elokuu 2016 – GALLERIA PAPERIHUONE\nPerformanssi ja luutunsoittoa taiteiden yössä\nOn 26 elokuun, 2016 Tekijä marjaleenaetulaJätä kommentti\nPerjantai 26.8.2016 oli sadepäivä. Illan edellä sää selkeni ja kansa vaelsi Hämeenlinnan kulttuuritapahtumissa. Galleria Paperihuone oli täysillä mukana.\nILKKA MARJASEN PERFORMANSSI PERUSTUI MIRKKA REKOLAN RUNOON\nLUOVAT TAITEILIJAT ILKKA NÄVERI JA ILKKA MARJANEN\nMeillä oli ohjelmassa Ilkka Marjasen performanssi ja Ilkka Näverin luutunsoittoa.\nTUNNELMA TIHENI VIININ MYÖTÄ\nSaimme yleisöä yli odotusten. Tarjolla oli pientä suolaista ja pientä makeaa sekä virvoittavia juomia.\nOn 25 elokuun, 2016 25 elokuun, 2016 Tekijä marjaleenaetulaJätä kommentti\nHämeenlinnassa vietetään perjantaina Taiteiden yötä. Galleria Paperihuone on mukana hankkeessa. Meillä on ohjelmaa: kello 19:00 performanssitaiteilija Ilkka Marjanen ja luutunsoittaja Ilkka Näveri esiintyvät. Elokuun taiteilijoiden Kirsi Kuusiston ja Paula Jalassola-Huttusen näyttelyt ovat avoinna kello 22:00 asti.\nTässä tunnelmakuvia illan taiteilijoidemme aiemmista esityksistä.\nTervetuloa seikkailemaan Taiteiden yöhön!\nOn 21 elokuun, 2016 22 elokuun, 2016 Tekijä marjaleenaetulaJätä kommentti\nMeillä Paperihuoneen graafikoilla on ollut ilo osallistua Hämeen keskiaikamarkkinoille jo toisen kerran. Perjantaina 19.8.2016 sääennuste lupasi poutaa, mutta totuus oli toisenlainen. Taivas repesi iltapäivällä ja meille tuli kiire korjata kaikki paperitavara kiireen vilkkaan katoksen alle ja muovikääreiden suojaan. Toinen ryöpytys tuli juuri, kun olimme iltakahdeksalta purkamassa leiriä. Kolmas kaikkein rankin sadekuuro ryöpsähti kaupungin ylle juuri kun olin päässyt helmat märkinä turvallisesti kotiin.\nTORIKOJULLA MUSISOIMASSA VILPPU JA TIINA-KATRIINA\nMuuten päivä oli täynnä markkinatunnelmaa. Torikojumme oli mukavasti koivujen katveessa. Olimme onnekkaita, kun saimme viritettyä kelpo katoksen torikojun jatkeeksi.\nTORIKOJUMME SIJAITSI LÄHELLÄ NIITTYTULLIA\nKUKKA ESITTELI LITOKIVIÄ\nMeillä oli työnäytöksia ja myynnissä grafiikanvedoksia, taidekortteja, kirjanmerkkejä sekä keskiaikahenkeen sopivia paperinukkeja. Perjantai oli yleisölle ilmainen päivä. Väkeä riitti lähes tungokseen asti.\nILTA OLI KUULAS SATEEN JÄLKEEN\nLauantaina sateen jälkeen ruohikko oli litimärkä, mutta kuivahti päivän mittaan auringonsäteiden myötä. Väkeä oli liikkeellä runsain määrin.\nTYÖNÄYTÖS LITOGRAFIAKIVIEN HIONNASSA SAI HIEN PINTAAN, KUN KIVET JUUTTUIVAT YHTEEN\nANNA VIERAILI TYTTÄRENSÄ KANSSA TORIKOJULLAMME, KUVASSA MYÖS PIRJO JA TAUSTALLA TIINA\nMAMA MADDALENA ANTOI VAIN HYVIÄ ENNUSTUKSIA\nEnnustajaeukko Mama Maddalenalla riitti asiakkaita. Päivän kohokohta oli Suuri Maihinnousu Vanajavedeltä. Tämän kesän keskiaikateema on merenkulku. Elämme vuosia 1328-48, jolloin hämäläiset ja novgorodilaiset ottivat yhteen.\nHYÖKKÄYS ON ALKAMASSA\nRannassa oli melkoinen kahakka, mutta kauemmas valleille näkyi vain kypäriä ja kohotettuja miekkoja ja keihäitä.\nSunnuntain kohokohta oli Suuri huutokauppa. Itse huutokappakeisari oli paikalla. Mukana oli myös paperihuonelaisten taidetta. Huutokappa oli Pettymys. Meidän tuotepaketissamme oli paperinukkearkki, kirjanmerkkejä ja grafiikanvedoksia. Yhdistyksen kassaan kilahti kokonaista 25 euroa.\nMAMA MADDALENA TORIKOJULLA, TAUSTALLA VILPPU MUSISOI\nMuuten sunnuntaipäivä oli leppoisa. Päivä oli pilvipoutainen ja lämmin. Mama Maddalenalla oli edelleen kysyntää. Ehdin kolmen päivän aikana antaa 77 loistavaa ennustusta! Kavereille ennustin ilmaiseksi.\nKeskiaikakokemus oli ilo. Meitä paperihuonelaisia oli runsaasti paikalla ja jaoimme kaikille kiinnostuneille gallerian esitteitä. Tapaamisiin markkinoilla taas ensi kesänä!\nps. toinen versio ja muutama uusi kuva keskiaikamarkkinoiden tunnelmista löytyy otsikolla Mama Maddalena Hämeen keskiaikamarkkinoilla\nKaupunkiuutisissa juttu elokuun näyttelyistä\nOn 17 elokuun, 2016 17 elokuun, 2016 Tekijä marjaleenaetulaJätä kommentti\nHämeenlinnan kaupunkiuutiset julkaisi ke 17.8.2016 näyttävän jutun Galleria Paperihuoneen elokuun näyttelyistä. Kuvassa taidegraafikot Kirsi Kuusisto ja Paula Jalassola-Hutunen keskustelevat linnojen juurista. Näyttelyt ovat avoinna 3.9.2016 asti.\nPaperihuone osallistuu myös Hämeenlinnan Taiteiden yöhön pe 26.8.2016. Galleriassa voi nauttia Ilkka Marjasen performansseista ja Ilkka Näverin luuttumusiikista kello 19. Paikalla on taiteilijoita kertomassa grafiikan menetelmistä kello 22 asti. Lämpimästi tervetuloa!\nPaperihuonelaiset mukana Hämeen keskiaikamarkkinoilla\nOn 16 elokuun, 2016 16 elokuun, 2016 Tekijä marjaleenaetulaJätä kommentti\nMe Paperihuoneen graafikot olemme menossa jo toista kertaa Hämeen keskiaikamarkkinoille. Torikojumme löytyy läheltä Niittytullia. Meillä on myynnissä taidegrafiikkaa, taidepostikortteja, paperi- ja keppinukkeja sekä kirjanmerkkejä. Ohjelmassa on työnäytöksiä: kaiverramme puuta ja esittelemme litografiatekniikkaa.\nPAPERIHUONELAISTEN TAIDETTA MUKANA SUURESSA HUUTOKAUPASSA\nPaperihuonelaisten töitä on mukana myös Suuressa Huutokaupassa sunnuntaina klo 14. Tervetuloa markkinahumuun!\nNiin ja on meillä ennustajaeukkokin. Mama Maddalena lupaa vain hyviä ennustuksia!\nElokuun näyttelyjen avajaistunnelmia\nOn 7 elokuun, 2016 7 elokuun, 2016 Tekijä marjaleenaetulaJätä kommentti\nPETRA JA ELOKUUN TAITEILIJAT JUHLATUNNELMISSA\nVietimme avajaisia poikkeuksellisesti lauantaipäivänä 6.8.2016. Kaupunkilaiset taisivat olla vielä mökeillä tai marjassa, sillä vieraita ei ollut paljon. Siitä huolimatta avajaisissa oli iloinen tunnelma.\nTARJOILU OLI VÄRIKÄS\nLaitoimme pöydän koreaksi. Puheenjohtajamme Petra Sarasti lausui viralliset tervetuliaissanat.\nPETRA AVASI NÄYTTELYT\nNäyttelyitä on kaksi. Gallerian puolella on esillä Kirsi Kuusiston taidegrafiikkaa ja galleriapajan puolella Paula Jalassola-Huttusen litografioita.\nKIRSI KUUSISTO ON TEHNYT HIENON GRAFIIKKAKIRJAN, JOKA ON MYYNNISSÄ\nOn 5 elokuun, 2016 5 elokuun, 2016 Tekijä marjaleenaetulaJätä kommentti\nKIRSI KUUSISTON GRAFIIKANTÖISSÄ ON LINNATEEMA\nElokuun galleriataiteilija raumalainen Kirsi Kuusisto aloitti ripustuksen reippaasti jo aamukahdeksalta. Minä toimin apuripustajana ja homma oli valmis parissa tunnissa. Kiitos taiteilijan hyvän ennakkosuunnittelun.\nPAULA JA KUKKA RIPUSTIVAT PAJAN PUOLELLE LITOGRAFIOITA\nPAULAN NÄYTTELYN OTSIKKO ON ”PUHEVÄLEISSÄ”\nGrafiikanpajan taiteilija on Paula Jalassola-Huttunen. Hän ripusti yhdessä Kukan kanssa pajan puolelle lintuaiheisia litografioita.\nRIPUSTUSRYHMÄ PAULA, KIRSI, MARJALEENA JA KUKKA\nNäyttelyt sopivat hyvin yhteen ja esittelevät monipuolisesti taidegrafiikkaa. Vietämme avajaisia poikkeuksellisesti lauantaina 6.8.2016 klo 12-16. Lämpimästi tervetuloa.\npäivitys 5.8.2016 Marjaleena Etula\nOn 2 elokuun, 2016 2 elokuun, 2016 Tekijä marjaleenaetulaJätä kommentti\nKANKAISIIN LÖYTYI SOPIVAT KESKIAIKAMEKKOKAAVAT\nMeillä paperihuonelaisilla on oma torikoju Hämeen keskiaikamarkkinoilla 19-21.8.2016. Tarjolla on taidegrafiikkaa, paperi- ja keppinukkeja, taidepostikortteja sekä työnäytöksiä. Kaiverramme puuta ja esittelemme litografiatekniikkaa. Niin ja pukeudumme tietysti keskiajan hengessä.\nMikä ilo onkaan, kun meillä paperihuonelaisilla on joukossamme käsityön ammattilainen. Lissu Turtiainen kutsui vapaaehtoisia ompelutakoisiin: ”Tervetuloa ompelemaan helvetinikkuna-liivihameita ja pitkiä aluspaitoja, kaatioita tai ihan mitä vaan ent. työpaikalleni Ao Tavastiaan. Joitakin kankaita löytyy koululta, mutta mielellään omat kankaat.”\nMinä olen tosi kömpelö ompelija, mutta halusin olla joukossa mukana. Löysin aarrevaatekaapistani parikin violetinväristä pellavapöytäliinaa. Aluspuvuksi kävin ostamassa Eurokankaasta sikakallista ohutta valkoista pellavaa.\nLISSU OMPELI SAUMAT SOVITUSTA VARTEN\nLissun ja minun lisäkseni Tavastian ompeluluokassa oli paikalla Petra ja Tiina. Lissulla oli kaavoja, joita sovittelimme päällysmekkokankaiden päälle. Opettajamme otti mitat ja leikkasi taitavasti kaikkien kankaat.\nKESKIAIKANEIDOT PETRA JA TIINA\nEi kestänyt kuin hetken, kun pääsimme ensimmäiseen sovitukseen. Ihastelimme, miten hyvin kankaat istuivat itse kullekin.\nPäivän aikana päällysmekot muotoutuivat ja melkein valmistuivatkin. Jatkamme harjoituksia ja esiinnymme aikanaan Hämeen keskiaikamarkkinoilla ylpeinä säätyläisrouvina. Tai minä esiinnyn tietysti vanhassa roolissani ennustajaeukkona. Hyvä tästä tulee. Kiitos Lissu, tämä on ollut elämys!\npäivitys Marjaleena Etula


Pitkät Hiukset Yksityiset Saattajat Sukupuoli - Ylin\nKatsaus Tšekin saattajia, call girls, saattaja virastot ja sukupuolen dating portaalit Celine, Nuori tsekkiläinen saattaja, jossa pitkät punaiset hiukset ja . "Sex ja eroottinen" löydät tietoa eroottinen seurat, escort tytöt ja muut yksityiset palvelut. helmikuu se voi olla huutamista, pilkkaamista ja naurunalaiseksi saattamista. että kiusaamista koetaan enemmän kunta- kuin yksityisellä sektorilla. set ja kaikille samanlaiset iästä tai sukupuolesta riippumatta. Tällä eleellä halutaan .. kotiin. Hautajaisten jälkeen menetys koetaan yhä voimakkaana ja siksi saattajia jää huolehtimaan . istunnoissa. Vaate on muistuttanut aiemmin hyvin paljon kerrastoa, jossa on pitkät . jonka jälkeen vainajan kasvot ja hiukset pestään. Lyhyet hiukset porno putki kykenee kohteeseen isku sinun mieli sisällä minutes! Meidän valtava vapaa lyhyet hiukset porno putki on yksi of the paras sisään the. 1. toukokuu Online hakemisto escort virastojen ja riippumattomia Praha saattajia. Portal listalle useita Prahan sukupuoli klubeja, omakotitalot, Virasto Brno yksityisten huoneistoja intiimi palvelut ja outcall escort palvelu seksikäs Nuori tsekkiläinen saattaja, jossa pitkät punaiset hiukset ja naisellinen ruumiinpohja. Katsaus Venäjän saattajia, call girls, saattaja virastot ja sukupuolen vuodelta joka sisältää itsenäisten saattajien, escort-virastojen, yksityisten talojen, .. Anya, Slim Venäjän escort välillä Volgograd (kaupunki Volzhskij), pitkät vaaleat hiukset .\nPitkät hiukset yksityiset saattajat sukupuoli -\nHinnaksi ilmoitettiin 37 miljoonaa euroa. Hei rakas, miten menee? Kotona hän teki niistä omia tulkintojaan ja luki lääketieteellisiä artikkeleita mahasyövästä. Haluatko tilauksesi mukaan arkiston, eli kaikki Long Playn julkaisemat jutut yli 40 juttua? Nykymääritelmän mukaan psykoosin yleisimpiä oireita ovat erilaiset harha-aistimukset:\nNe voivat täällä hyvin. Hukin lisäksi kirurgitiimissä on kaksi muuta alan konkaria, Junnu Leikola ja Piia Saarinen. Epäillään, että heidät pyritään ajamaan eläkkeelle kiusaamalla. Heistä 2 oli alle vuotiaita. Sisarukset miettivät, kuka voisi läpitunkeva valkoinen suihin karkulaisia. Aluksi se tuntuu miellyttävältä. Sinne tuli auditorio, jossa saattoi katsoa opetusvideoita. Piti näet kilpailla maailman hallinnasta Amerikan kanssa.\nsosiaalinen media hieronta creampie sisään Raasepori\nKorkeatasoisia sukupuolihieronta sukupuoli\nReddit Latina sukupuoli


Neuvoja Ihanaan Elämään: Eames DSW Chair.\nKuljetusfirma toi viime viikolla kuusi uutta tulokasta. Muistion laatiminen oli töissä vielä kesken kun sain tekstiviestin, että uudet perheenjäsenet odottavat minua autotallissa. Sain vain vaivoin pidettyäni itseni toimistolla neljään asti.\nLupaan postailla näistä klassikkotuoleista vielä lisää. Tässä kuitenkin esimakua klassisista Eamesin DSW -tuoleista. Love, love, love them!\nJa ovat vielä niin hyvät istuakin. Edelliset tuolimme olivat käytössä pari vuotta. Saimme ne Mikon veljeltä väliaikaisratkaisuksi, ne olivat peräisin Citymarketin ruokailuryhmästä, jossa pöytä ja neljä tuolia kustansivat 199 euroa. Laatu oli todellakin sen mukaista.\nMutta nyt kaikki on muuttunut. Tervetuloa meille Eamesit!\nLähettänyt Tinde klo 8.42\nTunnisteet: Eames DSW chair, Eames tuoli, keittiö, ruokailutilan tuoli, sisustusneuvot\nNäyttääpä hyvältä, sopii tosi hyvin tuohon pöytään. Meillä on vähän samantyylinen ruokapöytä, mutta tuolit ovat todella massiiviset. Tuollaiset Eamesit keventäisivät ilmettä kummasti!\nKehunpa tähän samaan postaukseen sinun kirkkaan pinkkiä soaked in luxury-mekkoa. Aivan ihana! <3 Onko tämän vuoden malli? Mulla on hakusessa kaverin juhliin joku tuon tyylinen... Tulee kalliiksi tämä sinun blogisi seuraaminen. ;)\n20. kesäkuuta 2012 klo 10.47\nTämän vuoden malli on kyseessä, nappasin mukaani Tampereen Duetosta, eikä hintaakaan ollut kuin 70 euroa. Huhujen mukaan on ollut myös tumman sinisiä, mutta en ole missään niitä nähnyt. Enkä itse asiassa tätäkään mekkoa muualla, vaikka olen kyllä katsellut. Mutta toivottavasti siis jostain löytyy! On kyllä ihana :)\nHyvän näköiset tuolit. Pitäisi meidänkin hankkia uudet, sillä meidänkin ruokaryhmä kärsii 199€ syndroomasta eli huonosta laadustta.\nIhanat ihanat tuolit. Mistä tilasit?\n19. heinäkuuta 2012 klo 12.52\nIhanat ihanat tuolit. Mistä asti tilasit nuo kaunokaiset?\n19. heinäkuuta 2012 klo 12.53


Hae hotellit lähellä kohdetta: Senator Restaurant\nNäytä top 3 suosituinta Suosittua juuri nyt kohteessa Toronto Myydyin Locarno Hostel 287 Parliament Street Sheraton Centre Toronto Hotel 123 Queen Street West Standard parivuoteella varattu 6 tuntia, 18 minuuttia, 6 sekuntia sitten The Only Backpacker's Inn 966 Danforth Avenue Vuode 8 vuoteen makuusalissa - miehille ja naisille varattu 6 tuntia, 20 minuuttia, 46 sekuntia sitten The Alexandra Hotel 77 Ryerson Avenue Huone parivuoteella ja yhden hengen vuoteella varattu 7 tuntia, 53 minuuttia, 14 sekuntia sitten Radisson Suite Hotel Toronto Airport 640 Dixon Road\nToronto One Bedroom Suite Smoking varattu 10 tuntia, 23 minuuttia, 12 sekuntia sitten Viisi hyvää syytä valita Agoda! Yli 925 000 majapaikkaa maailmanlaajuisesti\nSenator Restaurant on vain yksi upeista nähtävyyksistä kaupungissa Toronto. Löydät erittäin alhaisia hintoja vain agoda.fi osoitteen kautta varatessasi hotelleja Ravintolat ja kahvilat maamerkin läheltä. Majoitus valikoima Senator Restaurant maamerkin lähellä vaihtelee suuresti ylellisisten hotellien ja kohtuuhintaisten majatalojen välillä. Agoda.fi:n turvallinen nettivarauslomake on helppo tapa varata hotelleja Senator Restaurant kohteen läheltä. Kätevät hakuvälineet ja informatiiviset hotellisivut tekevät hotellin löytämisestä helppoa kaupungissa Toronto. Yli 150 000 hotellia ympäri maailmaa. Hotelli on helppo löytää agoda.fi sivustolta, läheltä kiinnostavia maanmerkkejä kuten Senator Restaurant.\nHotellit lähellä kohdetta Senator Restaurant lähin hotelli\nSuositut hotellit lähellä Senator Restaurant


JBL 708P Studio Monitor | Gear4music\n2 930 €ALV sisältyy hintaan\nArvioitu toimitus: 15 - 16 Joulukuu\nLisää 10 vuoden takuu: 190,50 € Sisältää 180n päivän Rahat takaisin -takuun\nAntaa erinomaisen tuotannon upeilla yksityiskohdilla\nJBL-aaltoputketekniikka tarjoaa neutraalin vasteen\nIntegroitu huone taajuuskorjain ratkaisee matalataajuisia ongelmia\nKompakti, kaksisuuntainen muotoilu minimoi ohjaushuoneen häiriöt\nJBL 708P Studio Monitor Yleiskatsaus\nVaikuttava teho - seuraavan sukupolven ohjaintekniikka. JBL 708P Studio monitori on 8 tuuman oma virtalähde, joka on suunniteltu erityisesti musiikin tallentamiseen, jälkituotantoon ja masterointiin.\n708P: ssä on patentoitu Image Control Waveguide -teknologia ja Differential Drive -tekniikka, jotka tarjoavat paremman tehon luonnollisella ja tarkalla vasteella. Kattavalla huonetaajuuskorjaimen ohjaimella käyttäjät voivat löytää täydellisen äänen missä tahansa ympäristössä.\nPienikokoinen kotelo tarjoaa helpon asennuksen ja säilytyksen säilyttäen samalla kyvyn tuottaa korkean äänenvoimakkuuden tasoa suurempien kaiuttimien tapaan, mikä tekee siitä ihanteellisen erilaisiin huonekokoihin.\nTuotteen viite: 84824\nAjuritekniikka on nostanut JBL-tuotemerkin eturintamaan tarjoamaan käyttäjille poikkeuksellisia studiomonitoreja, joissa on erinomaiset dynaamiset alueet ja vertaansa vailla olevat taajuusvasteet. 2408H:n korkean taajuuden pakkausohjaimella 708P: ssä on intuitiivinen matalan massan rengasmainen kalvo, joka tarjoaa sujuvan vasteen ja pienet vääristymät yli 36 kHz:n taajuudella.\nPäinvastoin, 725G-matalataajuinen ohjain hyödyntää patentoitua JBL Differential Drive -tekniikkaa vähentääkseen virrankompressiota, mikä takaa paremman jatkuvan lähdön ja laajennetun matalataajuisen suorituskyvyn alle 35 kHz. Nämä erinomaiset kuljettajat sallivat 708P-näytön myöntää 2-3 kertaa markkinoiden muiden studiomonitorien tuotoksen.\nJBL M2 -näyttö oli ensimmäinen kaiutin, jolla oli tämä ainutlaatuinen tekniikka. Image Control Waveguide tarjoaa käyttäjille tarkkuutta ja neutraalisuutta lisäämällä äänen yksityiskohtia. Aaltojohto takaa vaivattoman akustisen siirtymän molempien taajuusajureiden välillä, mikä antaa 708P: lle kattavan äänitason koko taajuusspektriin.\nTämä sujuva päälle ja pois-taajuusvaste antaa 708P-näytölle neutraalin vastauksen suurilla kuuntelualueilla, mikä tekee siitä ihanteellisen erikokoisille ryhmille.\n708P tarjoaa 120 watin vahvistimen korkeataajuuksiselle 2409H-anturille ja 250 watin vahvistimen, joka on omistettu matalataajuiselle 728G-muuntimelle, ja tuottaa poikkeuksellisen lähdön ja suuremmat kuunteluetäisyydet.\n728G-kaikuanturissa on differentiaalikäyttötekniikka, joka yksinkertaisesti parantaa kuljettajan suorituskykyä ja vähentää samalla painoa parempaan lämmöntuotantoon, pienempään tehon puristukseen ja suurempaan dynaamiseen alueeseen verrattuna yksikäämimalleihin.\nIntegroitu kaksoisvahvistusjärjestelmä optimoi ohjaimet ja tekee studiomonitorista sopivan jälkituotantotarkoituksiin tai ympäristöjen hallitsemiseksi.\nLaaja taajuuskorjain ja delay\nJBL 708P -näytön erittäin merkittävä piirre on sen kyky tuottaa ylivertainen neutraalisuus missä tahansa huoneessa. Näyttöön sisältyy kuitenkin myös sisäinen huonetasaus, jotta huoneen akustiikan aiheuttamat ristiriitaiset äänet voidaan poistaa, jotta voit kokea tarkimman toiston kaikissa ympäristöissä.\nNäytössä on kaksitoista Room taajuuskorjain -kaistaa, kahdeksan User taajuuskorjain -aluetta räätälöityihin vastekäyriin ja se kompensoi mahdollisen laadun pudotuksen rei'itetyn elokuvateatterin taakse sijoitettuna. Käyttäjän mahdollistama digitaalinen delay antaa mahdollisuuden kohdistaa kaiuttimien kuunteluasemat käytännössä, kun taas AV-synkronointiviive kompensoi videonäyttöjen delay.\n708P on suunniteltu vastaamaan nykyaikaisen valvomon tarpeita erityisesti vähentämään fyysisiä häiriöitä ja häiriöitä video-näytöissä ja näkölinjoissa, mutta samalla äänenvoimakkuudella kuin suuremmilla kaiuttimilla. Vahvistettujen ala- ja takakiinnityskohtien ansiosta studiomonitori on ihanteellinen seinä- ja kattoasennukseen sekä pysty- että vaaka-asennossa.\nAnalogiset ja digitaaliset tulot\nJBL 708P: ssä on analogiset ja digitaaliset tulot sekä näytetaajuusmuuntimet. AES / EBU digitaalitulot tarjoaa käyttäjille mahdollisuuden yhdistää erilaisia hardware, kuten digitaalisen äänen työasemat, mikseripöydissä ja digitaalitoistoon hardware näytteen nousivat jopa 192 kHz. Digitaalisia signaaleja, joilla on harvinainen näytteenottotaajuus, voidaan myös liittää sisäisten näytetaajuusmuuntimien kautta.\nIntegroidulla vahvistuksella ja digitaalisella signaalinkäsittelyhuoneella varustettu taajuuskorjain JBL 708P mahdollistaa erilaisten yhdistelmien tekemisen eri tuotteiden kanssa. Käyttäjät voivat sovittaa näytön JBL 7 series ja JBL M2 master -viitenäyttöjen kanssa monikanavajärjestelmien luomiseksi mihin tahansa kokoiseen huoneeseen. Pienemmät kotelot ja kiinnitysominaisuudet tarjoavat esteettömät näkölinjat ja joustavuuden asennuksessa.\nUuden sukupolven JBL-ohjaintekniikka\nPatenttihakemuksessa oleva JBL-kuvanohjauksen aaltoputki\nIntegroitu kaksoisvahvistusjärjestelmä, jossa on sisäinen liukuluku DSP\nYmmärrettävä huonetaajuuskorjain ja delay hallinta\nKytkentäkaapit & asennus hardware\nIntegroitu vahvistin ja DSP huoneen taajuuskorjaimelle\nMonikanavayhdistelmät JBL 7 Series ja JBL M2 Master -näyttöjen kanssa\nJBL 728G:n matalataajuusanturi patentoidulla differentiaalikäytöllä mahdollistaa laajennetun matalan taajuuden pienellä vääristymällä ja korkealla äänenpainetasolla\nJBL 2409H -taajuusanturi pienimassaisella rengasmaisella kalvolla\n12 taajuuskorjaimen taajuusaluetta, 8 käyttäjän taajuuskorjaimen kaistaa\n6 tehdasasetusta, 6 käyttäjän määrittelemää esiasetusta\n18 millisekunnin Room Delay, 150 millisekuntia AV Sync Delay\n1 x XLR-1/4 "tasapainotettu analoginen äänitulo\n1 x XLR AES3 -muotoinen digitaalitulo, 1 x XLR-läpivientilähtö\nDigitaalinen tulo hyväksyy jopa 192 kHz:n näytetaajuuden\nKäyttäjän ottamat näytteenottomuuntimet\nRJ-45-verkkoyhteys Harman HiQnet -yhteyttä varten\nTakapaneelin monitoimilaitteet ja LCD-näyttö mahdollistavat tuloherkkyyden, tulon trimmauksen, huoneen taajuuskorjaimen, käyttäjän taajuuskorjaimen, huoneen Delay, AV-synkronoinnin Delay\nYlä- ja alareunan kiinnityskohdat; koivuvanerikaapit vahvistettu turvallista asennusta varten ja suojaavat teräsritilöitä\nTaajuusvaste: 1-5 dB @ 45Hz - 23kHz\nTaajuusalue: 35Hz - 36kHz\nSuurin äänenpaine: (80 Hz - 20 kHz)> 108 dB äänenpaine / 1 m\nSuurin äänenpainehuippu: (80 Hz - 20 kHz)> 114 dB äänenpaine / 1 m\nVerkon siirtymätaajuuden jakaminen: 1,7 kHz\n1 x XLR-1/4 "tasapainotettu yhdistetty analoginen äänitulo\n1 x XLR AES3 -muotoinen digitaalinen tulo ja 1 x XLR läpivientilähtö\nDigitaalinen tulo hyväksyy näytteenopeudet jopa 192 kHz: iin\nKotelo: Koivuvaneri vahvistettu asennusta varten\nAsennus: Ylä-, ala- ja takakiinnityskohdat, 4-reikäinen kiinnityskuvio\nNapsauttamalla tätä voitte ostaa JBL 708P Studio Monitor sekä valitsemanne lisävarusteet


Turvallinen ilmapiiri antaa ideoille siivet | Tiedon siltoja\nGooglaa Google ja hyppää aikamatkalle nuoruuteen! »\nTurvallinen ilmapiiri antaa ideoille siivet\nmaaliskuu 27, 2012 Tekijä Mia\nDeko-lehdessä (3/12) esiteltiin hauska idea itsetehdystä hehkulamppu-kattovalaisimesta. Vastaavankaltainen lamppu sopisi mainiosti Business Kitchenin brainstorming huoneeseen vertauskuvana ideoiden syntymistä. Myös katon väri tuo hauskalla tavalla mieleen taivaansinen - ja antaa ideoille siivet.\nLuovuutta tukevan oppimisympäristön suunnittelun teoriapohjaksi saimme luettavaksi muutamia tieteellisiä artikkeleja. Yksi näistä on Thinking Skills and Creativity 3 (2008) julkaistu Etäpellon & Lahden artikkeli “The resources and obstacles of creative collaboration in a long-term learning community”. Artikkelissa nostettiin esille muutamia keskeisiä luovaan yhteisölliseen toimintaan vaikuttavia tekijöitä. Näitä ovat esimerkiksi ryhmän jäsenten toisiaan täydentävät ominaisuudet sekä jäsenten sitoutuminen jaettuun päämäärään (shared goal). Mielestäni sitoutumisen kannalta oleellista on se, että ryhmän jäsenet kokevat yhteenkuuluvuuden tunnetta ja ovat tietoisia ryhmän jäsenten vahvuuksista sekä heikkouksista. Mielestäni viihtyisä ympäristö auttaa yksilöä tuntemaan olonsa kotoisaksi ja rohkaisee jakamaan omia näkemyksiään. Jotta ryhmäytymistä tapahtuisi, on hyvä tarjota jokin tasavertaisen keskustelun paikka, esimerkiksi lattiatyynyille, sohvaryhmän tai pyöreän pöydän ympärille kokoontuminen. Ryhmäytymisen tunnetta voitaisiin lisätä esimerkiksi erilaisten leikkimielisten ja hassuttelevien valokuvaustuokioiden avulla, joissa voitaisiin hyödyntää tilaan rakennettua valokuvastudiota.\nValokuvaseinän avulla voidaan lisätä yksilön yhteisöön kuulumisen tunnetta. Hauska seinä olisi helposti toteutettavissa Ikean erittäin edullisilla itsemaalattavilla kehyksillä. Alkuperäinen kuva: http://homeinspiring.com/ddb-office-interior-by-bbfl-design\nRyhmäytymistä voitaisiin tukea myös erilaisten valokuvakorttien kautta. Opettaja-lehdessä 17.2.2012 valotettiin hieman tarkemmin, kuinka tällaisia kuvakortteja voidaan käytännössä hyödyntää.\nOpettaja -lehdessä (17.2.2012) esiteltiin kuvakorttien käyttöä opetuksessa.\nEtäpelto & Lahti nostavat artikkelissaan lisäksi esille luovaan yhteisölliseen toimintaan keskeisesti vaikuttavina tekijöinä ryhmän yhdessä viettämän ajan ja jaetun historian, ryhmän valtasuhteet sekä erityisen merkityksellisenä he pitävät emotionaalisesti myönteistä ilmapiiriä, jonka keskeisiä ominaispiirteitä ovat luottamus ja turvallisuuden tunne. Luova yhteisöllinen toiminta edellyttää turvallista ympäristöä, jossa ryhmän jäsenten haavoittuvaisuus pyritään minimoimaan. Ryhmän jäsenten kokemuksella psykologisesta turvallisuudesta tarkoitetaan toisten mielipiteiden kunnioittamista, hyväntahdon osoittamista ryhmän jäseniä kohtaan sekä jäsenten luottamusta siihen, että he voivat tarvittaessa saada toisiltaan apua sekä ryhmän jäsenten itsevarmuutta omien mielipiteidensä esittämiseen. Toisaalta Etäpelto & Lahti tuovat esille, että eräiden muiden tutkimusten mukaan haasteet, turhautumiset, sekaannukset ja sinnikkyys ovat keskeisiä luovuudelle (Csikszentmihalyi, 1996; Gardner, 1993 ja Gruber, 1974). Etäpelto & Lahti käyttävät artikkelissaan ilmaisua ”fruitful cultivation of tension”. Ehkäpä hyvä esimerkki tällaisesta jännitteiden hedelmällisestä viljelystä on esiteltynä Fast Companyn blogissa, jossa Daniel Sobol kirjoittaa, kuinka neuvotteleva diskurssi (deliberative discourse) on äärimmäisen tärkeää luovien ideoiden syntymiselle. Erittäin mielenkiintoinen artikkeli, josta mieleeni esimerkiksi jäi se, kuinka tärkeää on, ettei osallistujien välillä ole hierarkiaa. Kirjoittaja kertoo esimerkin ajalta jolloin hän oli vastavalmistunut ja työyhteisönsä nuorimpia. Tuolloin esimiesasemassa oleva henkilö totesi kirjoittajalle, että ”olet epäonnistunut työssäsi, jollet kiistele kanssani vähintään kerran päivässä”. Valtasuhteiden murtaminen luo ilmapiirin, jossa ideoita syntyy ja niitä haastetaan – ilman pelkoa. Etäpelto & Lahti nostavat esille saman kaavan – uusien ideoiden ilmaantuminen, vaihtoehtoisten tai vastakkaisten näkemysten, kritiikin ja ristiriitojen esittäminen sekä lopulta jalostuneen ymmärryksen rakentuminen aiheesta. Rakentavassa keskustelussa toisten mielipiteitä huomioidaan ja niitä käytetään pohjana, jonka päälle yhteistä ymmärrystä luodaan.\nKategoria(t): ASPI, Luova yhteisöllinen tila | Avainsanat: luova yhteisöllinen tila, luovan yhteisöllisen toiminnan ominaispiirteet, neuvotteleva diskurssi | Jätä kommentti


Sorin Sirkukselle lastenkulttuurin valtionpalkinto | www.taike.fi\nSorin Sirkukselle lastenkulttuurin valtionpalkinto\nTaiteen keskustoimikunnan myöntämät lastenkulttuurin valtionpalkinnot, suuruudeltaan 15 000 euroa, saivat tällä kertaa valokuvataiteilija Päivi Setälä ja Sorin Sirkus.\nSorin Sirkuksen palkintoa perusteltiin seuraavasti:\nTamperelainen Sorin Sirkus on 25 toimintavuotensa aikana ollut suomalaisen nuorisosirkustoiminnan merkittävä edelläkävijä. Visionäärisessä pioneerihengessä rakennettu toiminta on vuosien mittaan tavoittanut tuhansia eri-ikäisiä harrastajia. Monet sorilaiset ovat kouluttautuneet sittemmin ammattiin maailman parhaissa sirkuskouluissa ja työskentelevät nyt sirkusalalla Euroopassa ja maailmalla.\nSorin Sirkus on kehittänyt aktiivisesti koko nuorisosirkustoiminnan rakenteita ja sisältöjä. Taiteen perusopetuksen se aloitti ensimmäisten joukossa jo vuonna 1993. Sorissa työskennellään taiteen laajan oppimäärän opetussuunnitelman mukaan viidettä vuotta.\nSorin Sirkus ei ole vain sirkuskoulu, vaan pikemminkin laaja-alainen sirkuskeskus. Koulun opiskelijat osallistuvat erilaisiin taideprojekteihin ja ovat mukana organisoimassa alan tapahtumia kotimaassa ja ulkomailla.\nSirkuksella on myös laaja tilausesitysten ohjelmisto sekä leiritoimintaa, johon osallistuu myös koulun ulkopuolisia harrastajia.\nUusimpana avauksena Sorin Sirkus on aloittanut työskentelyn erilaisten erityisryhmien kanssa, osana valtakunnallista sosiaalisen sirkuksen ESRO-hanketta. Eurooppalaisessa Caravan-projektissa Sorin Sirkus vie suomalaista nuorisosirkusosaamista kansainvälisille areenoille


Hyvinvointi versoo tuottavuudesta - PDF\nHyvinvointi versoo tuottavuudesta\nDownload "Hyvinvointi versoo tuottavuudesta"\n2 Hyvinvointi versoo tuottavuudesta Elinkeinoelämän keskusliitto EK Hyvinvointi versoo tuottavuudes ta 1\n3 Tiivistelmä Verrattuna moneen Euroopan maahan tuottavuuden kasvu on Suomessa pysynyt melko ripeänä. Tämä on ollut keskeisin elintasomme kasvua ja hyvinvointia tukeva tekijä. Viime vuosina työn tuottavuuden kasvu on Suomessa lähes kokonaan perustunut teknologiseen kehitykseen. On esitetty arvioita, että Suomen yrityssektorin tuottavuuden kasvu perustuisi liian yksipuolisiin rakenteisiin. Teknologinen kehitys painottuisi liikaa tietoliikennelaitteiden valmistukseen, tietoteknisiin palveluihin ja tietoliikenteeseen. Tuottavuuden kasvu ei kuitenkaan Suomessa ole painottunut ICT-aloille yhtään enempää kuin muissakaan EU-maissa. Näyttää paremminkin siltä, että Suomi on kehittynyt melko tasapainoisesti. Tähän johtopäätökseen voi päätyä kahdesta syystä. Ensinnäkin teknologista kehitystä kuvaava kokonaistuottavuus on kasvanut laajasti koko yritystoiminnassa, eikä se ole Suomessa erityisen paljon painottunut ICT-aloille. Noin 85 prosenttia kokonaistuottavuuden kasvusta on vuosina syntynyt muilla kuin ICT-aloilla. Toiseksi Suomi on viimeisimpien selvitysten mukaan monilla keskeisillä palvelualoilla tuottavuudessa lähellä kansainvälistä huippua. Myös rakennustoiminnan tuottavuuskehitys on ollut nopeampaa kuin viralliset tilastot ovat osoittaneet. Pitkään on tiedetty, että useat Suomen teollisuustoimialat ovat tuottavuudeltaan maailman kärjessä. Teknologinen kehitys on Suomessa levinnyt useille toimialoille, siksi on epätodennäköistä, että tuottavuuden kasvu romahtaisi. Toisaalta Suomen on entistä vaikeampaa vauhdittaa tuottavuutta, koska kiinnikuromisvaraa keskeisillä toimialoilla ei juuri ole. Väestön ikääntymisen ja globalisaation myötä kiristyneen kilpailun takia tämä on kuitenkin entistä tärkeämpää. Miten tuottavuutta voidaan parantaa? Yritysten toimintaympäristö vaikuttaa tuottavuuden kasvumahdollisuuksiin monin tavoin. Tässä on olennainen vastuu poliittisilla päätöksentekijöillä ja julkisella vallalla. Keskeisimmät toimet liittyvät julkisiin t&kpanoksiin, laaja-alaisen innovaatiopolitiikan tukemiseen, kannustavuuteen sekä julkisen sektorin toiminnan tehostamiseen. Teknologiapolitiikan kehittämistä kohti laaja-alaista innovaatiopolitiikkaa tulee jatkaa. Innovaatiopolitiikkaan kuuluvat koulutus, tutkimusja kehittämistoiminta, rahoitus, kaupallistaminen, kansainvälistyminen ja muut yrityspalvelut. Innovaatiot eivät rajoitu tuoteinnovaatioihin, vaan käsittävät sekä teollisuuden että palvelusektorin palveluinnovaatiot, myös prosessien ja liiketoimintaosaamisen kehittämisen. Uusien teknologioiden (ICT, bio- ja nanoteknologia) käyttö on myös keino edistää niin sanottujen perinteisten alojen tuottavuutta. Oikeat työvälineet ja sopiva koulutus eivät kuitenkaan riitä, jos työskentelyn ja yrittämisen motivaatio puuttuu. Monissa tutkimuksissa on osoitettu, että kannustavalla ja yrityksen tulosta heijastavalla palkkauksella voidaan parantaa tuottavuutta. Ankara ansiotuloverotus kuitenkin vie tehoja kannustavasta palkkapolitiikasta. Erityisesti keski- ja hyvätuloisten verotus on Suomessa edelleen erittäin kireää. Siksi työn verotusta tulee keventää. Tuottavuuden kannalta on myös tärkeää, että työmarkkinoiden rakennemuutosta ei estetä vaikeuttamalla työsuhteiden solmimista ja purkamista tai rajoittamalla erilaisia työsuhdemuotoja. Talouden perusedellytys on työvoiman sekä ammatillinen että alueellinen siirtyminen ja nopea reagointi koulutus- ja osaamistarpeisiin. Tuottavuutta parantaa myös se, että yritysten kansainvälistymiseen ja logistiikkaketjun toimivuuteen panostetaan nykyistä enemmän. Julkisen sektorin tuottavuuden tehostamisessa ovat avainasemassa toimivampi työnjako, kilpailuttamisen tehokkaampi hyödyntäminen sekä kunta- ja palvelurakenteen uudistaminen. Yrityksissä tuottavuutta voidaan yksittäisten kehityshankkeiden ohella parantaa kiinnittämällä huomio yhtä aikaa moneen asiaan. Näitä ovat muun muassa organisaation rakenne, johtaminen, palkitsemisjärjestelmät, tiedonkulku, logistiikka, osaaminen sekä työvälineiden parantaminen. Oheisen raportin valmisteluun EK:ssa osallistui työryhmä, johon kuuluivat Niilo Hakonen, Severi Keinälä, Raimo Mansukoski, Aino Närkki, Seppo Saukkonen, Juhapekka Suutarinen, Veijo Turunen ja Juha Vartia. Työryhmän puheenjohtajana toimi Simo Pinomaa. 2 Hyvinvointi versoo tuottavuudesta Elinkeinoelämän keskusliitto EK\n4 Summary Improving productivity growth in Finland Labour productivity growth in Finland has been rapid and it has recently been based primarily on technological progress. According to some studies, technological progress in Finland has been too much concentrated on the ICT sector. This might endanger Finland s productivity growth in the future. Latest studies indicate, however, that the development in Finland has been balanced. Total factor productivity, which measures technological progress, has been widely spread across the economy. Actually it has in Finland been less concentrated on ICT than the average in EU-countries. Also the productivity level in the main service branches is higher than previously indicated. It is, therefore not likely that the rate of productivity growth would collapse in the future. It is, on the other hand difficult to speed up the development, since there is only a modest possibility to benefit from the technological catching up effect. This is a problem, as speeding up the productivity growth would be more important than ever, due to the ageing of the Finnish population, as well as globalisation. Public sector and labour market organisations have an important role to play in strengthening national productivity growth. Public research and development expenditure should be increased. It would be important to open the public services to competition. Income taxes should be cut to stimulate incentives to work. Labour market institutions should for the same reason decentralize wage formation. Elinkeinoelämän keskusliitto EK Hyvinvointi versoo tuottavuudes ta 3\n5 Sisältö Tiivistelmä 2 Summary 3 Sisältö 4 1. Miksi tuottavuutta kannattaa kohottaa? 5 2. Onko tuottavuuden kasvu Suomessa hidastumassa? 6 3. Keinoja tuottavuuden parantamiseen Yritysten toimintaedellytyksistä huolehdittava Työmarkkinapolitiikka kaipaa tuuletusta Mitä yritykset voivat tehdä? Katseet kohti kuntia 16 Liite: Käsitteitä ja määritelmiä 18 Kolmas painos, lokakuu Hyvinvointi versoo tuottavuudesta Elinkeinoelämän keskusliitto EK\n6 1. Miksi tuottavuutta kannattaa kohottaa? Tuottavuuden kehittämisestä on tullut entistä tärkeämpää. Nykyisin kilpailussa pärjäävät vain tehokkuudeltaan ja tuottavuudeltaan kilpailukykyiset yritykset ja toimialat. Tuottavuuden parantaminen on tärkeää myös väestön vanhenemisen takia. Suomessa väestön ikärakenteen muutos on nopeampaa ja tapahtuu aikaisemmin kuin useissa muissa Euroopan maissa. Työmarkkinoiltamme poistuu jo tällä hetkellä vuosittain noin henkilöä enemmän kuin sinne tulee. Ensi vuosikymmenellä ikärakenteen muutos alentaa bruttokansantuotteen kasvumahdollisuuksia noin puoli prosenttiyksikköä vuodessa. Nopeasti vanheneva väestö heikentää huoltosuhdetta ja lisää palvelutarvetta. Kireää kokonaisveroastetta olisi voitava samaan aikaan laskea kilpailukyvyn ylläpitämiseksi. Julkisen talouden pitkän aikavälin liikkumavara uhkaa jäädä erittäin niukaksi. Tämä korostaa tuottavuuden kasvun tarvetta julkisella ja yksityiselläkin sektorilla. Väestön ikääntyminen johtaa siihen, että kansantaloudessa tehtävien työtuntien määrä alkaa vähentyä. Tämä uhkaa heikentää talouskasvua, ellei tuottavuuden kehitys pysy vahvana. Työssäkäyvän väestön ikääntymisellä voi olla myös kielteinen vaikutus ammatilliseen liikkuvuuteen ja sitä kautta tuottavuuteen. Tuottavuuden nousu on ennen kaikkea tärkeää elintasomme paranemiseksi, sillä elintason koheneminen määräytyy pääosin työn tuottavuuden kasvusta. Oheisesta kuviosta havaitaan, että työtunnit asukasta kohden ovat Suomessa vähentyneet. Sen sijaan tuotannon suhde työtunteihin on voimakkaasti noussut. Tämä osoittaa, että elintasomme nousu (BKT/asukas) perustuu tuottavuuden kasvuun. Tuottavuuden nousu kuvaa sitä, kuinka paljon tehokkaammin tai enemmän käytetyistä panoksista saadaan tavaroita ja palveluja, joita ihmiset käyttävät tarpeidensa tyydyttämiseen. Aineellinen elintason kasvu ilmenee parempina ja entistä älykkäämpinä tuotteina ja palveluina, yhä harvemmin vain kappaleina ja tonneina mitattavana suurempana tuotantona. Elintason ja tuottavuuden yhteys Verrattuna moneen Euroopan maahan tuottavuuden kasvu on Suomessa pysynyt ripeänä. Tämä on ollut keskeisin elintasomme kasvua ja hyvinvointia tukeva tekijä. Tuottavuuden kehittäminen on tärkeää myös työhyvinvoinnin kannalta. Tuottava työ on mielekästä ja motivoi tekijäänsä paremmin kuin tehoton toiminta. Tuottavuutta ja työelämän laatua kannattaa kehittää samanaikaisesti. Aineellinen elintaso ilmaistaan useimmiten bruttokansantuotteen ja asukasluvun suhteena eli BKT asukas Tämä voidaan jakaa kahteen osatekijään, tuottavuuteen ja työaikaan: BKT työtunnit työtunnit x asukas Pitkällä aikavälillä työtuntien määrä suhteessa asukaslukuun on laskenut, ja BKT/asukas (elintaso) määräytyminen on ollut BKT/työtunnit (tuottavuus) varassa. Elinkeinoelämän keskusliitto EK Hyvinvointi versoo tuottavuudes ta 5\n7 2. Onko tuottavuuden kasvu Suomessa hidastumassa? Työn tuottavuus on Suomessa kasvanut viime vuosikymmenien aikana ripeästi. Erityisen nopeaa kasvu oli 1990-luvun alun lamavuosina. Tällöin tuottavuuden kasvu kuitenkin perustui lähinnä työpanoksen pienentymiseen. Työpaikkojen määrä supistui ja heikosti menestyneitä yrityksiä poistui markkinoilta luvun puolivälin jälkeen sekä tuotanto että työpanos ovat kasvaneet. Tuottavuuden kasvu hidastui viime vuosikymmenien yli neljästä prosentista noin kolmeen prosenttiin. Tähän vaikutti ICT-alojen lähes 20 prosentin tuottavuuskasvun hidastuminen alle 10 prosenttiin. Muutaman viime vuoden aikana jatkuneen korkeasuhdanteen takia tuottavuuden kasvu on taas ainakin tilapäisesti nopeutunut. Jatkossa Suomen keskimääräinen tuottavuuskehitys voi jälleen hidastua, jos ICT-laitteiden tuotanto joutuu vaikeuksiin tai siirtyy ulkomaille. Tällöin muiden toimialojen tuottavuudella on entistä suurempi merkitys hyvän tuottavuuskehityksen ylläpitämiseksi Suomessa. Tuottavuuden ja teknologisen kehityksen laaja-alaisuus osoittaa, että Suomella on tähän suhteellisen hyvät mahdollisuudet. 1 Seuraavassa tarkastellaan, mistä tekijöistä työn tuottavuus muodostuu ja missä määrin Suomen tuottavuuskehitys on ICT-alojen varassa. Näillä aloilla tarkoitetaan tietoliikennelaitteiden valmistusta, tietoteknisiä palveluja ja tietoliikennettä. Kokonaistuottavuus kuvaa teknologista kehitystä Työn tuottavuuden muutosta mitataan yleensä suhteuttamalla tuotannon (BKT, arvonlisäys) kasvu työpanok- 1 Professori Matti Pohjola on antanut tätä synkemmän kuvan tuottavuuden kehityksestä Suomessa. Katso Työn tuottavuuden kehitys ja siihen vaikuttavat tekijät, Helsingin kauppakorkeakoulu Hyvinvointi versoo tuottavuudesta Elinkeinoelämän keskusliitto EK\n8 sen (työtunnit) kasvuun. Työn tuottavuuden paraneminen voi johtua esimerkiksi työpanoksen laadun paranemisesta, kone- ja laitekannan muutoksista tai teknologisesta kehityksestä. Yksittäisten tekijöiden osuus ei kuitenkaan käy ilmi työn tuottavuusluvuista. Pääoman tuottavuus osoittaa, kuinka tuottavasti pääomaa käytetään tuotannon aikaansaamiseksi. Pääoman tuottavuuden muutoksiin vaikuttavat muun muassa työpanos, välituotteiden käyttö, tekninen kehitys, tehokkuus, skaalaedut ja kapasiteetin käyttöaste. Kokonaistuottavuus kuvaa puolestaan sitä osaa tuottavuuden kasvusta, joka ei ole syntynyt työtuntien eikä koneiden tai laitteiden määrää kasvattamalla. Kokonaistuottavuus kuvaa talouden tehokkuuden ja toimintatapojen muutosta, jota ekonomistit usein kutsuvat teknologiseksi kehitykseksi. Työn tuottavuus voidaan osittaa kahteen tekijään: - pääomaintensiteettiin, jolla tarkoitetaan pääoman määrää (kone- ja laitekantaa) tehtyä työtuntia kohden ja - kokonaistuottavuuteen, jolla tarkoitetaan sitä osaa työn tuottavuudesta, joka ei johdu työn ja pääoman määrän kasvusta. (Katso laatikko: Talouskasvun, työn tuottavuuden ja kokonaistuottavuuden yhteys). Kokonaistuottavuudella on suuri merkitys Suomessa Oheinen kuvio osoittaa, että kokonaistuottavuuden kehityksestä on tullut aivan ratkaiseva tekijä. Vain pieni osa työn tuottavuuden kasvusta tehdasteollisuudessa on viime vuosien aikana syntynyt pääoman lisääntymisestä. Elinkeinoelämän keskusliitto EK Hyvinvointi versoo tuottavuudes ta 7\n9 Sen sijaan se osa kasvusta, joka ei johdu mitattavissa olevien panosten määrän tai laadun kehittymisestä, on muodostunut keskeiseksi. Tämä tarkoittaa, että talouden paremmat toimintatavat ja teknologinen kehitys ovat olleet 1990-luvun alusta saakka merkittävimmät talouskasvun tekijät. Kokonaistuottavuuden merkityksen lisääntyminen ei suinkaan tarkoita, että fyysiset investoinnit olisivat menneet Suomessa hukkaan. Päinvastoin: kokonaistuottavuuden voimakas kasvu heijastaa, että tehdyt satsaukset koneisiin, laitteisiin ja rakennuksiin sekä koulutukseen ovat valtaosin olleet onnistuneita ja tuottavat erinomaisesti. Tuotantokapasiteetin kasvattaminen ei ole viime vuosien aikana ollut työn tuottavuuden ja talouskasvun voimanlähde. Sen sijaan teknologinen kehitys ja talouden menettelytavat, jolla panoksia on käytetty tavaroiden ja palvelujen aikaansaamiseksi, ovat olleet merkittäviä. Oheinen kuvio osoittaa, että vuosina EU:n 15:stä vanhasta jäsenmaasta vain Irlannissa kokonaistuottavuuden kasvu oli Suomea nopeampaa. Myös esimerkiksi USA:ssa kokonaistuottavuus kasvoi selvästi Suomea hitaammin. Kuviossa työn tuottavuuteen vaikuttavat pääoma ja kokonaistuottavuus. Pääoman vaikutus on laskettu suhteuttamalla pääomapanoksen määrä työtunteihin. Tuoreiden lukujen valossa Suomea koskeva tuottavuuskehitys oli vuosina hieman matalampi kuin oheisessa kuviossa todetaan. Korjattujen lukujenkin perusteella Suomen tuottavuuskehitys on ollut kuitenkin voimakasta. Kokonaistuottavuus vai yhteistuottavuus? Kokonaistuottavuuskäsitteen kuvitellaan usein t arkoittavan työn, pääoman ja muiden panosten yhteenlaskettua tuottavuutta. Näin ei kuitenkaan ole. Kyse on siitä osasta tuottavuutta, joka nimenomaan ei johdu mainittujen panosten kasvusta, vaan siitä, että panoksia yhdistellään entistä paremmin. Osaltaan väärinkäsitys johtuu epätarkasta ja harhaanjohtavasta käännöksestä. Englanniksi käsite on multifactor productivity tai total factor productivity. Kuvaavampi käännös voisikin olla yhteistuottavuus tai monimuuttujatuottavuus. Talouskasvun, työn tuottavuuden ja kokonaistuottavuuden yhteys Talouskasvu voidaan esittää esimerkiksi näin: dy = a dl + b dk + da jossa d = muutos, Y = tuotanto, L = työ (määrä + laatu), K = pääoma, A = kokonaistuottavuus, a = palkkojen kansantulo-osuus ja b = pääomatulojen kansantulo-osuus, a + b = 1. Työn tuottavuus voidaan osittaa työn laatuun, pääomaintensiteettiin ja kokonaistuottavuuteen. Tämä saadaan vähentämällä molemmilta puolilta työtuntien H kasvu dh : dy-dh = a dl + b dk + da - dh = a dl + b dk + da - (a+b)dh = a(dl-dh) + b(dk-dh) + da. jossa (dl-dh) = työn laadun muutos, (dk-dh) = työn pääomaintensiteetin muutos ja da on kokonaistuott avuuden muutos Jos tarkastelu ei huomioi työn laatua (mm. henkilön koulutus ja ikä), jää työn tuottavuudelle vain kaksi osatekijää; pääomaintensiteetti ja kokonaistuott avuus. 8 Hyvinvointi versoo tuottavuudesta Elinkeinoelämän keskusliitto EK\n10 Onko Suomen tuottavuuskehitys poikkeuksellisen riippuvainen ICT-aloista? Mihin sitten kokonaistuottavuuden hyvä kehitys Suomessa perustuu? Oheinen kuvio osoittaa, että Suomen tuottavuuskehitys ei ole ollut erityisen riippuvainen ICT-aloista. Kuvion mukaan noin 75 prosenttia kokonaistuottavuuden kasvusta on vuosina syntynyt muilla kuin ICTaloilla. Näyttäisi siis siltä, että Suomen hyvä tuottavuuskehitys ei ole sen enempää riippuvainen ICT-sektorista kuin muissakaan EU-maissa. ICT-alan investointien vaikutus yrityssektorin kasvuun on vuosina ollut likimain muiden EU-maiden tasolla. USA:ssa ICT-investointien vaikutus on ollut huomattavasti suurempi kuin Suomessa tai EU-maissa keskimäärin. Onko palveluiden ja rakennustoiminnan heikko tuottavuus tilastoharhaa? Teollisuuden tuottavuuskehitys on ollut kiistattoman nopeaa Suomessa. Sen sijaan tilastot antavat ristiriitaisen kuvan eri palvelualojen tuottavuudesta Suomessa. Kansantalouden tilinpitoon perustuvat luvut, joita käyttävät mm. OECD ja tuottavuustutkimuksissa mainetta saavuttanut Groningenin yliopisto, antavat melko synkän kuvan palvelujen tuottavuudesta Suomessa. Näiden tilastojen mukaan Suomessa yksityisten palveluiden työn tuottavuuden taso on noin 10 prosenttia alle EU-maiden keskiarvon. EU:n tilastoyksikön Eurostatin näkemys on paljon myönteisempi. Esimerkiksi hotelli- ja ravintola-alan tuottavuus on näiden tilastojen mukaan EU-maiden huippua. Kansantalouden tilinpidon perusteella tilanne on täysin päinvastainen. Hämmentävät erot johtuvat tilastojen toisistaan poikkeavista laadintamenetelmistä. Tilinpitoaineistoissa tuotanto- ja panosluvut on kerätty eri tilastoyksiköistä. Sen sijaan Eurostatin laatimissa tuottavuusluvuissa tuotos- ja panosluvut ovat lähtöisin samasta tilastoyksiköstä. On siis mahdollista, että yleisesti käytetyt tilinpitoluvut ovat harhaisia. Lähtökohtaisesti voisi olettaa, että Suomessa pitkälle kehitetty itsepalvelu olisi omiaan kohottamaan palvelualojen tuottavuutta sellaisiin maihin nähden, joissa teknologia ei ole kehittynyttä. Suomessa on myös moniin EU-maihinkin verrattuna koulutetumpi palvelualan henkilöstö, mikä ei ehkä tule oikealla tavalla palvelutoiminnan laadun arvioinnissa otetuksi huomioon. Viime vuosikymmenen jälkipuoliskolla ICT-teknologian käyttöönotto on vauhdittanut rahoitus- ja vakuutusalaa. Arkielämän havaintojen vastaisesti pankkisektorin tuottavuuskehitys Elinkeinoelämän keskusliitto EK Hyvinvointi versoo tuottavuudes ta 9\n11 olisi kuitenkin virallisten tilastojen mukaan ollut hidasta vuosikymmenen alkuvuosina. Myös rakennustoiminnassa tilastot näyttävät tuottavuuskehityksen olleen heikkoa. Valtion teknillisen tutkimuskeskuksen Rakennusteollisuus ry:lle ja Kiinteistöliitolle tekemä selvitys kuitenkin osoittaa, että tuottavuus on alalla kehittynyt hyvin. Mikäli esimerkiksi talonrakentamisen työn tuottavuuskehitys olisi laskettu samoin menetelmin kuin teollisuuden tuottavuus, olisi sen tuottavuus kasvanut vuosina noin 23 prosenttia valtioneuvoston globalisaatioraportissa esitetyn -0,8 prosentin sijaan. (Katso Suomi maailmantaloudessa -selvityksen loppuraportti Valtioneuvoston kanslian julkaisuja, 2004) VTT:n selvityksen mukaan kiinteistö- ja rakennusalojen työn tuottavuuden laskemisen lähtötiedot ja laskentamenetelmät eroavat huomattavasti muusta teollisuudesta. Tämä aiheuttaa epävarmuutta tulosten luotettavuudessa sekä heikentää eri toimialojen välistä vertailua. Tuottavuustutkija Mika Maliranta on tehnyt laskelmia, jotka osoittavat, että Suomen kaupan tuottavuus on maailman huipulla. Saman suuntaisia tuloksia ovat saaneet Marcel Timmer ja Gerard Ypma tutkimuksessaan Productivity Levels in Distributive Trades: A New ICOP Dataset for OECD Countries, Research Memorandum GD-83, April Mitä paremmin jollakin alalla tuottavuus on kehittynyt ja mitä vähemmän kiinnikurottavaa kilpailijoihin verrattuna on, sitä vaativampi tehtävä on tuottavuuskasvun vauhdittaminen. Väestön ikääntymisen ja globalisaation myötä kiristyneen kilpailun takia tämä on kuitenkin entistä tärkeämpää. 10 Hyvinvointi versoo tuottavuudesta Elinkeinoelämän keskusliitto EK\n12 3. Keinoja tuottavuuden parantamiseen Tuottavuudella tarkoitetaan tuotannon ja panosten suhdetta. Tuottavuuden kehittäminen ei koske pelkästään yrityksiä. Tarvitaan myös poliittisten päättäjien, valtio- ja kuntasektorin sekä työmarkkinajärjestöjen toimintaa. 3.1 Yritysten toimintaedellytyksistä huolehdittava Tuottavuuden kasvumahdollisuuksiin vaikuttaa monin tavoin yritysten toimintaympäristö. Tässä on olennainen vastuu poliittisilla päätöksentekijöillä ja julkisella vallalla. Kireä marginaaliverotus heikentää palkkauksen kannustavuutta. Kaukainen sijainti ja ulkomaankaupan merkitys korostavat muun muassa yritysten kansainvälistymiseen suunnattujen panostusten tärkeyttä ja logistiikkaketjun toimivuutta. Kasvustrategiamme perustuu osaamiseen. Tämä puolestaan vaatii panostuksia osaamiseen ja koulutukseen sekä tutkimukseen ja tuotekehitykseen. Työn marginaaliveroprosenttia alennettava kannustavuuden lisäämiseksi Työn verotus on Suomessa edelleen OECD-maiden kireimpiä huolimatta yli 10 vuotta jatkuneista varovaisista veronkevennyksistä. Erityisesti lisätulojen verotus on kireää lähes kaikissa tuloluokissa. Jos työnantaja haluaisi palkita työntekijänsä palkankorotuksella, jonka kustannus työnantajalle on 100 euroa, keskituloinenkin palkansaaja saisi tästä itselleen vain noin 45 euroa. Vähänkin parempituloinen saisi tyytyä noin euroon. Kansainväliset vertailut verotuksen ja työllisyyden yhteydestä, samoin kuin verokannusteiden talouskasvua tukevat vaikutukset erityisesti pitkällä ajalla puoltavat maltillisen veronkevennyslinjan jatkamista. Tuottavuuden kannalta veronalennukset ovat tärkeitä kahdesta syystä. Ensinnäkin kireä verotus heikentää kannustavan palkkapolitiikan tehoa. On kohtuullista, että vähintään puolet ansaitusta lisätulosta jää käteen. Toiseksi on tärkeää, että verojärjestelmä kannustaa kouluttautumiseen ja uralla eteenpäin menoon. Koulutuksen merkitys tuottavuuden kannalta on merkittävä. Työn kokonaisverotusta jatkossa huolestuttavimmin kiristävä osatekijä ovat eläkemaksut. Työnantaja- ja työntekijämaksujen nousu lisäisi verokiilaa työn tarjonnan ja kysynnän välissä sekä heikentäisi työllisyyttä ja talouskasvua. Tuottavuuden kehittämiseen tarvitaan julkisia t&k-panostuksia Teknologinen kehitys edesauttaa tuottavuutta parantavien innovaatioiden syntymistä. Yritysten osuus t&k-toiminnan investoinneista on Suomessa kansainvälisesti verrattuna erittäin korkea, noin 70 prosenttia. Julkisen sektorin tehtävänä tuottavuuden edistämisessä on luoda houkuttelevia toimintaympäristöjä ja vahvistaa osaamispohjaa. Julkisen t&ktuen tulisi edelleen laajentua myös perinteisen teknologian kehittämisen ulkopuolelle. Koulutuspoliittisilla ratkaisuilla suuri merkitys Ilman oikein kohdennettua koulutuspolitiikkaa tutkimus- ja tuotekehityspanostukset eivät tuota hyvin. Koulutuksen aloituspaikat on mitoitettava eri koulutusasteille ja -aloille niin, että valmistuneiden määrät vastaavat nykyistä paremmin elinkeinoelämän tarpeita. Ammatillisen koulutuksen houkuttelevuutta on kyettävä lisäämää muun muassa siksi, että väestön ikärakenne johtaa kärjistyvään pulaan ammattitaitoisesta työvoimasta. Korkeaasteen koulutukseen tarvitaan rakenteellisia uudistuksia. Ammattikorkeakoulujen ja tiedekorkeakoulujen työnjakoa on selkiytettävä. Tehokas koulutusjärjestelmä tuottaa laadukasta koulutusta. Tehottomuus esimerkiksi ammatillisessa tai ammattikorkeakouluissa johtaa huonoon laatuun. Osaamisen on oltava huipputasolla niin ammatillista kuin korkea-asteen koulutusta vaativissa työtehtävissä. Yritysten kansainvälistymistä tuettava nykyistä enemmän Yrityksissä tuottavuuden parantaminen uusien teknologioiden ja sovellusten kautta on tärkeää. Sen rinnalla on entistä tärkeämpää osata asemoitua liiketoimintaympäristöön sekä verkottua muiden toimijoiden kanssa niin kotimaassa kuin kansainvälisesti. Siksi kansainvälistymistä edistävien organisaatioiden tarjontaa tulee jatkuvasti kehittää entistä asiakaslähtöisemmäksi, ja organisaatioiden yhteistyötä tulee kehittää edelleen. Tavoitteena tulee olla yritysten helposti lähestyttävä palvelujärjestelmä, missä yrityksen kansainvälistymistä kehitetään kokonaisvaltaisesti ja eri organisaatioiden palveluja hyödynnetään rinnakkain. Kansainvälistymisen edistämiseen osoitettuja resursseja tulee lisätä. Elinkeinoelämän keskusliitto EK Hyvinvointi versoo tuottavuudes ta 11\n13 Logistiikkaketjun toimivuuteen panostettava nykyistä enemmän Logistiikan infrastruktuuri on entistä tärkeämpää. Käytännössä tämä korostaa esimerkiksi pääväylästön rakentamisen tehokkuutta ja kunnossapidon tärkeyttä. Ongelmana ovat julkisen rahoituksen niukkuus sekä väyläpäätösten lyhytjänteisyys. Liikenneinfrastruktuuria koskevat linjaukset tulisi päättää vuoden aikajänteellä. Lisäksi perusväylänpidon rahoitukseen tarvitaan tuntuva tasokorotus. Julkisella hallinnolla on suurena tilaajana merkittävä rooli infrastruktuurialan kehittämisessä. Tielaitosuudistuksessa asetettiin Tiehallinnolle tilaajana tärkeäksi tavoitteeksi alan hankintamenettelyjen kehittäminen. Uusilla hankintamenettelyillä on saatu aikaan lisää kilpailua ja ainakin pääosin toimivat markkinat. Hoidon, ylläpidon ja rakentamisen hintataso on selkeästi alentunut. Elinkaarimalli on esimerkki hankintamenettelystä, jonka avulla on saatu tehokas lisätyökalu perinteisten hankintamenettelyjen tueksi. Elinkaarimalli nostaa väylänpidon tuottavuutta antamalla tilaa innovaatioille ja parantamalla riskien hallintaa Työmarkkinapolitiikka kaipaa tuuletusta Nykyisin kilpailu on maailmanlaajuista, ja muutokset yritysten toimintaympäristössä tapahtuvat nopeasti. Monet työehtosopimusten piirteet on kuitenkin luotu ja lukujen oloihin. Työelämän normeja on kehitettävä niin, että ne luovat edellytyksiä tuottavuuden parantamiselle ja uusien työpaikkojen syntymiselle. Työehtosopimusten on oltava joustavia, jotta pystytään vastaamaan nopeasti ja luotettavasti asiakkaiden tarpeisiin sekä toimimaan menestyksellisesti kilpailutilanteessa. Työehtosopimusten pitää mahdollistaa esimerkiksi joustavat ja monipuoliset työajat. Työrauhan merkitys kilpailussa asiakkaista ja investoineista on kasvanut. Tuotantoketjujen haavoittuvuus ja toisaalta toimitusvarmuuden kasvava merkitys edellyttävät, että työrauhaan liittyviä pelisääntöjä selkiytetään ja että niistä pidetään kiinni. Palkkauksen on oltava oikeudenmukaista ja kannustavaa, mikä käytännössä edellyttää yksilöllisiä palkankorotuksia, joille työehtosopimus voi luoda turvalliset puitteet. Suomalainen erikoisuus on nykyisin se, että pääosa palkankorotuksista jaetaan valtakunnallisin päätöksin suunnilleen samansuuruisina yleiskorotuksina kaikille. Samalla sivuutetaan paikalliset tarpeet. Tällaiset vanhanaikaiset ja jäykät yleiskorotukset eivät mahdollista yksilöiden ja ryhmien palkitsemista ja palkan kannustevaikutuksen hyödyntämistä. Yritysten ja työntekijöiden tarpeet paremmin huomioon ottavat palkkamallit pitää saada Suomessa nopeasti käyttöön. Muissa Pohjoismaissa niin tehtiin jo 1990-luvulla. Rakennemuutos vahvistaa tuottavuuden kasvua Merkittävästi tuottavuutta nostava tekijä on elinkeinoelämän rakennemuutos. Kasvustrategiamme on perustunut osaamiseen ja teknologiseen kehitykseen. Nopea rakennemuutos on merkinnyt työpaikkojen siirtymistä toimialalta toiselle, uusien tehtävien syntymistä ja vanhojen lakkauttamista. Rakennemuutoksia ei pidä keinotekoisesti estää vaikeuttamalla työsuhteiden solmimista ja purkamista tai rajoittamalla erilaisten työsuhdemuotojen käyttöä. Rakennemuutoksen perusedellytys on työvoiman siirtyminen niin ammatillisesti kuin alueellisesti, mutta myös nopea koulutus- ja osaamistarpeisiin reagointi. Lyhyt työaika on hyödynnettävä joustavasti ja tehokkaasti Suomen suhteellisen lyhyt työaika voidaan hyödyntää tehokkaasti vain tekemällä työtä joustavasti, tuotannon ja asiakkaiden tarpeiden mukaisesti. Monilla aloilla työehtosopimukset eivät kuitenkaan salli riittävästi työaikajoustoja. Erilaisia työnteon muotoja tarvitaan pyrittäessä järjestämään tuotanto ja palvelut mahdollisimman toimiviksi. Alakohtaisten sopimusten pitää sallia paikalliset työaikajärjestelyt. Joustavat työaikaratkaisut, esimerkiksi työaikapankit, ovat olleet paitsi hyvä keino tuottavuuden parantamiseen, myös keino vastata työntekijöiden yksilöllisiin työaikatarpeisiin ja sovittaa paremmin yhteen työ- ja perheelämää. Jäykät työehdot voivat saada aikaan myös sen, että kallista investointia ei pystytä hyödyntämään kuin osan ajasta. Työehtosopimuksin saatetaan rajoittaa myös alihankintaa. Seurauksena tehtaanjohtaja joutuu toimimaan oman toimensa ohella esimerkiksi ravintolatoiminnan kehittäjänä ja siivoustoiminnan päällikkönä, vaikka parempi tapa olisi hyödyntää alalle erikoistuneiden yritysten palveluja ja osaamista. Palkan kannustevaikutus menetetään samansuuruisilla palkankorotuksilla Suomalainen erikoisuus on, että pääosa palkankorotuksista jaetaan suunnilleen samansuuruisina yleiskorotuksina sen sijaan, että sovittaisiin vain esimerkiksi korotusten keskimääräisestä kustannusvaikutuksesta. Tämän vuoksi yrityksissä ja työpaikoilla ei pystytä hyödyntämään palkan kannustevaikutusta. Yleiskorotukset eivät motivoi. Esimerkiksi Ruotsin palkansaajien tutkimuslaitoksen laajassa tutkimuksessa yksilölliseen palkanmuodostukseen siirtyminen selitti peräti puolet yritysten tuottavuuden kasvusta. Samalla keskimääräinen ansiotaso nousi. Yksilölliset korotukset ja niin sanotut palkkakeskustelut ovat parantaneet Ruotsissa myös henkilöstöjohtamisen tasoa. Samansuuruisina jaettavat yleiskorotukset syövät useissa yrityksissä käytettävissä olevan palkankorotusvaran. Niiden lisäksi ei välttämättä 12 Hyvinvointi versoo tuottavuudesta Elinkeinoelämän keskusliitto EK\n14 enää kyetä yksiölliseen ja kannustavaan palkitsemiseen. Oikeudenmukainen ja kannustava palkkapolitiikka edellyttää, että pääosa korotuksista voidaan päättää yritys- ja toimipaikkatasolla, lähellä toimintaa ja ihmisiä. Työehtosopimuksissa palkankorotusvarasta on jätettävä merkittävä osa yrityskohtaisille erille tai korvattava niillä yleiskorotukset. Tuottavuuden kasvussa suuria eroja Keskimääräistä tuottavuuden kasvua on käytetty Suomessa kymmeniä vuosia palkanmaksukyvyn ja palkkojen korotusten ohjenuorana. Keskiarvo peittää kuitenkin alleen erilaiset yritykset ja työpaikat. Viimeisten 10 vuoden aikana tuottavuuskehitys on kuitenkin vaihdellut huomattavasti eri aloilla ja edelleen alojen sisällä eri yrityksissä. Lisäksi tuotteista saatava hinta maailmanmarkkinoilla on toisilla aloilla noussut ja toisilla laskenut. Keskimääräinen tuottavuuskehitys mitattuna kansantalouden tai jonkin toimialan tasolla ei ota tätä riittävästi huomioon. Joissakin niin sanotuissa palkkanormeissa käytetty tavoiteinflaatio perustuu kuluttajahintojen muutoksiin, vaikka yritysten maksukykyyn vaikuttavat raaka-aineiden ja tuottajahintojen muutokset. 3.3 Mitä yritykset voivat tehdä? Usein kun puhutaan tuottavuudesta ja sen parantamisesta, pysytellään kansantalouden tai toimialan tasolla. Tällöin helposti unohdetaan yritysten ja muiden yhteisöjen oma panos tuottavuuden kohentamisessa. Seuraavassa keskitytään niihin tekijöihin, joihin yritykset voivat itse vaikuttaa. Tuottavuustyön osa-alueet Toiminnan ja prosessien suunnittelu Enemmän arvoa asiakkaalle Esimiestyö ja johtaminen Verkostomainen toiminta Osaaminen Innovaatiot ja teknologia Työ ja menetelmät Joustavat ja monipuoliset työajat Kannustava palkkaus ja palkitseminen Turvallisuus ja ympäristö Tuott avuusyhteistyö ja luottamus Tuott avuuden ja laadun mittaaminen Lähde: Elinkeinoelämän keskusliitto EK Hyvinvointi versoo tuottavuudes ta 13\n15 Kaikkia johtamisen välineitä tarvitaan Kun yrityksessä tavoitellaan parempaa tuottavuutta, otetaan työkalupakista yleensä käyttöön helpoimmat välineet. Uudistetaan esimerkiksi organisaatiota tai karsitaan tuotannossa käytettäviä panoksia. Nämä keinot ovat helposti myös kilpailijoiden ulottuvilla. Kun yksittäisillä kehityshankkeilla ei enää päästä riittävästi eteenpäin, on syytä tutkia työkalupakkia lähemmin ja ottaa käyttöön kaikki johtamisen keinot. Tuottavuudelle tai jonkin yksikön suorituskyvylle asetetut tavoitteet voidaan määritellä yrityksen strategiassa, ja niiden toteuttamista seurataan tavallisesti useilla tunnusluvuilla. Kokonaisvaltaisessa toiminnan kehittämisessä huomio kiinnittyy yhtä aikaa moneen asiaan: organisaation rakenteeseen, johtamiseen, prosessien ja palkitsemisjärjestelmien kehittämiseen sekä tiedonkulun, logistiikan, osaamisen ja työvälineiden parantamiseen sekä henkilöstön kanssa tehtävään yhteistyöhön. Tuottavuuteen vaikuttaa myös aineeton pääoma Tuottavuuden ja tehokkuuden parantamisen lähtökohtana on, että yritys arvottaa toimintonsa realistisesti. Koneiden, laitteiden, rakennusten ja muun kiinteän omaisuuden lisäksi yrityksen on syytä kiinnittää huomiota myös aineettomaan pääomaansa. Monen organisaation menestys riippuu entistä enemmän sen kyvystä hyödyntää aineettomia resurssejaan. Aineettomalla pääomalla tarkoitetaan muun muassa henkilöstön osaamista ja innovointikykyä, organisaation rakenteita ja prosesseja, sidosryhmäsuhteita, patentteja ja brändejä. Ne vaikuttavat yrityksen tuloksentekokykyyn ja arvoon, mutta eivät välttämättä näy yrityksen taseessa. Siksi aineettomaan pääomaan ei usein kiinnitetä riittävästi huomiota. Tiedon, osaamisen ja muun aineettoman pääoman johtaminen vaikuttaa yrityksen arvoon. Aineettoman pääoman arvottamisella on merkitystä myös rahoituspäätöksiä tehtäessä. Yrityksessä on tärkeää ymmärtää, miten ja missä aineeton pääoma luo yrityksessä arvoa ja miten näitä aineettomia voimavaroja tulisi parhaiten vaalia. Aineeton pääoma on keskeisiä tuottavuuteen vaikuttavia tekijöitä. Aineeton pääoma voidaan jaotella inhimilliseen pääomaan, rakennepääomaan ja suhdepääomaan. 1. Inhimilliseen pääomaan kuuluvat erilaiset organisaation työntekijöihin ja johtajiin liittyvät asiat, kuten osaaminen, henkilöominaisuudet, asenne ja koulutus. Inhimillinen pääoma on yksittäisten henkilöiden omistamaa, joten organisaatio ei voi täysin hallita sitä. Avainasemassa on tällöin yrityksen kyky rekrytoida, kehittää ja saada pysymään ammattitaitoista työvoimaa. 2. Rakennepääoma sisältää organisaation omistamat asiat, kuten arvot ja kulttuurin, työilmapiirin, prosessit, dokumentoidun tiedon sekä immateriaalioikeudet. Rakennepääomaan liittyvät asiat pysyvät usein organisaatiossa, vaikka yksittäinen työntekijä sieltä lähtisikin. 3. Suhdepääomaan kuuluvat erilaiset organisaation ulkopuolisiin sidosryhmiin liittyvät aineettomat asiat, kuten alihankkijat, asiakkaat sekä suhteet kumppaneihin, maine ja brändit. Lähde: Tietoyhteiskuntaneuvoston raportti 2006 Aineettomia oikeuksia käytettävä tehokkaasti Innovaatiot ovat tärkeitä kaikenlaisille yrityksille. Innovaatioilla pyritään luomaan uutta liiketoimintaa ja kestävää kilpailuetua. Innovaation on oltava uusi yrityksen näkökulmasta, mutta sen ei tarvitse olla uusi toimialan tai markkinoiden kannalta. Innovaation pitää tuoda hyötyä asiakkaille ja heidän on oltava halukkaita maksamaan siitä. Innovaatioiden avulla voidaan muun muassa laajentaa tuote- tai palveluvalikoimia, parantaa tuotteiden tai palveluiden laatua sekä tehostaa prosesseja. Ne toimialat ja yritykset, jotka ovat lähellä tuottavuuden kansainvälistä kärkeä, eivät voi parantaa tuottavuuttaan muita jäljittelemällä. Innovaatiot ovat niille keskeinen keino kilpailuedun saavuttamisessa ja ylläpitämisessä. Suurin osa yrityksistä toimii kuitenkin aloilla, jotka voivat parantaa tuottavuuttaan soveltamalla muissa yrityksissä kehitettyjä parhaita toimintatapoja ja ottamalla käyttöön jo olemassa olevaa uutta teknologiaa. Innovaatioiden lisääminen ja hyödyntäminen edellyttävät usein, että yritykset voivat tehokkaasti suojata, hallinnoida ja panna täytäntöön aineettomia oikeuksia. Näiden suojamuotojen, esimerkiksi patenttien, avulla yritykset voivat hankkia kilpailuetua ja pääomarahoitusta. Suomalaisten yritysten teknologiaosaaminen on vahvaa, mutta aineettoman pääoman hallinnassa on selkeitä heikkouksia. Pyörää ei myöskään kannata keksiä uudestaan. Patentti- ja rekisterihallituksen mukaan merkittävä osa tuotekehityspanoksista on päällekkäisiä, koska yritykset usein kehittävät jo olemassa olevia ratkaisuja. Ongel- 14 Hyvinvointi versoo tuottavuudesta Elinkeinoelämän keskusliitto EK\n16 ma syntyy paljolti siitä, että yritykset eivät riittävästi hyödynnä maailmanlaajuisia vapaasti käytettäviä patenttikirjastoja (ks. Yritysten t&k-toiminta tuottaa innovaatioita, parantaa kilp ailukykyä ja lisää siten taloudellista kasvua. T&kpanostusten tuotto yrityksille on keskimäärin hyvä, mutta tuoton taso vaihtelee yritysten välillä huomattavasti. Suomessa satsaukset t&k-toimintaan ovat suhteessa bruttokansantuotteeseen OECD-maiden toiseksi korkeimmat. Yritysten osuus t&k-kuluista on Suomessa kansainvälisesti verrattuna erittäin korkea, noin 70 %. T&kpanostukset jakautuvat kuitenkin hyvin epätasaisesti eri toimialojen välillä. Ne ovat pitkälti vain yhden toimialan, elektroniikkateollisuuden varassa. Palveluinnovaatioiden merkitys kasvaa T&k-toiminta luo edellytykset yritysten pärjäämiselle ja menestymiselle. Perinteisen t&k-toiminnan ulkopuolelle syntyvistä innovaatioista osa on jäänyt vähäiselle huomiolle tai kokonaan huomiotta. Palveluinnovaatiot kuuluvat tähän ryhmään. Palvelusektori on kehittyneissä talouksissa suurin talouden sektori, ja Suomessakin sen osuus BKT:sta ja työllisyydestä on 70 prosenttia. Myös monilla teollisuusyrityksillä entistä suurempi osa kasvusta ja liikevaihdosta muodostuu palveluista. Muun muassa ylläpito, huolto, kunnossapito ja logistiikka korostuvat teollisuusyritysten tarjoamina palveluina. Keskittyminen ja verkottuminen ovat merkittävällä tavalla lisänneet tuottavuutta. Palvelut ja palveluinnovaatiot ovat teollisuusyrityksille keino ja mahdollisuus erikoistua ja näin erottua kilpailijoistaan. Palveluiden kautta voidaan myös rakentaa pitkäaikaisia asiakassuhteita ja pitkäaikaista yhteistyötä asiakkaiden kanssa. Yritysten palvelutarjonta laajenee pelkistä varaosaja huoltopalveluista kohti pitkäaikaisia yhteistyösuhteita asiakkaiden kanssa. Tarjoamalla palveluita yritykset voivat hallita ja ohjata fyysisen tuotteen koko elinkaarta. Innovaatioiden rooli kasvaa ja palvelunäkökulma kulkee läpi yrityksen kaikkien toimintojen. Markkina- ja asiakaslähtöinen yrityskulttuuri on edellytys palveluinnovaatioiden hyödyntämiselle. Kulttuurin muutos ja innovaatiot parantavat palveluliiketoiminnan tuottavuutta ja koko yrityksen toiminta tehostuu. Monessa yrityksessä havaitaan tarvetta tekniikan rinnalla korostaa asiakas- ja palvelulähtöisyyttä. Tieto- ja viestintätekniikka hyödynnettävä tehokkaasti Tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntämällä yritykset ja julkishallinto voivat tehostaa palvelutuotantoaan ja tukitoimiaan, laajentaa tuote- ja palvelutarjontaansa ja vastata paremmin asiakkaiden tarpeisiin. Esimerkiksi pankki- ja vakuutuspalveluissa prosesseja on jo pitkälti automatisoitu ja sähköisiä kanavia hyödynnetty. Osa palveluista, esimerkiksi lääkärissä käynti, edellyttää jatkossakin inhimillistä ja paikallista vuorovaikutusta. Tällöin teknologian hyödyt saadaan ennen kaikkea tukitoimissa. Tietovaltaisten palveluiden digitalisoinnissa ja automatisoinnissa on huomattavaa potentiaalia tietoyhteiskunnan rakentamisessa. Tämä on merkittävä työvoiman riittävyyttä parantava tekijä tulevaisuudessa. Palvelusektorilla on uusia kasvumahdollisuuksia muun muassa terveydenhuollossa, koulutuksessa, logistiikassa, matkailussa, elämysteollisuudessa sekä ympäristö- ja energiatoimialoilla. Elinkeinoelämän keskusliitto EK Hyvinvointi versoo tuottavuudes ta 15\n17 Tietoyhteiskunnassa yksilöiltä odotetaan entistä laajemmin uudenlaisia vahvuuksia ja taitoja, kuten nopeaa omaksumiskykyä, monimutkaisten ongelmien ratkaisutaitoja, kykyä itsenäiseen tiedonhankintaan ja tiedontuottamiseen, innovatiivisuutta sekä kriittisiä mediataitoja. Logistiikkapalvelujen ulkoistaminen lisääntyy Teollisuuden, kaupan ja rakentamisen logistiikkakustannukset vuonna 2006 olivat Suomessa yli 26 miljardia euroa, mikä on 17 % bruttokansantuotteesta. Teollisuusmaissa luvut vaihtelevat yleensä 10 % ja 17 % välillä. Yritystasolla logistiikkakustannukset ovat keskimäärin 13 % liikevaihdosta ja niiden osuus on kasvanut edellisestä vastaavasta selvityksestä. Taso on kansainvälisesti korkea. Logistiikka-ala työllistää Suomessa noin henkeä. Liiketoimintojen kansainvälistyminen ja kasvun siirtyminen kehittyville markkinoille ovat aiheuttaneet sen, että tavaraa kuljetetaan enemmän ja logistiikkakustannukset pyrkivät nousemaan. Kustannusten hallinnan haasteet kasvavat. Suurten, kansainvälistyneiden yritysten suhteelliset logistiikkakustannukset ovat pienemmät kuin pienten kotimarkkinayritysten. Pk-yrityksille logistiikan tuottavuuden parantaminen on iso haaste ja samalla mahdollisuus. Kysymys on kuitenkin resursseista ja henkilöstön logistiikkaosaamisesta. Erityisesti teollisuuden yritykset voivat löytää potentiaalia tuottavuuden parantamiseen varastointikustannuksista, varastoihin sitoutuneesta pääomasta ja logistiikan hallintokustannuksista. Kuljetuskustannukset muodostavat keskimäärin kolmanneksen logistiikkakustannuksista. Kuljetuspalvelut on useissa yrityksissä jo pitkälti ulkoistettu. Muiden logistiikkapalveluiden mahdollisen ulkoistamisen hyötyjä kannattaa miettiä myös tuottavuuden kannalta. Kun kuljetuspalvelut irrotetaan yrityksen omasta toiminnasta, usein myös informaatiologistiikka ja varastointipalvelut ulkoistetaan. Toimitusketjuista ollaan siirtymässä toimitusverkkojen ja kokonaisuuksien hallintaan, mikä tarjoaa merkittävän mahdollisuuden tuottavuuden kohentamiselle. Energia- ja materiaalitehokkuuteen kannattaa panostaa Energian käytön tehokkuus on tärkeä tuottavuustekijä erityisesti energiavaltaisissa yrityksissä. Elinkeinoelämän ja valtiovallan väliset energiansäästösopimukset ovat järkevä tapa edistää energiatehokkuutta. Ne tarjoavat yrityksille käytännöllisiä työkaluja, joita hyödyntämällä yritykset voivat tuottaa tuotteita ja palveluita entistä vähemmällä energialla ja parantaa näin tuottavuuttaan. Myös materiaalitehokkuus nousee entistä keskeisemmäksi haasteeksi, kun kehittyvien maiden kulutuskysyntä kasvaa. Luonnonvarojen kysyntä kasvaa voimakkaasti lähivuosikymmenten aikana. Jo tällä hetkellä raaka-aineiden ja energian hinnat nousevat. Energiatehokkuuden lisäksi myös materiaalitehokkuus on tuottavuustekijä. Yrityksissä olisi hyödyllistä tehdä materiaalitehokkuusarviointeja. Niissä keskitytään sivutuotteiden ja jätteen määrän vähentämiseen. Äskettäin perustetusta Materiaalitehokkuuden palvelukeskus Mativasta saa asiantuntija-apua. 3.4 Katseet kohti kuntia Kuntien ja valtion palveluiden tuottavuudessa on runsaasti kohentamisen mahdollisuuksia. Julkisen sektorin tuottavuuden tehostamisessa avainasemassa on toimivampi työnjako, kilpailuttamisen hyödyntäminen nykyistä enemmän sekä kunta- ja palvelurakenteen uudistaminen. Kunta- ja palvelurakennelaki hyväksyttiin helmikuussa Laki tarjoaa kunnille mahdollisuuden kattavasti uudistaa palvelurakenteitaan ja parantaa tuottavuuttaan. Uudistukselle asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa esimerkiksi edistämällä palveluyrittäjyyttä, tehostamalla tietoteknologian käyttöä ja purkamalla toiminnan päällekkäisyyksiä. Kuntapäättäjät ovat lain toteuttamisen osalta ratkaisevassa asemassa. Julkisen sektorin kehittämisessä ovat käytettävissä samat keinot kuin yrityksissä. Tietotekniikan käytön tehostaminen on keskeisellä sijalla. Toiminta julkisissa palveluissa on kuitenkin hyvin työvoimavaltaista. Siksi tuottavuuden kehittäminen koskee keskeisesti henkilöstöä. Tuottavuuden kehittämisessä tulee korostaa yhteistyötä henkilöstön kanssa. 16 Hyvinvointi versoo tuottavuudesta Elinkeinoelämän keskusliitto EK\n18 Tuottavuutta ja tehokkuutta voidaan julkisella sektorilla parantaa sekä toiminnallisin että rakenteellisin uudistuksin: 1. Keskittymällä ydintehtäviin Toiminnot tehostuvat, kun yksikkö määrittelee omat ydintehtävänsä ja keskittyy niihin. Julkisella sektorilla ulkoistamisen hyödyt ovat vielä suurelta osin hyödyntämättä. 2. Etsimällä mittakaava- ja erikoistumishyötyjä Pieniä yksiköitä yhdistämällä voidaan saavuttaa mittakaava- ja erikoistumishyötyjä. Kuntarakenteiden uudistus tehostaa tuottavuutta. Päällekkäistä työtä voidaan vähentää alueellisia rajoja laajentamalla. Henkilöstön kannalta suuremmat yksiköt tarjoavat paremmat mahdollisuudet osaamisen ja työuran jatkuvalle kehittämiselle. 3. Hyödyntämällä tilaaja-tuottaja-mallia, kumppanuuksia ja markkinamekanismeja Tilaaja-tuottaja-mallin käyttöönotolla voidaan selkiyttää ja tehostaa tulosohjausta sekä tuotanto-organisaation toimintaa. 4. Lisäämällä maksullisen toiminnan tuottavuutta Virastojen ja laitosten maksullista toimintaa on tehostettava. Tuottavuuskehityksestä johtuvien hyötyjen olisi heijastuttava edullisempina palveluhintoina. Elinkeinoelämän keskusliitto EK Hyvinvointi versoo tuottavuudes ta 17\n19 Käsitteitä ja määritelmiä Tuottavuudella tarkoitetaan tuotoksen ja panoksen välistä suhdetta. Tästä peruslähtökohdasta ei ole erimielisyyttä. Tuottavuuden käsitteestä ja sen mittaamisesta on kuitenkin runsaasti erilaisia sovelluksia kansantaloudessa, toimialoilla, julkisella sektorilla ja yrityksissä. Pelkällä tehokkuudella tarkoitetaan fyysisten suoritteiden aikaansaantia. Tuottavuuden voidaan ajatella merkitsevän tehokkuutta, johon yhdistyy tuotteen tai palvelun arvo asiakkaalle, esimerkiksi hyödyllisyys, ainutlaatuisuus, sopivuus ja saatavuus. Tuottavuus ja kannattavuus samaistetaan usein virheellisesti. Monet tuottavuutta parantavat toimet voivat toki kohentaa myös kannattavuutta, mutta käsitteillä on selvä ero. Kannattavuus voi parantua yrityksen omasta toiminnasta riippumattomista tekijöistä. Näin voi käydä esimerkiksi silloin, kun tuotteen hinta kohoaa kysynnän kasvaessa ilman että tuotteen laatua mitenkään parannetaan. Tällöin tuottavuus ei muutu, mutta kannattavuus paranee. Tavallisimmin tarkastellaan työn tuottavuutta, joka saadaan kun arvonlisäys (tuotanto) suhteutetaan työpanokseen. Arvonlisäyksestä ja työpanoksesta on melko kattavasti tietoja. Siksi kansainväliset vertailut usein tehdään näiden käsitteiden avulla. Tuottavuutta tarkastellaan yleensä vuosimuutoksina. Toinen tapa on vertailla tuottavuuden tasoeroja. Jos vertaillaan vaikkapa Suomen ja Ruotsin teollisuuden tuottavuuden tasoeroja, pitää päättää käytetäänkö vertailussa virallisia valuuttakursseja vai ostovoimapariteetteja, joiden tarkoituksena on poistaa maiden väliset hintatasoerot. Seuraavassa tarkastellaan tuottavuuden tärkeimpiä käsitteitä. Arvonlisäys ja kokonaistuotos Arvonlisäys tarkoittaa tuotantoon osallistuvan yksikön synnyttämää arvoa. Markkinatuotannossa se lasketaan vähentämällä yksikön kokonaistuotoksesta käytetyt välituotteet (tavarat ja palvelut). Kokonaistuotos vastaa yrityksen tasolla likimain liikevaihtoa. Tuottavuutta mitattaessa tuotannon mittarina yleensä käytetään arvonlisäystä, joskus myös kokonaistuotosta. Erot näiden kahden mittaustavan välillä korostuvat, jos yritys (tai toimiala) ulkoistaa toimintojaan. Kokonaistuotoksen avulla mitattu tuottavuus tällöin nousee, koska panosten käyttö vähenee. Sen sijaan arvonlisäysmittaria käytettäessä tuottavuudella ei välttämättä tapahdu mitään, koska vähennys kohdistuu sekä nimittäjään että osoittajaan. Työn tuottavuus = tuotanto/ työpanos Työn tuottavuus osoittaa, kuinka tuottavasti työpanosta käytetään tuotannon aikaansaamiseksi. Työn tuottavuuden muutoksiin vaikuttavat muun muassa kone- ja laitekanta, välituotteiden käyttö, tekninen kehitys, kapasiteetin käyttöaste sekä työskentelyn intensiivisyys. Työn tuottavuutta mitattaessa työpanoksena voidaan käyttää työtunteja tai työllisyyttä (työpaikkojen lukumäärä). Työtunnit mittaavat tuottavuutta paremmin, koska muutokset työajoissa eivät sotke laskelmia. Arvonlisäyksestä ja työpanoksesta on melko kattavasti tietoja. Siksi kansainväliset vertailut usein tehdään näiden käsitteiden avulla. Pääoman tuottavuus = tuotanto / pääomakanta Pääoman tuottavuus osoittaa, kuinka tuottavasti pääomaa käytetään tuotannon aikaansaamiseksi. Pääoman tuottavuuden muutoksiin vaikuttavat muun muassa työpanos, välituotteiden käyttö, tekninen kehitys, tehokkuuden lisääntyminen, skaalaedut ja kapasiteetin käyttöaste. Pääoman tuottavuus on eri asia kuin pääoman tuottoaste. Ensin mainittu on fyysinen tuottavuuskäsite. Viimeksi mainittu mittaa pääomasta saatujen tulojen suhdetta pääoman määrään. Pääoman tuottavuutta on vaikeampi mitata kuin työn tuottavuutta. Pääomakantatilastoja päivitetään vuosittain, mutta perusteellisemmin niitä tarkastellaan noin viiden vuoden välein. Pääomakantatilastoissa käytetään kaikkea käytettävissä olevaa tietoa varallisuudesta, mutta tiedot ovat puutteellisia. Suurelta osin varallisuusarvot perustuvat teoreettisiin laskelmiin. Kokonaistuottavuus = tuotanto/ (työpanos + pääomakanta) Kokonaistuottavuus osoittaa, kuinka tuottavasti työtä, pääomaa ja muita tuotannon tekijöitä käytetään tuotannon aikaansaamiseksi. Kokonaistuottavuus mittaa sitä osaa tuotannon kasvusta, joka ei selity suoraan panosten (työvoiman ja pääoman) kasvusta. Käsite kuvaa siis teknologista muutosta, skaalaetuja, tehokkuuden muutosta ja kapasiteetin käyttöasteen muutoksia. Perinteisesti kokonaistuottavuuden mittaamisessa tuotannon mittarina on käytetty arvonlisäystä, ja panoksina on käytetty vain työtä ja pääomaa. KLEMS-menetelmä Keväällä 2007 julkistettiin osoitteessa EU KLEMS -tietokanta, jossa esitellään kokonais- 18 Hyvinvointi versoo tuottavuudesta Elinkeinoelämän keskusliitto EK\n20 tuotokseen perustuvia kokonaistuottavuuslukuja. Uutta menetelmässä on nimenomaan se, että arvonlisäyksen sijasta laskelmat perustuvat kokonaistuotokseen. KLEMS-menetelmässä talouskasvun tekijöinä käytetään työn ja pääoman lisäksi muitakin tuotannossa käytettäviä panoksia. Tästä KLEMS on saanutkin nimensä: K=pääoma (capital), L=työ (labour), E=energia (energy), M=materiaalit (materials) ja S=palvelut (services). Tämä mahdollistaa tuottavuustekijöiden entistä tarkemman analyysin. Tilastokeskus alkaa syksyllä 2007 tuottaa vastaavanlaista tietokantaa, joka julkaistaan Tilastokeskuksen tuottavuuskatsauksen yhteydessä. Tilastokeskuksen menetelmässä välituotepanoksia ei eritellä mainitulla tavalla vaan jaetaan kotimaisiin ja ulkomaisiin välituotepanoksiin. KLEMS-menetelmällä esimerkiksi kokonaistuottavuudesta saadaan hieman uudenlainen kuva. Kun kokonaistuottavuus lasketaan perinteisellä tavalla arvonlisäyksestä, mukana ovat vain työ ja pääoma. KLEMSmenetelmässä mukana ovat työn ja pääoman lisäksi mainitut välituotteet. Uutta KLEMS-menelmässä on sekin, että kaikkia panoksia käsitellään periaatteessa samalla tavalla. Pääomapanoksen osalta tämä merkitsee, että sitä mitataan pääomapalveluilla eikä pääomakannalla. Työpanoksen osalta KLEMS-menetelmässä määrä (tunnit) ja laatu (mm. koulutus, ikä) pystytään erottamaan toisistaan. KLEMS-menetelmään perustuvia lukuja on saatavilla vain yksittäisiltä toimialoilta. Elinkeinoelämän keskusliitto EK Hyvinvointi versoo tuottavuudes ta 19


Tammelan kuntoportaat on rakennettu oppikirjojen mukaisesti – Naapurikuntien portaat jäävät laadussa jälkeen – Forssan Lehti\nTammelan kuntoportaat kestävät vertailun. Kuva: Lassi Puhtimäki / FL\nOlen ihaillut, miten hyvällä ammattitaidolla ja onnistuneilla suunnitelmilla Tammelan kunta on rakentanut urheilupuistoomme kuntoportaat. Portaissa on betoniset perustukset, teräksiset runkorakenteet, valaistut kaiteet ja askelmien korkeus ja leveys ovat oppikirjojen mukaiset. Portaitten elin-ikä on vähintään 100 vuotta.\nKäytän portaita lähes päivittäin, kerrallaan 3–5 nousua. Kierrän vasemman kautta mäen alas noustakseni jälleen portaat ylös. Tunnen selvästi, miten yli 80-vuotiaan miehen reisilihakset ovat vahvistuneet ja voivat hyvin.\nVihkiäisten jälkeen luin lehdestä, että idean isänä on ollut O-P Jasu, josta kiitos hänelle. Pistepussisi on tältä osin täynnä, katso, että se ei vaan kaadu ja tyhjene kuntamme yhtenäiskouluprojektissa.\nKuntoportaita on rakennettu myös naapurikuntiin, yhteiskunnan varoilla ja myös talkoilla. Portaat on rakennettu maavaraisina ja askelrytmitykset ovat meidän portaisiin nähden poikkeavat ja laadullisesti heikommat.\nSaamieni tietojen mukaan kuntoportaat maksoivat n. 45 000 € ja tuohon menoerään saatiin lisäksi 50 %:n avustus. Portaita liikutaan päivittäin keskimäärin 1000 kertaa, joka on käsittämättömän suuri luku. Kiitokset Petrille ja myös päättäjille.\nAsiasanatkuntoportaat Tammelan kuntoportaat


Riski Rouva laihduttaa. Ja erosi.: Hyvä fiilis, ei pipoa liian kireälle\nLauantaiaamun linnunlauluun heränneenä oli hyvä aloittaa viikonloppu. Aamu alkoi taas isolla vesilasillisella ja sen jälkeen söin Valion A+ luonnonjugurtti & marjamyslihässäkän. Päivällä söin omenan ja neljä viipaletta myslileipää, joiden päällä oli ohuelti ruohosipulin makuista tuorejuustoa. Lisäksi hörppäsin vielä HeVi Shotin.\nKävin vaakaa moikkaamassa ja paino on pudonnut vähäsen siitä viime maanantain lukemasta. Jännittää nähdä mitä vaaka sanoo ylihuomenna, jolloin kirjaan tuloksen tuonne edistymissivulle. Olen muuten vieläkin varsin ylpeä itsestäni, etten sortunut kaupassa ainaisiin helppoihin herkkuihin, joita melkein joka kauppareissulla tulee ostettua. Eli siis karkit, keksit, jätskit jne. Yleensä olen ostanut aina viikonlopuksi jotain hyvää, vieläpä niin että varmasti riittää herkkuja joka päivälle perjantaista sunnuntaihin.. Ei se ole ihmekään että paino on noussut. Olokin tuntuu nyt jo paljon virkeämmältä ja vähemmän pöhöttyneeltä, kuin aikaisemmin, mutta lienee mielikuvitusta vain. Kyllä tässä nyt on kuitenkin ihan hyvä fiilis koko ajan.\nOlen miettinyt että pitäisikö minun ottaa itsestäni kuvia mitä julkaisisin täällä blogissa. Itseruoskintaa pahimmillaan. Melkein pitäisi pyytää miestä ottamaan ne kuvat, kun en oikein itse saa otettua niitä, mutta en kyllä kehtaa.. En ole kertonut hänelle että kirjoitan blogia, enkä sen kummemmin ole mainostanut laihduttamistakaan. Sen sanoin että terveystarkastuksen yhteydessä oli puhetta painostakin ja sanoin siitä että sovimme hoitajan kanssa viiden kilon pudotustavoitteen sinne elokuun loppuun.\nBlogin kirjoittaminen on ainakin tehokas tapa pitää itseni poissa keittiöstä mussuttamasta. Joskus tosin tulee otettua syömistä mukaan tähän koneellekin, mutta sen tavan voisi yrittää karsia. Silloin kun syö, niin silloin keskittyy vain siihen syömiseen. Ehkä siten ei tule syötyä vahingossa ja huomaamattaan liikaa, tai vääriä juttuja. Aikaisempia kokemuksia on siitä että netissä surffaillessa käsi hamuaa vieressä olevaa namipussia niin tehokkaasti, että sitä vain havahtuu yhtäkkiä siihen, että pussissa ei enää olekaan mitään..\nSeuraavaksi pitää suorittaa hieman kotiaskareita, kuten pyykkikoneen täyttöä, tiskikoneen tyhjennystä, ehkä jopa imurointia.. Sen jälkeen on ohjelmassa kokkausta, kanafileitä, persikkaa, ruokakermaa (ei sitä rasvaisinta), sinihomejustoa (joo, nounou edelleenkin, mutta ei kaikkia paheita kerralla pois..) ja riisiä + salaattia. Tuntuu mukavalta, kun tietää jo tehneensä joitakin asioita paremmin kuin aikaisemmin, eli huomattavaa edistystä on jo siinä mielessä tapahtunut, mutta kuitenkaan en ole vetänyt ruokavaliota liian tiukan muutoksen läpi. Muutosvastarintaa ilmenee muuten suuremmalla todennäköisyydellä ja tästä touhusta menee ilo ja positiivinen ote. Edelleenkin: pienin askelin, eikä kaikkia muutoksia ole syytä tehdä kerralla. :)\nRaapustanut Riski Rouva klo 13:45


Google+ Koh Lanta - korianteria ja kookosta Krabin lähellä | Matkakohteet, matkailu & kokemuksia\nMaailman ympäri » Aasia » Koh Lanta – korianteria ja kookosta Krabin lähellä\ntoimitus / 10.10.2013 / päivitetty 9.10.2013\nKoh Lanta on upea matkakohde kaikille, jotka haluavat nauttia auringonkimalteisesta sinisestä merestä, hienosta hiekasta paljaiden jalkojen alla, lämmöstä, kookoksesta, korianterista ja ihanasta elämästä!\nOikeastaan kyse on saariryhmästä, jonka kaksi suurinta saarta ovat nimeltään Koh Lanta Yai ja Koh Lanta Noi. Useimmiten Koh Lantasta puhuttaessa tarkoitetaan nimenomaan Koh Lanta Yai -saarta.\nKoh Lanta Yai sopii matkakohteeksi lähes kenelle tahansa. Sen ovat löytäneet niin perheet kuin reppureissaajatkin, säästäväiset omatoimilomailijat kuin täysihoidosta luksusresortissa nauttivat pariskunnatkin. Koh Lanta tarjoaa jokaiselle jotakin!\nKuitenkin Koh Lanta on pikemminkin hiukan varttuneemman väen matkakohde kuin nuorten aikuisten bilepaikka. Jos haluat Thaimaan lomallasi mieluummin levätä kuin juhlia, on Koh Lanta juuri sinulle sopiva matkakohde.\nBungaloweja ja luksushotelleja\nNykyään myös suuret matkatoimistot järjestävät matkoja Koh Lantalle. Niinpä saarella on runsaasti eritasoisia majoitusvaihtoehtoja, perinteisistä yksinkertaisista bungaloweista aina viiden tähden luksukseen asti. Sen ansiosta myös reppureissaajat ja omatoimiset matkailijat löytävät helposti Koh Lantalta mieleisensä hotellin.\nTurismi onkin viime vuosina ollut vauhdikkaassa nousussa Koh Lantalla. Vielä nykyään saarelta löytyy rauhallisia rantoja, mutta kuka tietää, minkälaiseksi meno muuttuu muutamassa vuodessa.\nTalvi on paras aika lomailla\nKoh Lantan sää on trooppinen, aivan kuten muuallakin Thaimaassa. Alueella on vain kaksi vuoden aikaa: tammikuusta huhtikuuhun jatkuva kuuma kausi ja toukokuusta joulukuuhun kestävä sadekausi.\nLämpötila on kuitenkin ympäri vuoden miellyttävä 25-32 astetta.\nParas aika matkustaa Koh Lantaan alkaa marraskuussa ja jatkuu kevääseen saakka. Tällöin kuivat koillistuulet vallitsevat saarella, minkä ansiosta taivas on usein kirkkaansininen.\nKoh Lantalla ei ole omaa lentokenttää. Sen vuoksi useimmat lomailijat saapuvat saarelle Krabin kautta. Myös valmismatkojen tilauslennot laskeutuvat Krabin lentokentälle, josta matka jatkuu bussilla ja lautalla.\nMatka lentokentältä satamaan kestää vajaan tunnin. Sen jälkeen lauttakyydi Lanta Noille kestää vartin, ja sieltä Lanta Yaille kymmenisen minuuttia. Toisinaan myös valmismatkalaisten on yövyttävä meno- ja paluumatkoillaan Krabissa.


1 Sääntömääräinen syyskokous Aika: klo 9.00 Paikka: Läsnä: Luontokapinetti Kopan koulu Jorma Kaarto (Viikkolehti), Päivi Erävesi, Ulla Helmisaari, Jari Helmisaari, Arimo Helmisaari, Timo Hämäläinen, Elisa Niittymaa, Veikko Niittymaa, Heimo Pohjanpalo, Tapio Rastas, Soile Teinilä, Matti Teinilä, Pekka Vuorela 1 Kokouksen avaus Yhdistyksen puheenjohtaja Arimo Helmisaari avasi kokouksen. 2 Valitaan kokoukselle puheenjohtaja, sihteeri ja kaksi pöytäkirjan tarkastajaa Kokouksen puheenjohtajaksi valittiin Veikko Niittymaa, sihteeriksi Tapio Rastas, pöytäkirjan tarkastajiksi valittiin Päivi Erävesi ja Matti Teinilä. Pöytäkirjan tarkastajat toimivat samalla ääntenlaskijoina. 3 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus Kokous todettiin päätösvaltaiseksi ja laillisesti kokoon kutsutuksi. 4 Toimintasuunnitelman hyväksyntä vuodelle 2010 Toimintasuunnitelma (sivut 3 & 4) hyväksyttiin. Kokouksessa keskusteltiin historiallisen valokuva-aineiston keräyksestä Yläneeltä. Hanke lisättiin toimintasuunnitelmaan. Keräystoiminnan yhteyshenkilöksi valittiin Päivi Erävesi, tallennuksen suorittaa Tapio Rastas. 5 Talousarvion hyväksyntä vuodelle 2010 Talousarvio (sivu 5) on alijäämäinen. Talousarvio hyväksyttiin. 6 Jäsenmaksuista päättäminen Vuosijäsenmaksun suuruudeksi päätettiin 10,00. Vuonna 2010 ainaisjäseneksi liittyviltä päätettiin periä 70,00. 7 Johtokunnan jäsenten ja puheenjohtajan valinta Erovuoroiset jäsenet (Arimo, Timo, Tapio) valittiin uudelleen. Yhdistyksen puheenjohtajaksi valittiin Arimo Helmisaari. Johtokuntaan (sivu 6) valittiin lisäksi Ville Mäkimattila. 8 Tilintarkastajien valinta Tilintarkastajiksi valittiin Tuula Kulmala, Jussi Toivonen, varalle Jari Kulmala. 9 Johtokunnan jäsenten ja tilintarkastajien palkkiosta päättäminen vuodelle 2010 Palkkioiden suuruudet pidetään ennallaan. Käytännössä palkkioita ei ole maksettu. 10 Päätetään yhdistyksen kokousten koollekutsumistavasta Yleinen kokous kutsutaan koolle ilmoituksella paikallislehdessä 1 (6)\n2 11 Muut asiat Keskiaikainen kappelihanke Jari Helmisaari esitteli ammattikorkeakoulun kappelihankkeen. Kotiseutuyhdistys on hankkeessa mukana ilman taloudellisia velvoitteita. Maatalousmuseo Sarka Sarka etsii sopivaa hanketta kesäkohteeksi. Kesäkohteeksi pääseminen ei tuo rahaa yhdistykselle mutta melkoisesti näkyvyyttä Yläneen ulkopuolellakin. Päätettiin hakea pääsyä Sarka-museon kesäkohteeksi. 12 Kokouksen päättäminen Kokous päättyi klo Liitteet Sivut 3 ja 4 Toimintasuunnitelma vuodelle 2010 Sivu 5 Talousarvio vuodelle 2010 Sivu 6 Johtokunnan jäsenet vuonna 2010 Veikko Niittymaa puheenjohtaja Tapio Rastas sihteeri Pöytäkirjan tarkastajat Päivi Erävesi Matti Teinilä 2 (6)\n3 Toimintasuunnitelma vuodelle 2010 Museon toiminta Museo on avoinna välisenä aikana tiistai, keskiviikko, torstai, perjantai klo , lauantai, sunnuntai klo Muina aikoina museo on auki tilauksesta. Nimetty museo-opas hoitaa kaikki muut päivät paitsi sunnuntait, jolloin johtokunnan jäsenet ja muut vapaehtoiset päivystävät vuorollaan museossa. Hankkeet Kotiseutuviiri Yhdistys alkaa markkinoida Yläneen kotiseutuviiriä hintaan 50 euroa. Kotiseutuyhdistyksen kotisivu perustetaan. Perinnekasvimaa Hanke jatkuu Jokioisten MTT:n kanssa yhteistyössä. Hankkeen seuraava vaihe on kasvimaan perustaminen Anselmi Laakson kuvakokoelma Remontit Noin 2000 kuvaa on tähän mennessä tallennettu tietokoneelle. Kuvien tallennusta jatketaan vuonna 2011, jos hankkeelle saadaan taloudellista tukea. Tuulimyllyn korjaus jatkuu, myös muita pienempiä korjauskohteita aloitetaan. Historiallisten valokuvien tallennus Yläneellä Hanke aloitetaan vuoden 2010 aikana. Yhteyshenkilönä toimii Päivi Erävesi, kuvat tallentaa Tapio Rastas. Yleisötapahtumat Toukokuu Kesäkuu Yhdistys järjestää seuraavat tapahtumat museonmäellä tai muualla Yläneellä. Rakennusten siivoustalkoot Pihan siivoustalkoot Valokuvanäyttely Vanhat valokuvat, teemana lapset Näyttely ja henkilökuva Anselmi Laaksosta Valokuvauskilpailu Anselmi Laakson hengessä Teemana Yläneen kesä ja lapset Kaksi sarjaa: Ala-aste (luokat 1-5), yläaste (luokat 6-9) Hiljan soitto Säpinä-viikolla 3 (6)\n4 Heinäkuu Kurjenkellon myyntinäyttely Seurat Elokuu klo Elokuun ilta Valokuvauskilpailun palkintojen jako Lokakuu Nuorten yläneläisten taitajien konsertti esim. kirkossa. Ajoittamatta Näytelmä museoluokassa (Maija Peltosen ehdotus) Näyttely Anivehmaasta Luontokapinetissa (esineistöä) Valokuvanäyttely Yläneen rakennuksista (ei pelkästään Laakson kuvia) 4 (6)\n5 Talousarvio vuodelle PE Tulot Avustus kunnalta 4800,00 Avustus seurakunnalta 170,00 Avustus museovirastolta 5200,00 Jäsenmaksut 200,00 Museotulot 650,00 Tapahtumat 700,00 Tulot yhteensä ,00 Menot Oppaan palkka 3800,00 Elokuun ilta 1000,00 Tilitoimiston palkkio 500,00 Vakuutus 550,00 Sähkö 280,00 Sekalaiset kulut 390,00 Korjaukset 5200,00 Perinnekasvimaan perustus 2000,00 Menot yhteensä ,00 5 (6)\n6 Johtokunnan jäsenet 2010 Nimi Osoite Puhelin Sähköposti Erävesi Päivi Keskustie YLÄNE (02) Helmisaari Arimo Haverintie YLÄNE Hämäläinen Timo Oripääntie YLÄNE Mäkimattila Ville Oripääntie YLÄNE Niittymaa Elisa Pappilankuja YLÄNE Peltola Pertti Koivistontie YLÄNE Pihajoki Tiina Hinnerjoentie YLÄNE Pohjanpalo Heimo Kärriläntie YLÄNE Rastas Tapio Suorannantie UUSIKARTANO Salo Taina Mynämäentie YLÄNE Vuorela Pekka Laituritie 1 A YLÄNE (6)


HPK on enää voiton päässä finaalipaikasta – Hämeen Sanomat\nHPK on enää voiton päässä finaalipaikasta\nHPK on voiton päässä lentopallon naisten Mestaruusliigan loppuottelupaikasta. Joukkue voitti kolmannessa välieräottelussa keskiviikkona Kuusamossa Pölkyn selvin eräluvuin 3–0 (25–16, 25–18, 25–14) ja pääsee yrittämään ottelusarjan katkaisemista ensimmäisen kerran lauantaina kotikentällään Elenia-areenassa.\nPölkky kaatui HPK:n käsittelyssä keskiviikkona alle puolessatoista tunnissa – tauot mukaan luettuna.\nHPK:n valmentaja Luca Chiappini oli tyytyväinen joukkueen kohentuneeseen peli-ilmeeseen tiistai-iltaan verrattuna.\n– Paransimme vastaanottopelaamista paljon. Teimme tähän otteluun pieniä muutoksia ja ne auttoivat.\nChiappini antoi tunnustusta passari Eveliina Rautiaiselle.\n– Hän oli yksi parhaista pelaajistamme. Hän pelasi lähes täydellisen ottelun, kehui Chiappini.\nOttelun avauserä oli HPK:n näytöstä. Kotijoukkue pystyi vain ajoittain haastamaan vahvasti pelin aloittaneen HPK:n.\nVierailla oli välillä varaa jopa vähän hassutellakin kentällä, sen verran hyvällä pelihuumorilla HPK oli keskiviikkoiltaan lähtenyt.\nPölkky oli keskiviikkona mahdottoman tehtävän edessä, sillä hämeenlinnalaisjoukkue onnistui lähes kaikessa.\nToinen erä oli lähes ensimmäisen toisinto. Vieraat pelasivat omalla tasollaan ja se riitti selvään erävoittoon.\nKolmas erä jatkoi jo tutuksi tullut linjaa, vaikka kotijoukkue rimpuilikin alussa urhoollisesti vastaan.\nHPK karisti kuitenkin vastustajansa nopeasti kannoiltaan ja meni menojaan. Otteluvoitto ratkesi vieraille lopulta varsin helposti. HPK ratkaisi hyökkäyksiä laajalla rintamalla.\nMyös Pölkky Kuusamon valmentaja Tuomas Alatalo oli vaikuttunut vierasjoukkueen esityksestä.\n– Vaikka pelasimme pudotuspelien parhaan ottelumme, sekään ei riittänyt. HPK oli todella vahva varsinkin puolustuspelissä. Vaikka kahden erän jälkeen heillä ei ollut monta torjuntapistettä, emme siltikään saaneet päätettyä hyökkäyksiä onnistuneesti.\n– HPK:n vastaanotto oli myös todella hyvää. Pyrimme muuttamaan syötön kohteitakin, muttei siitäkään ollut mitään hyötyä. Se joukkue, joka hakee Kuusamosta kaksi voittoa putkeen, on kova ryhmä.\nHPK:n parhaana palkittu Bryn Kehoe Eaton oli tyytyväinen Kuusamon vierailuun.\n– Olin kuullut paljon siitä, kuinka vaikea täältä on saada pisteitä. Kaksi voittoa oli meille helpotus. Nyt voimme palata takaisin tutulle kotikentälle ja yrittää katkaista ottelusarja, Kehoe Eaton suunnitteli.\nVaikka HPK on ollut kaikissa kohtaamisissa selvästi parempi, Kehoe Eaton ei halunnut mennä asioiden edelle.\n– Emme voi miettiä vielä finaalia. Meidän pitää keskittyä vain seuraavaan kohtaamiseen.\nHPK matkusti ottelun jälkeen välittömästi Hämeenlinnaan. Valmentaja lupasi joukkueelleen torstaille vapaapäivän.\n– Emme ainakaan harjoittele lentopalloa. Muutenkin pitkän matkan jälkeen on syytä levätä, Chiappini muistutti. HäSa


Aivovaurio paransi Timon! Rikkoutunut lamppu vei vuosiksi sairaalahoitoon – ”Olin henkisessä vankilassa” | Seiska\nAivovaurio paransi Timon! Rikkoutunut lamppu vei vuosiksi sairaalahoitoon – ”Olin henkisessä vankilassa”\nLopulta Timo tarkisti aina ennen poistumistaan kotoa, että uunit, hellat, kodinkoneet ja keittiön hanat olivat varmasti pois päältä. Kaikki lamputkin piti tarkistaa ja näiden välissä oli useat käsien pesemiset.\n– Ennen kuin astuin ulos, kuuntelin ovenraosta, oliko joku toinen asukas hississä tai tulossa rappukäytävään yhtä aikaa. Jos niin oli, palasin yksiööni ja suoritin kaikki rituaalit alusta uudelleen.\nSuihkussa neljä tuntia\nTimon elämä alkoi muodostua sietämättömäksi. Pelkkien yövaatteiden vaihtaminen päivävaatteisiin vaati hirveästi aikaa ja varmistusta, että pukimet olivat varmasti oikeat. Suihkussa meni neljä tuntia, koska peseminen piti aina aloittaa alusta ja kaikki asetella kohdilleen.\nPian Timon kaikki yöt menivät valvoessa, koska hänen piti siivota ja puhdistaa asunnossaan jatkuvasti.\n– En ymmärrä itsekään, kuinka selvisin noista vuosista. Toimin opettajaharjoittelijana, ja olin pakko-oireista ja yövalvomisistani huolimatta aina täsmällisesti ja etuajassakin työpaikalla. Joskus olin ennen työpäivää viettänyt puoli yötä käsiä pesten.\n– Käytännössä se tarkoitti, että minulle tehtäisiin aivovaurio, joka lopettaisi pakko-oireet.\nLue lisää Timon parantaneesta leikkauksesta torstaina ilmestyneestä Seiskasta!\nVakavasta aivovammasta toipuva Tony, 28, sai työpaikan hovimestarina: ”Tauolla saatan unohtaa, miten kassajärjestelmää käytetään”Vakavasta aivovammasta toipuva Tony, 28, sai työpaikan hovimestarina: ”Tauolla s...\nKypärä olisi pelastanut aivovammalta! Pyöräilyonnettomuudesta toipuva Tarja: En palaa ikinä työkykyiseksi! Kypärä olisi pelastanut aivovammalta! Pyöräilyonnettomuudesta toipuva Tarja: En ...


Pankki ja asuntokaupan kuntotarkastus - LÄNSI-SUOMEN RAKENNUSANALYYSI OY\nHome › Yleinen › Pankki ja asuntokaupan kuntotarkastus\nAsuntokaupassa asunnon / kiinteistön arvo muodostaa osan pankista saadun lainan vakuu-desta, siten, että mahdollisissa lainan maksuvaikeuksissa pankki turvaa oman saatavansa asunnon / kiinteistön myynnistä saatavalla hinnalla. Tästä syystä lainan saannin edellytys kasvavassa määrin on pätevän toimijan suorittama asuntokaupan kuntotarkastus, jolla pyritään pienentämään kaupanjälkeisiä riskejä.\nPahimmillaan juuri ostetussa kiinteistössä voi paljastua kustannuksiltaan hyvin mittavia ja kiinteistön käyttämisen estäviä kosteus- ja mikrobivaurioita, jolloin myös lainan vakuutena olevan asunnon tai kiinteistön arvo on pudonnut alkuperäisestä.\nEnnen Asuntokauppaa suoritettu kuntotarkastus onkin sekä myyjän , ostajan sekä lainan mahdollisen takaajan, että lainan myöntäjän etu. Asuntokaupan kuntotarkastuksen pää-asiallinen tarkoitus on estää kaupan jälkeiset riitatilanteet sekä antaa ostajalle kuva rakennuksen tulevista korjaus- ja kunnostustarpeista.\nAsuntokaupan kuntotarkastus soveltuu yhtiömuotoisiin rakennuksiin yhtä lailla, koska myös yhtiömuotoisen asunnon korjauskustannukset ainakin ns. salaisten virheiden osalta kohdistuu 100 %:sti taloyhtiön osakkaisiin. Lue lisää palveluistamme\nEdellinen ‹ Kuukauden vinkki 70-luvun talon omistajille\nSeuraava artikkeli Vesivahinkoremonttien valvonnalle lisääntyvä kysyntä ja tarve ›