvottoman Salmilla, seuratalo Jukolan pihalla klo 9-11. Iltapäivällä klo 12-14 Summan Pirttilässä esiintyy kaupungin kesäorkesteri Trial by Fire ja kahvit on mukava nauttia SuPon pihaterassilla, sateen sattuessa tietenkin sisällä.\nTiistaina 18.6. Myllykylän Tahtilassa suunnitellaan talven kohtaamisia myllykyläläisille klo 9-11. Iltapäivällä kirjastoauto kaartaa klo 12 Poitsilan koulun pihaan, jossa esiintyy myös rokkibändi Trial by Fire. Pyry-Pesiksen junnujen kahvio palvelee ja myy myös wc- ja talouspaperipakkauksia.\nKeskiviikkona 19.6. klo 9-11 kohtaamme Lelun Seurantalolla, Leluntie 149, jonka pihassa on mainiot puitteet pienpeleille ja lasten touhuille. Iltapäivällä kokoamme Pappilansaaren ja Ristniemen väen Pappilansaaren leikkikentälle kirjastoauton ympärille.\nJuhannuksen kunniaksi, torstaina 20.6. tutustuminen Kitulasta käsin Portimon polkujen maastoihin jalkaisin tai maastopyörällä. Jotta mahdollisimman moni pääsisi nauttimaan Rapakammarin laavutulista, niin lähdemme Kitulaan kimppakyydein klo 9.15 Aseman koulun edestä. Kokoonnumme klo 10 Kitulan kesäkioskille / koululle. Omilla eväillä retkeillään!\nKiertueen huipentaa Pappilansaaren Lehmäsaaren retkipäivä torstaina 27.6. klo 10, joka on keskustastakin saapuville aivan kävelymatkan päässä. Tutustutaan saaren luontoon ja biotooppeihin, ja väijytään, josko nähtäisiin vaikka vilaus lampaista!


Tässä on dynaaminen taustakuva iPhone HD Collection Pöytäkoneet, kannettavat tietokoneet, ja Tabletit. täällä Wallpaper21.com, on yli kymmenen lakhs taustakuvat ovat ladattavissa. Nämä HD-kuvat lataaja käyttäjille. ja kerättiin avoimen lähdekoodin web. Niin Voit vapaasti käyttää näitä taustakuvat.\nJos Like Tämä dynaaminen taustakuva iPhone HD Collection Anna Tykkää Ja Jaa Facebook.\n← Edellinen tarina Chevron print tapetti HD\nSeuraava tarina → Golden State Warriors logo taustakuva