Sebastián Piñera | Yle Uutiset | yle.fi\nSebastián Piñera: tuoreimmat\nLevottomuuksissa on kuollut ainakin 20 ihmistä.\nChilen presidentin mukaan hallinnolla ei ole "mitään salattavaa"\nChilen poliisin on syytetty tappaneen, kiduttaneen ja käyttäneen seksuaalisesti hyväksi siviilejä hallinnon vastaisten mielenosoitusten yhteydessä.\n"Tämä ei ole ohi", julistivat kolmatta viikkoa jatkuvat mielenosoitukset.\nReutersin mukaan ainakin yhdeksän ministeriä on saamassa lähtöpassit.\nMielenilmauksella painostettiin maan hallitusta taloudellisiin uudistuksiin ja presidentti Sebastián Piñeraa eroamaan.\nHerätys: Vakuutusyhtiöt tarraavat potilaisiin, ohjekimara joulusta selviämiseen, alkuviikoksi pakkassäätä\nChilessä presidentinvaalit – sekoittuuko poliittinen heiluri?\nVahvin ehdokas on mies, joka on jo aikaisemminkin ollut Chilen presidenttinä.\nChilessä harkitaan vallankaappaajien luksusvankilan sulkemista\nIhmisoikeusrikoksista tuomitut asukit siirrettäisiin tavallisiin vankiloihin, joiden huonot olot ovat aiheuttaneet useita mellakoita.\nMichelle Bachelet haluaa palata Chilen presidentin virkaan\nChilen kaikkien aikojen ensimmäinen naispresidentti on suuri voittajasuosikki. Hän sanoo, että Chilen kuparirikkaudet on jaettava aiempaa tasaisemmin koko kansan hyödyksi.\nRaaka murha sai Chilen hyväksymään viharikoslain\nNuoren homomiehen kohtalo herätti kansan keskustelemaan. Parlamentti miettii nyt myös uutta parisuhdelakia.\nVäkivalta kiihtyy Etelä-Chilessä\nChilen hallituksen ja vanhoja maitaan takaisin vaativien mapuche-intiaanien välillä on lähes sotatila. Ihmisoikeusjärjestöt epäilevät metsäyhtiöiden itsensä sytyttäneen laajat metsäpalot, joista hallitus syytti aiemmin mapucheja.\nChilen metsäpalot vaativat seitsemän palomiehen hengen\nEteläisessä Chilessä raivoavat metsäpalot ovat vaatineet seitsemän palomiehen hengen. Kymmenen päivän aikana yli 50 metsäpaloa on tuhonnut yhteensä noin 50 000 hehtaarin alueen ja satoja koteja. Tuhansia ihmisiä on evakuoitu paloalueilta. Yksi evakuoinnista kieltäytynyt asukas on kuollut palossa ja yksi on kateissa.\nChilessä kamppaillaan metsäpaloja vastaan\nChilessä palomiehet yrittävät sammuttaa kolmea suurta eri metsäpaloa. Palot ovat vaatineet yhden kuolonuhrin sekä tuhonneet tuhansia hehtaareja metsää ja yli sata kotia.\nOpiskelijamielenosoitukset kiihtyvät jälleen Chilessä\nKoulutusjärjestelmän uudistusta ja ilmaista yliopistokoulutusta vaativat opiskelijat ottivat yhteen poliisin kanssa keskiviikkona Chilen pääkaupungissa Santiago de Chilessä. Jopa 100 000 nuoren arvioidaan osallistuneen mielenosoituksiin.\nChilessä neuvottelut koulutusuudistuksesta jatkuvat\nChilessä hallitus ja opiskelijat ovat palanneet neuvottelupöydän ääreen. Chilen opetusministeri Felipe Bulnes keskusteli eilen torstaina muutaman tunnin ajan opiskelijoiden edustajien kanssa. Opiskelijat ja opettajat vaativat julkiseen opetusjärjestelmän uudistusta.\nChile valmistautuu laajoihin lakkoihin\nChilessä on odotettavissa laajaa lakkoilua keskiviikkona ja torstaina. Ammattiliitot, opiskelijat sekä keskustalaiset ja vasemmistolaiset puolueet vaativat isoja yhteiskunnallisia muutoksia.\nKaksi mainaria kuoli Chilessä\nKaksi chileläistä kaivostyöläistä on kuollut kaivosonnettomuudessa. Onnettomuus sattui samalla alueella Atacaman autiomaassa, jossa pelastettiin lokakuussa 33 kaivosmiestä heidän oltuaan loukussa kaivoksessa yli kaksi kuukautta.\nKiina kamppailee 11 kaivosmiehen pelastamiseksi\nKiinan lauantaisen kaivosonnettomuuden uhriluku on noussut 26:een, kertovat pelastustyöntekijät. Alle sata metriä maan alla on yhä 11 kaivosmiestä, mutta sitä ei tiedetä, ovatko he yhä elossa.\nMitä jäi kertomatta?\nMaailman tiedotusvälineet riensivät yhteen ääneen kertomaan chileläisten kaivosmiesten pelastusoperaatiosta. Mutta Chilessä tapahtui samaan aikaan monta kiinnostavaa asiaa, jotka jäivät vähälle huomiolle.\nBolivian presidentti tervehtimässä maanmiestään\nChilen kaivosmiesryhmän ainoa ulkomaalainen, bolivialainen Carlos Mamani sai keskiviikkona korkea-arvoisen vieraan sairaalaan. Mamania tuli tervehtimään presidentti Evo Morales. Televisiokuvissa Mamani näyttää varsin hyväkuntoiselta. Hän suojelee muiden tapaan silmiäöänm mustilla laseilla. Väliaikaisessa sairaalassa on myös bolivialaisen nuorukaisen sukulaisia. Paikalla on myös Chilen presidentti Sebastian Pinera.\nHurrauksia ja halauksia Chilessä, kolmas kaivosmies maanpinnalle\nJo kolmas loukkuun jääneistä 33 kaivosmiehestä on saatu turvallisesti maanpinnalle Chilessä. Miehet on otettu vastaan hurrauksin ja halauksin. Pelastustyö on edennyt toistaiseksi hyvin. Loukussa olevien kaivosmiesten luona on kolme pelastustyöntekijää auttamassa miehet kapseliin.\nPora saavutti pelastuskäytävän Chilessä\nChilessä pora on saavuttanut uutistoimistotietojen mukaan yli kaksi kuukautta loukussa olleiden kaivosmiesten pelastuskäytävän. Kaivosmiehiä aletaan nostaa maan pinnalle ilmeisesti aikaisintaan alkuviikosta. Aiemmin nosto-operaation arveltiin kestävän muutamasta vuorokaudesta kymmeneen päivään.\nPresidentti hoputtaa kaivosmiesten nostoa ensi viikkoon\nChile aikaistaa jälleen aikataulua kaivosmiesten pelastamiseksi maan alta. Tavoitteena on nostaa miehet vapauteen jo ensi viikolla, jotta matkoille aikova presidentti ehtii osallistua tapahtumaan ennen lähtöään.\nChilen kaivosmiehille rakennetaan erikoishäkki nostoa varten\nChilen laivasto on rakentamassa metallista häkkiä, jolla loukkuun jääneet kaivosmiehet pystytään nostamaan maan pinnalle. Lauantaina pelastusalueella koottiin uutta nopeakäyttöistä poraa, jotta avustusreittiä pystyttäisiin laajentamaan.\nKaivosmiesten pelastaminen voi viedä kuukausia\nChilessä 33 loukkuun jäänyttä kaivosmiestä on löytynyt elossa. Miehet jäivät jumiin maan alle 17 päivää sitten. Heidän pelastamisensa saattaa kestää jopa neljä kuukautta.\nChile ei armahda Pinochet-juntan rikollisia\nChilen presidentti Sebastian Pinera on torjunut Chilen piispojen kiistellyn vetoomuksen, jonka mukaan maan sotilasdiktatuurin aikaisista rikoksista tuomittuja sotilaita pitäisi armahtaa. Pineran mukaan ihmisyyttä vastaan tehdyistä rikoksista tuomittuja ei voida vapauttaa rangaistuksista.\nChilen Pinera valotti jälleenrakennussuunnitelmia\nChilen maanjäristystuhojen korjaaminen saattaa tulla maksamaan 30 miljardia dollaria eli runsaat 22 miljardia euroa, arvioi maan uusi presidentti Sebastian Pinera perjantaina.\nChilen eilisissä järistyksissä ei tiettävästi kuolleita\nChilen eilen virkaan astuneen presidentin mukaan eilisen voimakkaissa jälkijäristyksissä ei tiettävästi ole kuolonuhreja. Yhden tärkeän valtatien tosin kerrotaan sortuneen Keski-Chilessä lähellä pääkaupunki Santiagoa, ja rajut aallot ovat pyyhkineet rantakaupunkeja.\nPinera pyysi sotilaallista tukea Chileen\nChilen uudeksi presidentiksi valittu Sebastian Pinera on pyytänyt sotilaallista apua maan istuvalta presidentiltä Michelle Bacheletiltä, jotta rikollisuus, ryöstelyt ja levottomuudet saataisiin maassa kuriin.\nPiñera Chilen presidentiksi\nKonservatiivinen miljardööri Sebastián Piñera on voittanut Chilen presidentinvaalit. Piñera sai liki 52 prosenttia äänistä ja kukisti näin vasemmistolaisen vastaehdokkaansa Eduardo Frein.\nEteläamerikkalaisen Chilen presidentinvaalit menevät toiselle kierrokselle. Ensimmäisen kierroksen voittajaksi on selviytynyt konservatiivinen keskusta-oikeistolainen miljardööri Sebastian Pinera.\nMiljardööri ennakkosuosikkina Chilen presidentinvaaleissa\nEteläamerikkalaisessa Chilessä äänestetään sunnuntaina presidentinvaalien ensimmäisellä kierroksella. Ennakkosuosikkina vaaleihin lähtee keskustaoikeistolainen miljardööri Sebastian Pinera.\nChile saamassa ensimmäisen naispresidenttinsä\nChileläiset ovat saamassa maan historian ensimmäisen naispresidentin. Chilessä äänestettiin presidentinvaalin toisella kierroksella sunnuntaina.\nChilen presidentinvaali ei ratkennut\nChilen presidentinvaalien ensimmäisen kierroksen on voittanut puolustusministeri, keskusta-vasemmiston ehdokas Michelle Bachelet.\nEnnakkosuosikki voittamassa Chilen presidentinvaalit\nKeskusta-vasemmiston ehdokas Michelle Bachelet on saamassa yli 45 prosenttia äänistä Chilen presidentinvaalin ensimmäisellä kierroksella.


Neuvola kuulumisia | Vau Foorumi\nKeskustelun 'Laskettu aika toukokuussa 2011' aloitti Ballo, 10 joulu 2010.\nPäätin aloittaa uuden aiheen ja kysellä/kertoa joulukuun kuulumisista. Neuvola oli tällä viikolla 19+2 ja kaikki ok. sf-mitta mitatiin ekaa kertaa ja näytti 20. Painoa on tullut 500g tähän mennessä ja hyvä niin :) RR oli ok ja nyt odotan Uä:tä loppu kuusta. Nappula liikkuu tuntuvasti päivittäin ja saa omia sekareitaan, mutta liikkuu kyllä huomattavasti vähemmän mitä esikoinen jo tässä vaiheessa. Muutenkin on koko raskaus ollut ihan erilainen kuin eka tulisikohan tyttö?? :) Mites te muut?\nBallo, 10 joulu 2010\nMulla oli neuvola torstaina ja tutkitut asiat ihan ok. Sydänäänet kuului hyvin ja syke oli 135. Kuulemma haitari on 120-160, riippuu siitä mitä tyyppi touhuaa.\nTammikuun alussa vasta rakenneultra. Jännittää!\nSofi, 11 joulu 2010\nTänään oli ehdottomasti mukavin neuvolakäynti tähän mennessä. Oli eri ihminen kun aikaisemmin, ja tultiin paljon paremmin juttuun, se aikaisempi vanhempi rouvasihminen on jotenkin tosi ärsyttävä hössöttäjä. Nyt oli suunnilleen oman ikäiseni ja varsin rauhallinen ja miellyttävä persoona. Voi kun pääsisi samalle aina jatkossakin :)\nPikkuhepun sydän löi 150 ja sf-mitta 17. Viikkoja nyt 18+5.\nLabranäytteetkin kaikin puolin kunnossa. Joten nyt vaan rakenneultraa odotellessa joulun yli ja uutta vuotta kohti...\nmustakomutsi, 14 joulu 2010\nVihdoinkin mäkin pääsin takas kirjoitteleen, oli ainakin viikon tossa niin että en saanu salasanaani auki enkä viitsinyt luoda uutta tunnaria.\nMutta neuvolassa kävin tänään. Viikkoja siis 16+6, hemppa oli laskenu huimasti, joten se selittänee pääsäryt ja väsymyksen, viimeks oli 147 ja nyt 126. Tabuja ei vielä määrätty mutta meinaan kyllä nyt paremmin muistaa ottaa lady vita mamat ja kävin heti ostaan mustaa makkaraa ja pitää syödä rautapitosempia ruokia niin kyllä se siitä taas tasaantuu. Oon ehkä syöny vähän huonosti kun paino oli taas -400g. Eli laskenu on koko ajan, mut mulla otsiaan lähtöpainoa niin paljon ettei haittaa vaikkei tulisi lisää painoa yhtään. Verenpaine ja pissa ok ja vauva on kasvanu hienosti, sf mitta oli yli käyrän 16cm. Sykekin saatiin ekaa kertaa normilaitteella ihanasti kuuluviin ollen n. 140. Eikös toi vähän poikaan viittaa noin matala syke? ;-)\nHienot oli siis kuulumiset ja varsinkin noi sydänäänet sai mut melkein itkemään. Ihana fiilis :)\nTatjuska, 14 joulu 2010\nMilloin teillä muilla on rakenneultrat? Aika monella ilmeisesti ennen joulua? Minä joudun odottelemaan tammikuun alkuun, mutta minkäs teet kun viikkoja on vielä liian vähän. :)\nNo, mä odottelen niitä selviä liikkeitä sitten tällä välillä, ne on vähän niinkun pikkujoululahja. :D\nSemmosta piti vielä kysymäni, että saako verimakkaraa syödä? Mites A-vitamiini siinä? Eipä niistä ole tainnut kyllä olla kieltoja missään... Tuli vaan mieleen, t. nimim. syöminen on vaikeaa. :D\nSofi, 15 joulu 2010\nKyllä mä eilen ainakin söin. Kai se määrä siinä on olennainen kun ei sitä ihan koko aikaa syö. Maksasta mun mielestä enempi varotellaan.\nJa mulla on kyllä rakenneultra kanssa vasta 12.1.\nTatjuska, 15 joulu 2010\nMulla on rakenne uä vasta 4.1.11, silloin viikkoja kasassa jo 22!\nTami, 15 joulu 2010\nmeillä maanantaina rakenneultra :) aika menee hitaasti ku odottaa sitä..\nmutta tulipa täs ylimääränen neuvolakäyntiki tehtyä, pyörryttäny lauantaista asti hyvä ku pystys välillä pysyny ja tänään otin ja soitin neuvolaan että josko vois mitata tuota hbtä.. no sieltähän se vastaus tuli, 102 hb ja ny tuplamäärää rautaa.. laskenu viime käynnistä jonku verran 118 oli vajaa 3vkoa sitte... että ei ku rautaa syömään enemmän..\njoval, 15 joulu 2010\nTänään oli neuvola ja kaikki hyvin :D\nJotenkin alkoi aamulla arveluttamaan, koska olo on ollut viimeaikoina lähestulkoon normaali, mitä nyt väsyttää. Olo ei vaan ole ollut kovin "raskaana". Ajattelinkin, että on varmaan hempat laskenu, mutta päinvastoin oli noussut ja roimasti! Viime neuvolakäynnin jälkeen aloinkin syömään Multivita raskaus+imetys- tabuja, joten ne on auttaneet.\nKaikki muutkin näytteet normaaleja, mutta painoa sais kertyä vähän nopeemmin. (ennen raskautta 58kg, nyt 64kg)\nSydänääniä ei meinannut oikein aluksi kuulua, kun istukka on ihan tuossa edessä. Sitten kun saatiin pikkuinen linjoille, niin alkoi potkimaan niin mahottoman paljon, että kuului vaan rätinää. No kyllä se sitten hetkeksi rauhoittui ja syke oli 143.\nSf-mitta 16cm, raskausviikkoja 17+1.\nRakenneultra olis sitten 7.1.2011 ja seuraava neuvola 20.1.2011. Siellä sitten aletaan täyttää niitä Kelan lappuja.\nHyvillä mielin siis kohti Joulua!\nTsipuli, 15 joulu 2010\nmulla oli eilen rakenneultra(20+2) ja siellä sitten veikattiin poikaa, vaikkei kyllä voinu ihan täysin varma olla kun ei suostunu esittelee selvästi.\nkaikki oli kunnossa ja painoa oli 370g. kasvon piirteet oli kuulema hyvin kauniit.\noli kyllä niin hieno seurata puol h pikku kaverin touhuja, kovasti esitteli aivoja ja habaa, sitten imi peukkua <:\nnyt heti tammikuun alussa olis neuvolakäynti ja sitten täytelläänkin kelan lappusia.\ncristina, 15 joulu 2010\nHansu1984 Uusi käyttäjä\nLaskettu aika on 2.5.2011 ja ensi viikolla olisi rakenne-ultra .. Viikkoja tällä hetkellä 20+2.. Toivottavasti pikkunen vilauttelisi jalkoväliään,että sais sukupuolen selville.\nEnsimmäisen kerran kuulin murun sykkeet 1.11.10,oli silloin 140+..Toisella kerralla 18.11.10 150+..Kolmannella kerralla 130-140+ ja liikkeistä tuli ensimmäinen plussa korttiin..Kaikki mennyt hyvin tähän asti..Rakenne-ultraa odotellessa :)\nHansu1984, 15 joulu 2010\nMeillä rakenneultra 29.12. jolloin viikkoja 20+6, eli 2 viikkoa pitäis vielä kärvistellä :>\n28.pv on muutto joten eiköhän se aika toisaalta tässä kulu...\nIhan unohdin neuvolasta kysyä kun jostain muistaisin kuulleeni ettei raskaana saisi kantaa painavia, koskeeko se koko aikaa vai vaan loppua?\nmustakomutsi, 15 joulu 2010\nMeillä ruä on 28.12 ja toivoisin myöskin että kaveri oisi haarat auki :D Niin ei tarvis mennä yksityiselle enään. Itse haluan tästä tietää kumpi on jo ennen syntymää, vaikka sillä nyt niinkään merkitystä on.\nBallo, 15 joulu 2010\nMustakomutsi, kyllä minusta voi kantaa semmosia normaaleja kuormia mitä normaalistikin kantaisi, kannattaa vaan varoa välilevyjen limpsahduksia kun nivelet on löystyneet = nostaa oikein eikä selällä ja pitää vatsa piukkana (t. nimim. kokemusta on). Tietty jos on jo vatsaa, en ehkä siihen nojaisi isoja laatikoita. Mutta kyllä mun kaverit on käyneet esim. bodypumpissa ihan viimeiseen saakka. Sykettä pitäis kuulemma kans vähän kattella, ettei pitkäkestoisesti ole yli sen 150. Mut tuskin sä nyt yksinäs koko kuormaa kannat. :)\nMut jos mietityttää kysy neuvolasta! Muuten, kuulostele oloasi ja tee mikä hyvältä tuntuu.\nMulla on huomenna rakenne kun viikkoja on 20 tasan ja tosiaan odotan että näkisin kumpi on... Seuraava neuvola olisi sitten joulun ja uuden vuoden välillä.. Pitäis muistaa kysellä et millos niit kelan lappuja oikee saapi\nmom83, 16 joulu 2010\nSaatiin eilen varaslähtö rakenneultraan :) Mutta ei niin kivalla tavalla.. Nimittäin kun lauantaista asti ollu aivan älytöntä huimausta paheni se eilen ja lähdettiin käymään päivystykses lopuksi, mistä laitettiin äitipolille päivystykseen ja sielä mittailtiin ja kuunneltiin ja otettiin kokeita. Mitään selitystä ei löytyny huimaukselle ja samalla ultrattiin vauva, n 300g painoa pienellä ja vastaa viikkoja niinku pitääki. Kätilö vain sanoi että on niin kova vipeltäjä tämä kaveri että mikähän mahtaa olla syntymän jälkeen, saako laittaa jo laitoksella valjaat :) Ei meinannut saada sydänääniä millään kuulumaan kun kaveri oli niin villinä ja karkaili koko ajan <3 äitiinsä tullu ;) Mutta kummallista oli kyllä kuinka neuvolantäti sai päivällä hb:n 102 ja polin verikokeis 122! Ainoa että verenpaine oli matala mikä voi vähän selittää oloa. Mutta mikä parasta, vauvalla kaikki hyvin kuitenki.\njoval, 16 joulu 2010\nJoval, hyvä että kaikki hyvin! Ottiko täti veren sormenpäästä? Kylmistä sormista otettu hemoglobiini on alhaisempi kuin "huoneenlämpöisistä". Mulla on verenluovutuksessa pari kertaa odoteltu hetki ja otettu uudestaan kun näpit lämmenneet että on saatu oikea arvo. Taipeesta otettu normi verinäyte näyttää tietty oikean arvon.\nSofi, 16 joulu 2010\nTäällä oli neuvola tiistaina. Hemppa oli laskenut pikkasen 123 ->117, joten neuvolan jälkeen apteekkiin Obsidania ostamaan.\nPainoa tullut lisää alkupainosta 1kg. Sf-mittaa ei otettu jostain syystä, tai sitten vain unohtui. Sydänääniä oli vaikea löytää, kun kohtu on taaksepäin kallellaan ja kaveri piiloutui. :o)\nEnsi viikolla on vihdoin rakenneultra, silloin kasassa 20+1. Jospa se sukupuolikin näkyisi...? (Ja tietysti että kaikki on kunnossa!)\nTilasin netistä tukisukat neuvolalääkärin kehoituksesta, kun aivan ihana vaiva tullut tässä raskaudesa, nimittäin suonikohjut jalkoväliin! En suosittele kenellekään, ovat nimittäin kipeät aina kun nousee ylös tai joutuu seisomaan. Ja kuulemma pahenevat sitten loppua kohti...\nSellaista tällä rintamalla.\nPalikka, 17 joulu 2010\nmom83: Neuvolasta saa Kelan lappuja sitten kun on 22 viikkoa täynnä. Sen takia mulla on seuraava neuvola 'vasta' 19.1., kun 22 viikkoa tulee täyteen just sitä ennen. Ultra sentään sitä ennen.\nViimeksi neuvolassa unohdin valittaa väsymystä (kun jouduin tosiaan yhtäkkiä vatsakivun takia käymään), eikä hemoglobiiniakaan mitattu. Kävin eilen työterveydessä mittauttamassa sen varmuuden vuoksi, 130 oli, eli ei sen puolesta mitään hätää. Kai tää väsymys on ihan normaalia, osittain stressistä johtuvaa. Töissä kun on yt-neuvottelut menossa ja vaikka itsellä on paikka jo varmistettuna, muutama työkaveri joutuu ehkä lähtemään. Nyt jo olisin ihan valmis menemään nukkumaan, oonhan mä ollut jo melkein 4h hereillä 8 tunnin hyvien yöunien jälkeen.\nKaiKo, 17 joulu 2010\nNeuvolakuulumisia tältä suunnalta rv 19+5:\nHemoglobiini laskenut 143:sta 113:ta. Sain määräyksen aloittaa rautatabletit sen lisäksi että syön jo raskausmonivitamiinivalmisteita. Aika radikaali lasku.. Toivottavasti ei tuosta enää tipu. Verenpaineet 108/58 eli aikasta alhaiset. Painoa tullut alusta +3 kg. Kuulemma ei ole paljon, mutta eipä sanottu että pitäis ruveta lihottamaankaan itseään :). Ultrassa oli kaikki kunnossa ja poika tulossa (ei epäilystäkään). Laskettuaika varmistui 8.5.\nVessattaa nyt useammin ja vähemmän kerralla.. johtunee tästä raskaudesta sillä mitään tulehdusta ei ollut virtsanäytteen mukaan.\nTäällä ollaan onnellisia että kaikki on hyvin. Seuraava neuvolakerta onkin 14.1. Sitten käydään ne Kelan paperit läpi ja jotain synnytysvalmennuksestakin mainitsi.\nzaizai76, 17 joulu 2010


Kuukauden kumppanimme joulukuussa 2014 oli Tietoweb Oy! | ite wiki\nKuukauden kumppanimme joulukuussa 2014 oli Tietoweb Oy!\nJoulukuussa 2014 kuukauden kumppanimme oli nuori yritys nimeltä Tietoweb Oy. Vuonna 2010 perustettu Tietoweb tarjoaa räätälöityjä verkkosovelluksia asiakkailleen. Tikkurilasta käsin toimiva Tietoweb tähtää tarjoamaan asiakasyrityksilleen yksilöllisiä verkkokauppapohjia, tuotetukea sekä ylläpitoa koko palveluiden elinkaaren ajan. Tietoweb haluaa mahdollistaa asiakkaillensa ketterän ja joustavan liiketoiminnan harjoittamisen ja siksipä ovat he tehneet kanssamme yhteistyötä heti yrityksen perustamisesta lähtien. “Kustannustehokkuus sekä joustavuus ovat kriteerejämme palvelintarjoajan suhteen, ja Neutech täyttää nämä kriteerit mennen tullen”, kuvailee Tietoweb. “Valitsimme Neutechin sattumalta ja tämä sattuman ansioista liiketoimintamme on saanut sujuvan liikkeellelähdön, koska kaikki vain on toiminut heti alusta alkaen.”\nLaatu Tietowebin asiakkaille tarkoittaa nopeita vastauksia mahdollisiin kysymyksiin sekä henkilökohtaisia ratkaisuja erilaisiin tilanteisiin. Me Neutechilla panostamme omien asiakkaidemme lisäksi myös asiakkaidemme asiakkaisiin. Vastuullamme on taata verkkosovelluksien toimivuus Tietowebin asiakkaille ja siitä pidämme lujasti kiinni.\nOnnistuneen yhteistyön ansiosta tulevaisuus tuokin tullessaan uusia yhteisiä projekteja ja yhteistyömme tiivistyy. Neutech haluaa kiittää Tietowebiä luottamuksesta ja mukavista menneistä vuosista!\npalvelinratkaisut pilvipalvelut webhotelli webhosting virtuaalipalvelin palvelin palvelimet palvelinalusta Palvelinvarmistus


FUNKY AND FIFTY: Kovemmassa testissä kynsilakkaihastus Lumene Gel Effect\nElämää Onnenpähkinässä 28. huhtikuuta 2014 klo 8.57\nTosiaan kaunis kiilto tuossa lakassa!\nFunky and Fifty ;-) 28. huhtikuuta 2014 klo 11.09\nOn on ja väritkin upean kirkkaat. Aurinkoista viikon alkua sinulle!\nVirpi 28. huhtikuuta 2014 klo 13.01\nMoi, tulehan tutustumaan uuteen blogiini : ) kuvasta sinne pääsee!\nFunky and Fifty ;-) 28. huhtikuuta 2014 klo 17.35\nKiitos, mielelläni tulen :-)\nDzinni 28. huhtikuuta 2014 klo 21.48\nNoita lakkoja on kovin kehuttu, mutta olen silti epäileväinen, sillä omat kynteni yleensä näyttävät jo lakkausta seuraavana päivänä siltä kuin olisi kuljettu konttien ja kynsin yritetty nousta puuhun :)\nSii noissa ei ole mitään päällyslakkaa?\nFunky and Fifty ;-) 28. huhtikuuta 2014 klo 22.14\nKuvanottohetkellä ei ollut päällyslakkaa, mutta nyt laitoin. Tällaisilla kirkkaammilla väreillä kun taipumus paljastaa mahdollinen kärkikuluma niin helposti.\nEt kai käytä kynsiäsi ns. työkaluina tai kovasti liottele vesissä esim köökkihommissa...\nDzinni 29. huhtikuuta 2014 klo 11.13\nSiitä kärkikulumasta re värin rapistuminen alkaa, mulla yleensä jo heti lakkauspäivänä. Heh, olen niin laiska siivoilemaan, että missään kyökkivesissä harvemmin käsiäni liottelen, ja työkin on johdon konsultointia, ei siinä kynsiä tarvita, vaikka joskus tekisikin mieli raapaista, miau!\nFunky and Fifty ;-) 2. toukokuuta 2014 klo 15.11\nPumpulipupu 28. huhtikuuta 2014 klo 23.18\nMinun täytyy varmaan myös kokeilla näitä, kun olen alkanut arvostaa lakan kestoa enemmän kuin mitään muuta ominaisuutta. Tuo Butterfly olisi ihana kevätlakka, vaikka vapuksi! :)\nFunky and Fifty ;-) 29. huhtikuuta 2014 klo 7.43\nButterflyn väri on kyllä juhlava :-). Olipa muuten tosi tosi kiva tavata sinut. Terkkuja!\nPumpulipupu 1. toukokuuta 2014 klo 13.10\nKiitos samoin, supermukavaa että vihdoin tavattiin, ja toivottavasti pian taas! :)\nVielä vapuksi en ehtinyt Butterflyta valitettavasti ostaa, mutta seuraavan kerran kun pääsen kauppaan. Ihanaa vappua! <3\nFunky and Fifty ;-) 2. toukokuuta 2014 klo 15.10\nKiitos samoin muru :-)!\nAnonyymi 28. huhtikuuta 2014 klo 23.54\nPikkurillukan kauniin punainen on ihana, täydellisen kaunis.\nVoittaa hiomapaperikynnet ja muut koristeet.\nFunky and Fifty ;-) 29. huhtikuuta 2014 klo 7.49\nHih, mahdatkohan viitata tekstuurilakkoihin ;-). Ne kyllä jakavat mielipiteet, inhokkeja tai ihanuuksia. Ja joo, klassinen kirkas punainen ilman koristeluja on tietenkin kynsilakkojen kuningatar :-)\nDahlia 29. huhtikuuta 2014 klo 6.51\nOnpas kivan näköiset lakat, harkintaan niiden kokeilu.\nFunky and Fifty ;-) 29. huhtikuuta 2014 klo 7.51\nKiitos :-). Lumenessa kivaa myös kotimaisuus. Terkkuja!\nmaiju 6. kesäkuuta 2014 klo 21.57\nNäyttää NIIN syötävän herkullisilta.\nFunky and Fifty ;-) 7. kesäkuuta 2014 klo 7.22


– Joulun aikaan ihmisillä on auttamisen halu mielessään. Saamme ennen joulua ihmisiä liikkeelle eikä silloin ole koskaan ollut pulaa luovuttajista. Puutetta verestä voi tulla tammikuussa, kun joulukiireet ovat ohi ja lahjojen antaminen unohtuu vähän enemmän kuin ennen joulua, sanoo lääkäri Johanna Castrén Punaisen Ristin Veripalvelusta.– Veren tarve ei erityisesti kasva jouluna. Aktiivisuutta tarvitaan, koska keräyspaikat saattavat olla pyhien ja viikonloppujen takia pitkään suljettuina. Tämä on haaste erityisesti verihiutaleiden kannalta, koska ne säilyvät alle viikon. Tämä takia olisi tärkeää, että saisimme heti pyhien jälkeen luovuttajia liikkeelle.\nO-ryhmän kantajat saavat useammin kutsuja luovutukseenSuomessa verta luovuttaa säännöllisesti noin 125 000 ihmistä. Castrénin mukaan määrä on riittävä ja kansainvälisestikin korkea.– Emme me tämän suurempaa joukkoa tarvitse. Kun osa täyttää sen 71 vuotta ja jää luovuttajaikäkunnasta pois, me tarvitsemme sinne korvaavia nuoria ihmisiä. Ja tarvitsemme sitä samaa sitoutumista, joka suomalaisilla verenluovuttajilla on jo vuosikymmeniä ollut.Veren punasolujen tarve sairaaloissa viime vuosina on laskenut, mutta esimerkiksi verisyöpäpotilaiden tarvitsemien verihiutaleiden määrä on kasvanut.– Veriryhmän O- kantajat saavat muita useammin kutsuja verenluovutukseen, koska sitä verta voidaan antaa kenelle tahansa ilman veriryhmätestiä. Toinen paljon tarvittava veriryhmä on A, joka on kaikkein yleisin Suomessa, Castrén sanoo.Veripalvelun verkkosivuilta voi käydä tarkistamassa oman luovutuskelpoisuuden.


VAKKA-SUOMEN OPISKELUHUOLTOHENKILÖSTÖN TYÖHYVINVOINNIN KEHITTÄMINEN - PDF\nVAKKA-SUOMEN OPISKELUHUOLTOHENKILÖSTÖN TYÖHYVINVOINNIN KEHITTÄMINEN\nDownload "VAKKA-SUOMEN OPISKELUHUOLTOHENKILÖSTÖN TYÖHYVINVOINNIN KEHITTÄMINEN"\n1 VAKKA-SUOMEN OPISKELUHUOLTOHENKILÖSTÖN TYÖHYVINVOINNIN KEHITTÄMINEN TYKES-HANKKEEN ( ) LOPPURAPORTTI / PROJEKTINUMERO T70079\n2 1. Johdanto Vakka-Suomen hyvinvointipoliittiseen ohjelmaan vuosille on kirjattu tavoitteeksi opiskeluhuollon ja erityisopetuksen seudullinen kehittäminen. Ongelmaksi oli koettu mm. se, että lähikunnissa oli hyvin vaihtelevat opiskeluhuollon käytännöt. Opiskeluhuoltotyölle ei myöskään oltu laadittu selkeitä ohjeita ja työkaluja, vaikka opiskeluhuoltotyö on hyvin haastavaa ja usealla eri lainsäädännöllä säänneltyä. Vakka-Suomen koulutusjaosto päätti käynnistää seudullisen opiskeluhuollon kehittämishankkeen keväällä 2007 Tykesin rahoituksen turvin. Kehittämistyön päätavoitteet oli hankesuunnitelmassa määritetty seuraavasti: 1. Opiskeluhuollon yhteistyökäytäntöjen ja yhteisten toimintatapojen luominen seutukuntaan 2. Työyhteisöjen verkottuminen ja tiimityön kehittäminen 3. Työssäjaksaminen ja oman työn kehittäminen 4. Opiskeluhuollollisen asiantuntijuuden vahvistaminen Koulutusjaosto linjasi professori Rimpelän suositusten mukaisesti, että hankkeessa käytetään oppilas- ja opiskelijahuolto -termin sijasta kaikille yhteistä termiä opiskeluhuolto. Opiskeluhuolto kokoaa yhteisen käsitteen alle sekä esi- ja perusopetuksen oppilashuollon että toisen asteen opiskelijahuollon. Lisäksi käsite pitää sisällään myös henkilökunnan ja työyhteisön näkökulman. Opiskeluhuolto on nykypäivänä voimakkaasti kasvava haaste, joka ei aikaisemmin ole kovin suuressa määrin kuulunut opettajan toimenkuvaan. Ilmiö tuo mukanaan uusia tehtäviä toimenkuviin sekä uudenlaisia jaksamishaasteita. Kehittämistyössä nousikin vahvasti esille henkilökunnan jaksamisen näkökulma. Yksi keskeisimmistä jaksamista haastavista asioista on ollut yhteisten toimintatapojen ja selkeiden toimintamallien puuttuminen opiskeluhuollosta. Niinpä hankkeessa panostettiinkin erityisen paljon yhteisten mallien, tapojen ja työkalujen rakentamiseen. Kehittämistyö käynnistettiin elokuussa 2007 kenttäkierroksella, jolla kuultiin opiskeluhuoltotyötä tekeviä ammattiryhmiä (mm. koulukuraattorit, -psykologit, -terveydenhoitajat, koulunkäyntiavustajat, opettajat, rehtorit, hallintohenkilökunta). Osa kuulemisista tehtiin ammattiryhmittäin, osa koulukohtaisesti. Kenttäkierroksen tavoitteena oli paitsi informoida kehittämistyöstä myös kartoittaa kentän kuulumiset ja kehittämistarpeet opiskeluhuollon osalta sekä täsmentää yleistavoitteet konkreettisemmiksi osatavoitteiksi. Informaatiotilaisuuksia pidettiin yhteensä 19 ja tilaisuuksiin osallistui yli 300 henkilöä. Kenttäkierroksella kehittämistavoitteita täsmennettiin seuraavasti: seutukunnalle laaditaan yhteinen opiskeluhuoltosuunnitelma, josta tulee osa kuntien opetussuunnitelmia opiskeluhuoltosuunnitelmaan sisällytetään opiskeluhuollon lomakkeisto helpottamaan päivittäistä opiskeluhuoltotyötä laaditaan yhteiset toimintamallit erityisopetukseen siirron kriteereiksi ja integraatiokäytännöiksi laaditaan kotiopetukseen siirron kriteerit laaditaan yhteiset avustajakriteerit ja avustajan toimenkuva laaditaan siirtymävaiheiden suunnitelma laaditaan yhteinen ohjeistus opiskeluhuoltotyöryhmiä varten rakennetaan resurssikeskuskoulun toimintamalli vahvistetaan kouluyhteisön turvallisuutta oppimis- ja työskentely-ympäristönä\n3 vahvistetaan opiskeluhuollollista osaamista erityisesti lainsäädäntöön ja salassapitoon liittyvien kysymysten osalta vahvistetaan työssäjaksamista erityisen työssäjaksamisen teeman kautta. Hankkeelle nimetty ohjausryhmä alkoi toimia heti hankkeen käynnistyttyä. Ohjausryhmän lisäksi päätettiin perustaa joukko työryhmiä, jotka ryhtyivät työstämään täsmennettyjä tavoitteita. Työryhmien toiminnassa pidettiin tärkeänä, että ryhmät ovat moniammatillisia, koulu- ja kuntarajat ylittäviä ryhmiä. Ennen työryhmien työskentelyn aloitusta ryhmät pitivät yhteisen seminaaripäivän, jossa vielä täsmennettiin tavoitteita, työskentelytapoja ja aikatauluja. Opiskeluhuollollista asiantuntijuutta vahvistettiin paitsi moniammatillisella, kunta- ja koulurajat ylittävällä työryhmätyöskentelyllä myös siten, että jokaista täsmennettyä tavoitetta varten pyydettiin asiantuntija, joka avasi aihetta ja antoi uusia ajatuksia ennen työryhmien työskentelyä. Kehittämisprosessin aikana on myös kartoitettu Vakka-Suomen opiskeluhuollon nykytilaa sekä tunnistettu tulevia muutostekijöitä ja haasteita. Tavoitteeksi otettiin konkreettisen toimintaohjelman rakentaminen, joka hyväksytetään kaikkien kuntien päätöksentekoelimissä. Ohjeistuksen lähtökohdaksi otettiin yhteinen minimiohjeistustaso niin, että jokainen kunta ja yksikkö sitoutuu yhdessä sovittuihin ohjeisiin, minkä lisäksi voidaan tehdä kunta- ja yksikkökohtaisia lisäyksiä. Yhteisen ohjeistuksen tavoitteena on varmistaa seutukunnallisesti tasa-arvoisten opiskeluhuoltopalveluiden tarjoaminen. 2. Opiskeluhuollon lähtötilanne seutukunnan kunnissa Vakka-Suomen seutukuntaan kuuluu kaksi suurempaa kuntaa (Uusikaupunki ja Laitila) sekä neljä pienempää kuntaa (Kustavi, Taivassalo, Vehmaa ja Pyhäranta). Kuntien resurssit ja toimintakulttuurit ovat melko erilaiset. Pienissä kunnissa opiskeluhuollon palvelut ovat rajallisemmat mm. koulukuraattori- ja psykologipalveluiden sekä erityisopettajien osalta. Pienemmissä kunnissa oppilasryhmät ovat melko pieniä. Suuremmissa kunnissa on perustettu useita erikoistuneita erityisryhmiä. Pienemmissä kunnissa opetusta toteutetaan ensisijassa lähikouluperiaatteella niin, että erilaiset oppilaat opiskelevat kaikki samassa lähikoulussa ja ns. erityisopetussiirtoja muihin kouluihin ja kuntiin on hyvin vähän. Liitteessä 1 on kuvaus kuntien opiskeluhuollon tilanteesta hankkeen käynnistyessä syksyllä Riskianalyysi Heti hankkeen alussa sekä suunnitteluryhmä että ohjausryhmä pohtivat hankkeen tavoitteiden toteutumisen suurimpia riskejä sekä sitä, miten riskit voitaisiin mahdollisimman hyvin ottaa huomioon ja minimoida. Suurimmiksi riskeiksi kirjattiin seuraavat asiat: projektiin osallistuvien organisaatioiden toimintakulttuurien erilaisuus esimiestason sitoutuminen tai sitoutumattomuus ylimitoitetut tavoitteet ja odotukset; priorisointi riittämätön tiedottaminen runsas osanottohalukkuus työryhmiin aihe on liian laaja, materiaalia on liikaa, suunnitelman hallitsemattomuus.\n4 Riskejä pidettiin koko prosessin ajan esillä ja mm. kuntien toimintakulttuurien erilaisuudelle annettiin tilaa. Myös kenttäkierroksella koottuja aihealueita rajattiin ja työryhmille järjestettiin mahdollisuus kokoontua koulupäivän aikana. 4. Hankkeen aikataulu Hankkeen aikataulu muokattiin mahdollisimman tarkaksi jo heti hankkeen alkuvaiheessa, jotta jokainen pystyi osallistumaan yhteisiin tapaamisiin. Hankkeen aikataulu on liitteenä Tiedottaminen Hankkeen sisäinen tiedottaminen hoidettiin kenttäkierroksen, koulutoimenjohtajarehtorikokousten, työryhmien kokousten sekä sähköpostilistojen avulla. Hankkeen alussa informaatiotilaisuuksia pidettiin yhteensä 19 ja tilaisuuksiin osallistui yli 300 henkilöä. Hankkeen käynnistyttyä hankkeesta informoitiin Uudenkaupungin Sanomissa, Laitilan Sanomissa, Vakka-Suomen Sanomissa ja Uudenkaupungin henkilöstölehdessä. 6. Hankkeen toimintamallit ja menettelytavat Hankkeen työskentelytapa rakennettiin seuraavien toimintamallien ja menetelmien varaan: koordinaattori operatiivisena toimijana asiantuntija suunnitteluryhmä ohjausryhmä työryhmät asiantuntijatapaamiset tutustumiskäynnit prosessikoulutus henkilökuntatapaamiset lausuntojen pyytäminen Hankkeelle palkattiin koordinaattoriksi KM Arja Kitola, joka otti vastuun hankkeen toteuttamisesta hankesuunnitelman mukaisesti. Koordinaattorin vastuulla oli myös suunnitella ja toteuttaa hankkeen eteminen niin, että kentällä syntyisi mahdollisimman suuri sitoutuminen asiaan ja hankkeessa hankittu osaaminen jäisi työyhteisöjen uudeksi osaamispääomaksi ja voimavaraksi. Tämän tavoitteen kautta päädyttiin työryhmätyöskentelyyn. Sovittuihin aiheisiin valittiin työryhmät ja työryhmille sovittiin heti lukukauden alussa koko lukuvuotta koskeva työskentelyaikataulu. Työryhmien toiminnassa pidettiin tärkeänä, että ryhmät ovat moniammatillisia, koulu- ja kuntarajat ylittäviä ryhmiä. Koordinaattorin tehtävänä oli valmistella työryhmien tapaamiset (mm. aihetta koskevan materiaalin koonti ja pohjaesitykset) ja koota yhteen työryhmissä aikaansaadut ajatukset ja materiaalit. Jo heti alussa kerrottiin, että kenellekään työryhmän jäsenelle ei tule kirjoitusvelvollisuutta, vaan koordinaattori hoitaa operatiivisen työn. Työryhmän jäseniä tarvittiin ennen kaikkea asiantuntija- ja ideariihiksi sekä vahvistamaan sitoutumista ja työyhteisöjen oman osaamispääoman kartuttamista. Työryhmien työskentelyyn osallistui aktiivisesti noin 60 opiskeluhuoltotyötä tekevää henkilöä seutukunnan eri kunnista.\n5 Hankkeen prosessiasiantuntijaksi palkattiin Riikka Maijala, joka otti vastuun hankkeen riskianalyysistä ja opiskeluhuollon prosessikaavioista. Riikka Maijala toimi myös ohjausryhmän jäsenenä. Seutukunnan koulutoimenjohtajat toimivat suunnitteluryhmänä, joka toimi koordinaattorin tukena ja tarvittaessa valmisteli asioita ohjausryhmälle. Suunnitteluryhmään kuuluivat opetus- ja kulttuuritoimenjohtaja Inkeri Parviainen Uudestakaupungista, sivistysjohtaja Matti Nurminen Laitilasta, rehtori-koulutoimenjohtaja Esa Pirkola Taivasalo-Kustavista sekä rehtori-koulutoimenjohtaja Hannele Lehtimäki Vehmaalta sekä koordinaattori Arja Kitola, joka edusti samalla myös Pyhärannan kunnan koulutointa. Myös asiantuntija Riikka Maijala osallistui useasti suunnitteluryhmän kokouksiin. Ohjausryhmä aloitti toimintansa heti hankkeen käynnistyttyä. Ohjausryhmään kuuluivat seuraavat henkilöt: puheenjohtajana Kustavin kunnan kunnanjohtaja, Vakka-Suomen koulutusjaoston puheenjohtaja Veijo Katara, varapuheenjohtajana Laitilan sivistystoimenjohtaja Matti Nurminen, jäseninä Uudenkaupungin opetus- ja kulttuuritoimenjohtaja Inkeri Parviainen, Taivassalon-Kustavin koulutoimenjohtaja-rehtori Esa Pirkola, Vehmaan koulutoimenjohtaja-rehtori Hannele Lehtimäki, Laitilan Kappelimäen koulun rehtori Heli Kiertokari-Laitinen, Novidan apulaisrehtori Heikki Vainio, Laitilan koulukuraattori Tiina Ojansuu, Uudenkaupungin koulupsykologi Marjo Honkala, Laitilan kouluterveydenhoitaja Sari Hyytiä, Vehmassalon kuntayhtymän työterveyshoitaja Katriina Jalonen, Pyhärannan laaja-alainen erityisopettaja Katri Kajantola sekä JUKOn pääluottamusmies Tarja Sulo. Ohjausryhmä käsitteli kokouksissaan hankkeen etenemistä tavoitteiden suuntaisesti, seurasi hankkeen taloutta, hyväksyi materiaaleja ja raportteja sekä antoi omia ideoitaan hankkeen toteuttamiseen. Kenttäkierroksella kuultiin opiskeluhuoltotyötä tekevän henkilöstön mielipiteitä ja kohdennettin tavoitteita arjen haasteita vastaaviksi. Tilaisuuksia pidettiin sekä koulukohtaisesti että ammattiryhmittäin. Kenttäkierroksella kukin ammattiryhmä/koulu kuvasi tämänhetkiset käytännöt ja tavoitellut kehittämistarpeet. Nyky- ja tavoitetilan koonti on kuvattu liitteessä 3. Kenttäkierroksella myös kutsuttiin henkilöitä työryhmiin. Hankkeeseen muodostettiin moniammatilliset, ammatti- ja kuntarajat ylittävät työryhmät seuraaviin aihealueisiin opiskeluhuoltoryhmien ohjeistus avustajakriteerit ja avustajan toimenkuva työssäjaksaminen erityisopetukseen siirtäminen ja integraatiokäytännöt lomakkeiston laatiminen siirtymävaiheen (nivelvaiheyhteistyön) suunnitelma. Työryhmissä työskenteli aktiivisesti yli 60 henkilöä ja henkilötyötunteja kertyi yhteensä noin Työryhmien työaikaseuranta on liitteenä 4. Työryhmille sovittiin työskentelyaikataulu ja muodostettiin sähköpostilistat, joiden avulla oltiin keskusteluyhteydessä ja jaettiin materiaaleja. Työryhmät työstivät omista aihepiireistään ohjeistuksen, joka viedään kaikkien kuntien päätöksentekoelimiin. Opiskeluhuoltostrategiaryhmän tehtävänä oli koota kertynyt materiaali ja katsoa, että se muodostaa mahdollisimman tiiviin, yhtenäisen kokonaisuuden. Strategiaryhmän jäsenet olivat mukana myös kaikilla sähköpostilistoilla, jotta he pystyivät reaaliaikaisesti seuraamaan työryhmien työskentelyä. Strategiaryhmän\n6 koonnin jälkeen ohjausryhmä käsitteli materiaalin ja lähetti sen lausuntokierrokselle kuntien opiskeluhuoltotyötä tekevälle henkilökunnalle (rehtorit, opettajat, avustajat, kuraattorit, psykologit, terveydenhoitajat), sosiaali- ja terveyslautakunnille sekä terveyskeskuskuntayhtymille. Lausuntoja saatiin yhteensä 22. Yhtä lukuunottamatta kaikki lausunnot olivat kollegiaalisia, työyhteisön tai lautakunnan yhteiseen keskusteluun pohjautuneita näkemyksiä. Lausuntokierroksen jälkeen työryhmät kokoontuivat vielä kerran viimeistelemään ohjeistukset. Työryhmien toimintaa tuettiin asiantuntijatapaamisten ja tutustumiskäyntien avulla. Asiantuntijuutta kasvatettiin seuraavien aiheiden ja asiantuntijoiden avulla: Moniammatillisen yhteistyön lainsäädäntö (lakimies Jarkko Helminen) Opiskeluhuoltoa säätelevä lainsäädäntö (lakimies Esko Lukkarinen) Haastavien perheiden kohtaaminen (Sauli Airikki) Varhainen puuttuminen (KT, tutkija, rehtori Kristiina Huhtanen) Esiopetuksesta perusopetukseen nivelvaiheen käytännöt Turussa (opettaja Tuula Kauppila) Turun ammatti-instituutin oppilashuollon käytännöt (koulukuraattori Maarit Tuusvuori) Valtakunnallisen sairaalakouluhankkeen tuloksia ja sairaalakouluopetuksen kehittämistä (sairaalakoulun rehtori, Sairake-hankkeen johtaja Pirjo Tilus) Erityisopetukseen siirtäminen ja integraatiokäytännöt (tutkija Heli Ketovuori) Kokkolan oppilashuollollinen seutukunnallinen resurssikeskus (koordinaattori Anne Eteläaho) Kielelliset oppimisvaikaudet (Päivi Puura) Tutustumiskäynneillä tutustuttiin mm. jaetun opettajuuden toimintamalleihin (Raision Friisilän koulu), Eha-opetukseen ja integraatiokäytäntöihin yhtenäiskoulussa (Mynämäen Tarvaisten ja Laurin koulut), resurssikeskuskoulumalliin (Ojoisten koulu Hämeenlinnassa) sekä erityisammattikouluihin Laitilassa ja Turussa. Opiskeluhuollon kehittämistä tuettiin myös osallistumalla Opekon ja OPH:n järjestämiin prosessikoulutuksiin. Näiden koulutusten antia hyödynnettin vahvasti myös Tykesin hankkeessa. 6. Osaamis- ja osaamistarvekartoitukset Osaamiskartoitus tekee näkyväksi sen, millaisia eri osaamisalueita ja konkreettisia työtehtäviä oma työ vaatii. Se kertoo myös millä tasolla vastaaja kokee oman osaamisensa olevan ja millaista osaamistasoa hän tavoittelee. Kartoitusten ensisijaisena tavoitteena oli siis oman työn osaamisalueiden ja vaatimusten kartoittaminen sekä oman tämän hetken osaamisen ja tavoiteosaamisen itsearviointi. Osaamis- ja osaamistarvekartoitukset tehtiin seuraaville henkilöstöryhmille rehtorit luokanopettajat koulutoimenjohtajat aineenopettajat erityisopettajat koulukuraattorit erityisluokanopettajat koulupsykologit. koulunkäyntiavustajat\n7 Osaamiskartoitusprosessi käynnistettiin jokaisen ammattiryhmän kanssa yhteisellä prosessipäivällä. Päivän aikana työstettiin oman työn tämän hetken osaamisalueet ja vaatimukset. Osaamisalueiden runkona käytettiin Juhani Räsäsen luomaa ammatillisen osaamisen nelikenttärakennetta. Räsäsen mallin mukaan ammattitaidon laajat osaamisalueet muodostuvat sosiaalisista taidoista, suunnittelun taidoista, arvioinnin taidoista sekä oman ammatin erityisistä substanssitaidoista. Prosessipäivän aikana pääosaamisalueiden alle määriteltiin pääotsikot, joiden alle kuvattiin konkreettista osaamista vaativat työtehtävät (esim. suunnittelutaidot > opetussuunnitelmatyö > tavoitteiden asettaminen). Prosessipäivän jälkeen osaamisalueet työstettin sähköisesti vastattavaksi webropol-kyselyksi. Kysely lähetettiin sähköpostilinkkinä jokaiselle henkilökohtaisesti vastattavaksi. Kyselylomakkeita oli kaksi, joista ensimmäisessä kysyttiin, miten vastaaja kokee osaavansa kysytyt asiat. Toisessa kyselyssä kysyttiin täsmälleen samat kysymykset, mutta siinä kysyttiin, miten vastaajan mielestä kysytyt asiat pitäisi osat. Lisäksi kysyttiin muutamia perustietoja, joiden perusteella vastaajia voitaisiin tarvittaessa jakaa pienemmiksi ryhmiksi esim. iän, sukupuolen, kunnan tai koulutuksen perusteella. Vastausasteikkona käytettiin numeroita 1-5 sekä numeroa 6, mikä tarkoitti, ettei kyseinen kohta koske vastaajaa mitenkään. Osaamisalueita koskevat kysymykset esitettiin siinä muodossa kuin kukin ammattiryhmä työsti ne prosessipäivän aikana. Osaamisalueita kertyi yleensä muutamia satoja. Vastaukset työstettiin sekä henkilökohtaisiksi analyyseiksi että seutukunnallisiksi keskiarvoiksi. Henkilökohtaisia vastauksia ja analyysiä ei nähnyt kukaan muu kuin vastaaja itse. Analyysista vastaaja sai seuraavia tietoja: koetun osaamisen ja tavoiteosaamisen vertailu vastaajan parhaimpina pitämät osaamisalueet vastaajan heikoimpina pitämät osaamisalueet kohdat, joissa erotus on suurin koetun osaamisen ja tavoiteosaamisen välillä sellainen osaaminen, jota vastaaja ei voi mielestään hyödyntää työssään nykyisellään riittävästi henkilökohtaiset arviot verrattuna seutukunnan keskiarvoon Esimiehet saivat yhteenvedon kaikista vastaajaryhmistä. Yhteenvedosta ilmeni mm. koulutustarve, parhaimmat ja heikoimmat osaamisalueet sekä kaikki vastaukset numeerisena kuitenkin niin, että yksittäisen vastaajan tunnistettavuus ei vaarantunut. Osaamiskartoituksen analyysin tuloksia käytetään henkilöstön osaamisen ja jaksamisen sekä osaamisen johtamisen kehittämiseen. Henkilökohtaista analyysiä voi jatkossa hyödyntää asianomaisen luvalla myös kehityskeskustelun tukena. Seutukunnallisista ammattiryhmittäisistä keskiarvoista voidaan johtaa täydennyskoulutussuunnitelma.\n8 7. Opiskeluhuollon ohjeistukset Hankkeen aikana syntyivät syntyivät seuraavat opiskeluhuoltotyön konkreettiset ohjeistukset ja toimenpide-ehdotukset: Opiskeluhuoltoryhmien toiminnan ohjeistus (liite 5) Koulunkäyntiavustuksen kriteerit ja avustajan toimenkuva (liite 6) Nivelvaihesuunnitelma (liite 7) Opiskeluhuollon lomakkeisto (luettelo lomakkeista liitteenä 8, sähköiset lomakkeet löytyvät intranet-osoitteesta Erityisopetukseen siirtäminen (liite 9) Työssäjaksamisen toimenpideohjelman otsikot (liite 10) Koulunkäyntiavustajien työn kehittämisen keskeiset tavoiteet (liite 11) 8. Hankkeen tuloksia Opiskeluhuoltohenkilöstön työhyvinvoinnin kehittämistyössä on ollut mukana sekä esi- ja perusopetus että toisen asteen koulutus. Vakka-Suomen kunnat järjestävät opetusta yhteensä 35 koulussa ja ainoastaan muutama oppilaitos ei ole ollut mukana konkreettisessa kehittämistyössä. Kehittämistoiminta on koskettanut yli 4000 oppilasta ja noin 450 henkilökunnan jäsentä. Yhteistyö eri toimijoiden kesken on ollut saumatonta, innostavaa sekä toisia tukevaa ja henkilökunta on aktiivisesti etsinyt uusia toimintatapoja ja yhteistyömuotoja. Hankkeen aikana saavutettiin kaikki hankkeelle asetetut keskeiset tavoitteet. Seutukunta sai opiskeluhuoltoon liittyvän seutukunnallisen ohjeistuksen. Tämä helpottaa huomattavasti jokapäiväistä työtä kun aina ei tarvitse erikseen ja yksikseen miettiä, miten missäkin tilanteessa tulee toimia. Hankkeen aikana työstettiin myös neljäkymmentä työtä helpottavaa lomaketta. Hankkeen merkittävänä tuloksena on myös ollut opiskeluhuoltotyötä tekevän henkilöstön seutukunnallinen verkostoituminen. Enää työtä ei tarvitse tehdä pienissäkään kunnissa yksin, vaan työn haasteet ja ongelmat voi jakaa toisten kanssa ja miettiä yhdessä sopivia ratkaisu- ja toimintamalleja. Seutukunnallisen yhteistyön tavoitteena on jatkossakin rakentaa moniammatillisia verkostoja ja tiimejä, jotka toimivat myös hankkeiden jälkeen. Opiskeluhuollon kehittämishankkeessa rakentunut toimintamalli on synnyttänyt laaja-alaisia sekä ammattiryhmien sisäisiä että moniammatillisia toimintaverkostoja. Kunnat huolehtivat jatkossakin siitä, että opiskeluhuoltotyötä tehdään verkostomallilla asiantuntijuutta jakaen. Yhtenä konkreettisena jatkotavoitteena on muodostaa seudulle resurssikeskusverkosto niin, että asiantuntijuus laitetaan seutukunnalliseen jakoon. Myös erityisopetukseen siirtämisen prosessien kehittely jatkuu Opetushallituksen rahoittamassa KELPO-hankkeessa, joka ajoittuu vuosille Kelpo-hankkeen tavoitteena on kehittää perusopetuksen laatua kehittämällä erityisesti erityisopetusta sekä varhaista ja tehostettua tukea. Ohjausryhmä listasi pitämässään kokouksessa myös muita hankkeen aikana seutukunnassa käynnistettyjä työssäjaksamista edistäviä toimia seuraavasti: osaamis- ja osaamistarvetarvekartoitukset on tehty opiskeluhuoltotyötä tekevälle henkilöstölle ja kartoituksen tuloksia tullaan jatkossa käyttämään kehityskeskustelujen ja täydennyskoulutussuunnittelun tukena\n9 opetus- ja sosiaalitoimen yhteistyönä on kootu seutukunnallinen laaja yhteistyöverkosto, (mm. koulujen henkilökunta, sosiaalitoimi, poliisi, seurakunta, psykiatrian poliklinikka, vanhempainyhdistykset, oppilaskunnat), joka suunnittelee sekä oppilaiden että henkilökunnan kouluhyvinvointia lisääviä toimenpiteitä em. kohtaan liittyen käynnistyy keväällä 2009 sekä ammattihenkilöstölle että huoltajille suunnattu koulutusten sarja, jonka osana tullaan nostamaan esille myös eri toimijoiden roolit ja vastuut kollegiaalisen tuen tarpeeseen vastataan mm. yhteisten pedagogisten iltapäivien ja muun seutukunnallisen yhteistyön avulla Uudessakaupungissa on käynnistynyt esimieskoulutus ja Laitilassa on käynnistymässä henkilöstön työhyvinvointihanke jet-koulutuksia on seutukunnassa järjestetty säännöllisesti ohjausryhmän jäsenet painottavat ja pitävät yllä yhteisten pelisääntöjen merkitystä työyhteisöissä todettiin, että työhyvinvoinnin kehittäminen on jatkuva prosessi on käynnistetty keskustelu siitä, voisiko työhyvinvointiin liittyviä koulutuksia suunnata erityisesti koulupuolelle seutukunnallisena yhteistyönä Lisäksi syksyn 2008 aikana on rakennettu seutukunnan opetushenkilöstölle intranet, josta löytyvät yhteiset materiaalit (mm. sähköiset lomakkeet), keskustelupalstat ja linkkivinkit. Intranet löytyy osoitteesta Tykes-hankkeessa työstetty opiskeluhuollon työssäjaksamista edistävä toimenpideohjelma viedään kevään 2009 aikana hyväksyttäväksi kaikkien kuntien päätöksentekoelimiin. Tavoitteena on myös, että jotkut ohjelman osat on hyväksytty osaksi kuntien opetussuunnitelmia syksyyn 2009 mennessä.\n10 TIIVISTELMÄ / VAKKA-SUOMEN OPISKELUHUOLTOHENKILÖSTÖN TYÖHYVINVOINNIN KEHITTÄMINEN / PROJEKTINUMERO T70079 Kehittämishankkeen lähtötilanne Vakka-Suomen hyvinvointipoliittiseen ohjelmaan vuosille on kirjattu tavoitteeksi opiskeluhuollon ja erityisopetuksen seudullinen kehittäminen. Ongelmaksi oli koettu mm. se, että lähikunnissa oli hyvin vaihtelevat opiskeluhuollon käytännöt. Opiskeluhuoltotyölle ei myöskään oltu laadittu selkeitä ohjeita ja työkaluja, vaikka opiskeluhuoltotyö on hyvin haastavaa ja usealla eri lainsäädännöllä säänneltyä. Vakka-Suomen koulutusjaosto päätti käynnistää seudullisen opiskeluhuollon kehittämishankkeen keväällä 2007 Tykesin rahoituksen turvin. Kehittämishankkeen päätavoitteet Opiskeluhuollon yhteistyökäytäntöjen ja yhteisten toimintatapojen luominen seutukuntaan Työyhteisöjen verkottuminen ja tiimityön kehittäminen Työssäjaksaminen ja oman työn kehittäminen Opiskeluhuollollisen asiantuntijuuden vahvistaminen Kehittämishankkeen toteutus Hankkeen aluksi toteutettiin kenttäkierros, jolla paitsi informoitiin hankkeesta, myös kuultiin opiskeluhuoltotyötä tekevän henkilöstön mielipiteitä ja kohdennettin tavoitteita arjen haasteita vastaaviksi. Sekä koulu- että ammattiryhmäkohtaisia informaatiotilaisuuksia pidettiin yhteensä 19 ja tilaisuuksiin osallistui yli 300 henkilöä. Kenttäkierroksella kukin ammattiryhmä/koulu kuvasi tämänhetkiset käytännöt ja tavoitellut kehittämistarpeet. Kenttäkierroksen jälkeen työstettiin hankkeen riskianalyysi. Kehittämishankkeen koordinointi hankittiin ostopalveluna. Koordinaattorin vastuulla oli suunnitella ja toteuttaa hankkeen eteminen niin, että kentällä syntyisi mahdollisimman suuri sitoutuminen asiaan ja hankkeessa hankittu osaaminen jäisi työyhteisöjen uudeksi osaamispääomaksi ja voimavaraksi. Tämän tavoitteen kautta päädyttiin työryhmätyöskentelyyn. Sovittuihin aiheisiin valittiin työryhmät ja työryhmille sovittiin heti lukukauden alussa koko lukuvuotta koskeva työskentelyaikataulu. Työryhmien toiminnassa pidettiin tärkeänä, että ryhmät ovat moniammatillisia, koulu- ja kuntarajat ylittäviä ryhmiä. Koordinaattorin tehtävänä oli valmistella työryhmien tapaamiset (mm. aihetta koskevan materiaalin koonti ja pohjaesitykset) ja koota yhteen työryhmissä aikaansaadut ajatukset ja materiaalit. Työryhmien jäseniä tarvittiin ennen kaikkea asiantuntija- ja ideariihiksi sekä vahvistamaan sitoutumista ja työyhteisöjen oman osaamispääoman kartuttamista. Työryhmien työskentelyyn osallistui aktiivisesti noin 60 opiskeluhuoltotyötä tekevää henkilöä seutukunnan eri kunnista ja henkilötyötunteja kertyi yhteensä noin Koordinaattorin lisäksi käytettiin useita muita asiantuntijoita sekä prosessiasiantuntijoina että vierailevina luennoitsijoina. Hankkeen tulokset, opit ja kokemukset Hankkeen aikana syntyivät syntyivät seuraavat opiskeluhuoltotyön konkreettiset ohjeistukset ja toimenpide-ehdotukset: Opiskeluhuoltoryhmien toiminnan ohjeistus Koulunkäyntiavustuksen kriteerit ja avustajan toimenkuva Nivelvaihesuunnitelma\n11 Opiskeluhuollon lomakkeisto Erityisopetukseen siirtäminen Työssäjaksamisen toimenpideohjelman otsikot Koulunkäyntiavustajien työn kehittämisen keskeiset tavoitteet Ohjeistusten lisäksi opiskeluhuoltotyötä tekevälle henkilöstölle tehtiin myös oman työn osaamis- ja osaamistarvekartoitukset. Osaamiskartoitus teki näkyväksi sen, millaisia eri osaamisalueita ja konkreettisia työtehtäviä oma työ vaatii. Se kertoi myös millä tasolla vastaaja koki oman osaamisensa olevan ja millaista osaamistasoa hän tavoittelee. Osaamiskartoitusprosessi käynnistettiin jokaisen ammattiryhmän kanssa yhteisellä prosessipäivällä, jonka aikana työstettiin oman työn tämän hetken osaamisalueet ja vaatimukset. Kartoitus toteutettiin itsearviointina webropol-työkalun avulla. Analyysista saatiin mm. seuraavia tietoja: koetun osaamisen ja tavoiteosaamisen vertailu vastaajan parhaimpina pitämät osaamisalueet vastaajan heikoimpina pitämät osaamisalueet kohdat, joissa erotus on suurin koetun osaamisen ja tavoiteosaamisen välillä sellainen osaaminen, jota vastaaja ei voi mielestään hyödyntää työssään nykyisellään riittävästi henkilökohtaiset arviot verrattuna seutukunnan keskiarvoon. Osaamiskartoituksen analyysin tuloksia käytetään henkilöstön osaamisen ja jaksamisen sekä osaamisen johtamisen kehittämiseen. Henkilökohtaista analyysiä voi jatkossa hyödyntää asianomaisen luvalla myös kehityskeskustelun tukena. Seutukunnallisista ammattiryhmittäisistä keskiarvoista voidaan johtaa täydennyskoulutussuunnitelma. Ohjausryhmä käsitteli hankkeen tuloksia pitämässään kokouksessa. Ohjausryhmä totesi, että hanke oli hyvin onnistunut, eteni tavoitteiden suuntaisesti ja sen aikana tuotettiin seutukunnalle merkittäviä tuloksia. Hankkeen tavoitteilla ja sisällöillä oli kentällä selvä tilaus, mitä osoitti mm. konkreettiseen kehittämistoimintaan osallistuneiden henkilöiden suuri määrä. Ohjausryhmä piti merkittävänä sitä, että hankkeen aikana seutukunnan opetustoimen toimijat ovat aidosti verkostoituneet yli kunta-, kouluaste- ja ammattiryhmärajojen ja tämä verkostoituminen on jatkunut myös hankkeen päättymisen jälkeen. Hankkeen aikana on tehty yhteistyötä luottamuksellisessa hengessä, mikä on luonut hyvän pohjan sille, että seutukunnan opetustoimi voi jatkossakin toteuttaa ja suunnitella yhteisiä toimintoja ja kehittämishankkeita. Hanke loi myös uskoa siihen, että yhtenä tulevaisuuden visiona voidaan pitää jopa yhteistä opetustoimen seutukunnallista psykososiaalista resurssikeskusta. Hankkeen aikana on luotu arvokkaita moniammatillisia verkostoja. Jatkotavoitteena onkin edelleen kehittää opetus- ja sosiaalitoimen yhteistyötä opiskeluhuollon saralla. Tämän tavoitteen toteutuminen jäi hankkeessa tavoiteltua pienemmäksi. Ohjausryhmä piti arvokkaana myös sitä, että yhteisten toimintaohjeiden ja työkalujen avulla opiskeluhuollollinen toiminta hankalissa asioissa on jämäköitynyt. Ohjausryhmä totesi, että hankkeen myötä seutukunnan opetuspalvelut ovat lähentyneet toisiaan. Verkostomaisen tiimityön sekä yhteisten ohjeistusten ja toimintamallien avulla jatkossakin vahvistetaan henkilökunnan jaksamista sekä tarjotaan seudullisesti tasaarvoisia opiskeluhuollon palveluita.


1 ... 132 133 134 135 Siirry alas\n« Vastaus #1995 : 01.02.2019, 19:58:07 »\nItsellä loppuvuodesta 2016 valmistettu V90 D5 AWD Polestar jossa kai kaikki varusteet, Inscription Technik Pro ja Lounge Pro. Comfort- penkit muisteilla + reisituet + kylkituet + ristiseän pahkuran säädöt. R-pakettia ei ole.\nTäsmälleen tämä kun sen uteliaisuuttani "rakensin" uudelleen.\n« Viimeksi muokattu: 01.02.2019, 20:04:27 kirjoittanut 338LM »\n2017 V90 D5 AWD inscription\n« Vastaus #1996 : 03.02.2019, 13:34:02 »\nSuomalaisen tekemä POV video S90 T8 mallista. https://www.youtube.com/watch?v=HNBuT9LC50A\n« Vastaus #1997 : 11.03.2019, 14:42:51 »\nVolvon kansainvälisillä sivuilla jo 2020 mallien kuvat ja ehkä joitain tietoja , ainakin R-designissa mustat listat ja peilien kuoret https://www.volvocars.com/intl/build/estate/v90#r-design\n« Vastaus #1998 : 13.03.2019, 22:18:23 »\nJos Volvon omat ohjauspyörät tuntuu tylsän näköisiltä. Aika jännä ettei euroopassa vielä näy noita myynnissä\n« Vastaus #1999 : 14.03.2019, 11:31:32 »\nLainaus käyttäjältä: Kaide - 11.03.2019, 14:42:51\nNäkyy olevan Inscription ja R-Design tarjouksessa. Vain noin 1000 lisähinta karvalakkiin verrattuna.\nSinänsä hauska, että autoveroton hinta on jopa halvempi kuin V60 mallissa, mutta verollinen hinta on toki 1 - 4 tonnia kalliimpi. Ei taida oikein 90-sarjalaiset enää mennä kaupaksi, kun on edullisempia uusia malleja tarjolla.\nMikähän tuon eron CO2 arvoissa mahtaa tehdä näiden mallien välillä?\n« Vastaus #2000 : 01.04.2019, 20:36:45 »\nOnko kukaan saanut kännykän peilausta toimimaan keskinäytölle Android Auton avulla? Perus AA toimii ihan ok, mutta olisi kiva saada esim. moottorin lämmöt kännykän avulla tuolle keskinäytölle. Vaatii ilmeisesti puhelimen roottauksen, mutta sitä ei viitsi tuolle työkalikalle tehdä. Täytyykö hankkia testipuhelin tätä varten?\n« Vastaus #2001 : 03.04.2019, 19:02:05 »\nTulipahan vihdoin ja viimein ajettua S90 T8 malli. Tuntui että oli äkäsempi yksilö kuin V60 T8 mutta ne continentalin kitkat on kauheat. En tiedä korostuiko ääni vielä kun muuten hiljainen auto. Edellä menevän auton nastan ropina kuului sisälle ja renkaista samanlainen ääni kuin omistakin Contin kitkoista, mutta tuossa kuulosti vielä pahemmalta. En löytänyt asetusta sille aktiiviselle äänenvaimennukselle, mutta ainakaan märällä V60 mallissa ei kuulunut rengas äänet noin pahasti sisälle. Tietty tiedä onko saman malliset renkaat alla. Muuten kyllä makea peli. Kuivalla asfaltilla Power asennossa suorityskyky oli aikas makee, mutta huomasi että kitkoillakin mentiin ihan pidon äärirajoilla.\n« Vastaus #2002 : 03.04.2019, 22:44:27 »\nLainaus käyttäjältä: Ribbe - 03.04.2019, 19:02:05\nKorvakuulolla mitattuna V90 ei ole mitenkään erityisen hiljainen auto noiden rengasäänien suhteen. Desibelimittari saattaa olla toista mieltä.\nKohta vuoden nyt ajellut ja voi todeta, että kaikkeen tottuu. Ei ole enää tullut kiinnitettyä huomiota rengasääniin, vaikka nastat alla.\n« Vastaus #2003 : 04.04.2019, 07:27:37 »\nLainaus käyttäjältä: hessu80 - 03.04.2019, 22:44:27\nKun vertasin omaan S60 heti tuon T8 jälkeen niin S90 on muuten TODELLA hiljainen auto. Kun kaikki muu ääni oli poissa niin tuo Contin kitkoista lähtevä jollotus sattuu korvaa. Äänen tunnistin omasta autosta. Tuossa vain pahempi kun leveämmät kumit. S80 ei ollut tuota kun alla oli Michelinen kitkat.\nNiin ja pure asento pelasti sen ettei tarvinut maksaa 800€ omavastuuta . Motarin rampin päässä odotin valoissa, oli itselle todella hidas liikkeelle lähtö niin nenän edestä uudehko MB vetäisi päin punaisia.\n« Vastaus #2004 : 04.04.2019, 08:23:53 »\nLainaus käyttäjältä: Ribbe - 04.04.2019, 07:27:37\nKun vertasin omaan S60 heti tuon T8 jälkeen niin S90 on muuten TODELLA hiljainen auto. Kun kaikki muu ääni oli poissa niin tuo Contin kitkoista lähtevä jollotus sattuu korvaa.\nSama pätee varmaankin kaikilla renkailla. Kun autossa ei kuulu juuri mitään muita ääniä, niin rengasäänet korostuvat.\nTähän auttaa vanha konsti: laittaa radion kovemmalle.\n« Vastaus #2005 : 04.04.2019, 14:13:11 »\nTäytyy tosissaan nukkua että Purella saa verkkaisen lähdön. Jotain 95% oululaisista jää jälkeen kun lähtee sotanorsulla sähköllä valoista.\n« Vastaus #2006 : 04.04.2019, 15:18:19 »\nLainaus käyttäjältä: TOK - 04.04.2019, 14:13:11\nJoo pysyy purella liikenne virrassa, mutta lähinnä ettei ollut mikään F1 tyylinen lähtö kuten itsellä normaalisti. Eilen oli kuivat tiet niin oikeasti power asennossa suorituskyky oli aika makee\n« Vastaus #2007 : 04.04.2019, 18:22:07 »\nValoista lähtee aika selvästi nopeemmin ku virta... mutta onhan se powerilla vielä jotain ihan muuta.\n« Vastaus #2008 : 23.04.2019, 19:25:23 »\nMitkä noi on? 1*7cm läpyskät jotka näkyy tollee ja tuntuu pinnassa. Etupenkkien ulkoreunassa..\n« Viimeksi muokattu: 23.04.2019, 19:26:54 kirjoittanut AnttiG »\n« Vastaus #2009 : 02.05.2019, 20:48:56 »\nKellään kokemusta esimerkiksi noista michelin acoustic renkaista? Itellä alla Pirellit ny ja mielelläni laskisin melutasoo kun rupee nykyset oleen kohta "valmiit".\nMites onko kellaan taksityyliin 17 tuuman vanteita, niistä apua?\n1 ... 132 133 134 135 Siirry ylös


Kokeile kauppareissua ilman muovia! - Ewwr\nKokeile kauppareissua ilman muovia!\nMuovi on verrattoman monikäyttöinen hyödyke. Se on tehnyt lukemattomista asioista helpompia pakata, muotoilla ja tuottaa. Samalla siitä on tullut erottamaton osa arkeamme. Tarpeettomalla muovin käytöllä ja huolimattomalla muovijätteen käsittelyllä olemme kuitenkin aiheuttaneet myös isoja ekologisia ongelmia. Maailman meret täyttyvät muoviroskasta, ja muovin tuotanto kiihdyttää ilmastonmuutosta.\nMuoviton vaihtoehto -kampanja aktivoi yritykset miettimään vaihtoehtoja muovin käytölle ja tarjoamaan näitä myös kuluttajille. Ennen kaikkea tavoite on herättää miettimään muovin välttämättömyyttä, sen hallitsevaa roolia arjessamme ja mahdollisuuksia välttää muovin turhaa käyttöä. Paras luonnonvara on säästetty luonnonvara.\nMuoviton kauppareissu -haasteen heitämme sinulle! Ideana on kokeilla normaalia kauppareissua välttäen muoviin pakattuja tuotteita. Ota siis haaste vastaan ja tee seuraava kauppareissu ilman muovia.\nYksinkertaiset ohjeet: Mene ruokakauppaan, jätä muoviin pakatut tuotteet kaupan hyllylle, osta muovittomia vaihtoehtoja ja katso kuinka kävi. Saitko kaikki tarvitsemasi tuotteet ostoskoriisi? Mikä on turhaa muovin käyttöä? Jaa kokemuksesi tunnisteella #muoviton ja haasta kaverisi mukaan Facebookissa tai Twitterissä!\n← Tiedote: Jätteen vähentämisen idea leviää ympäri Suomen\tKiitos kaikille, ensi vuonna uudelleen! →


Valitse toimiala\t Kaikki toimialat Alihankintaa yrityksille (8) Hotelli- ja ravintola-ala (4) Kiinteistöpalveluala (3) Konsultointi ja valmennus (5) Lainopillinen ala (0) Luonnontiede, maa- ja metsätalous (6) Muoti ja kauneudenhoito (6) Sisustus ja lahjatavarat (21) Taiteet, viihde ja virkistys (24) Taloushallinto ja tilintarkastus (0) Tekniikka ja elektroniikka (3) Terveys ja hyvinvointi (14) Turvatuotteet (2) Yritystuotteet ja -palvelut (14)\nValitse maakunta\t Kaikki maakunnat Ahvenanmaa (0) Etelä-Karjala (0) Etelä-Pohjanmaa (0) Etelä-Savo (0) Kainuu (0) Kanta-Häme (4) Keski-Pohjanmaa (0) Keski-Suomi (0) Koko Suomi (29) Kymenlaakso (0) Lappi (0) Pirkanmaa (4) Pohjanmaa (0) Pohjois-Karjala (0) Pohjois-Pohjanmaa (4) Pohjois-Savo (0) Päijät-Häme (1) Satakunta (0) Uusimaa (26) Varsinais-Suomi (2)\nHakutuloksia yhteensä: 62\nHieronta-Siru tarjoaa rentoutusta ja hemmottelua klassisen hieronnan keinoin.\nHyvän Mielen Pelit ry\nHyvän mielen pelit on pääkaupunkiseudulla toimiva mielenterveysyhdistys, joka tarjoaa mielenterveyskuntoutujille työkokeilua, työharjoittelua ja palkkatuettua työtä pelialalla.\nPannukahvia, teetä, herkkuja ja hyvää seuraa olohuonekahvilassa keskellä kaupunkia!\nIPI tarjoaa maukkaita tuotteita ja persoonallista palvelua ihastuttavassa tilassa Kalliossa, Porthaninkatu 13.\nPuhelimet, televisiot, turva- ja antennituotteet saat tukku- ja kuluttajamyyntinä maahantuojan verkkokaupasta.\nJuki Visuri Photography\nValokuvausta sekä graafista suunnittelua ja toteutusta.\nAkryyli- ja akvarellitekniikalla toteutettua kuvataidetta ja runoja. Runokuvakortteja myös tilauksesta esimerkiksi juhlapäivien onnitteluihin! Tuotteet ja palvelut – Kuvataidetta (akryylit, akvarellit)…\nKati Lepistö työskenteli valokuvamallina, kunnes halvaantui ja menetti puhekykynsä. Hän jakaa nyt aktiivista elämää bloggarina ja yrittäjänä, pitämällä luentoja ja puheita.


Voihan pöpö, mä olen pipi. – Elina Heidi Rinkeli\nVoihan pöpö, mä olen pipi.\n03/01/2013 22/10/2016 Elina\nKyllä sitä taas muistelee kaiholla terveitä päiviä. Vaikka vatsatauti ja kuumeilu eivät kaikkein vaarallisimpia tauteja olekaan, eivät tuskallisimpiakaan, niin syvää arvostusta omaa terveyttä kohtaan ne saavat silti tuntemaan. Mikä on kaiketi vain hyvä juttu. Vaikka itse vessassa juokseminen ja kuumehoureilu eivät lukeudukaan lempivapaa-ajanviettotapoihini. Onneksi sitä tavaraa ei loputtomiin voi ulos tulla, jossain vaiheessahan sen on väistämättä loputtava… Okei, yök. 😀\nTällainen tulijainen itselleni siis ulkomailta – ja omanani se saisi pysyäkin. Jaloa. Heh. Vuosi sitten joulukuussa onnistuin nappaamaan Brysseli-reissulta samanlaisen pöpön. Silloin tie vei sairaalaan ja tiputukseen asti, nyt olen onneksi saanut mongertaa ja valittaa kotona, omassa sängyssä. Alkaahan näitä hyviä puolia löytymään, kun asioita vain kaivelee ja kääntelee, kurkkii kivien alle. Niin ja toin minä joitakin kunnollisia (no, mitä vatsatauti on, jos ei kunnollista!?) mukavia tulijaisia reissultamme niin itselleni kuin Santulle ja parhaalle ystävällenikin. Hiukan rajoitteita asetti matkatavaroiden painorajoitukset, jotka paukkuivat ainakin äidin osalta. Minähän en syyllinen tähän ollut millään tavoin… Näin jälkiviisaana tosin olisin voinut ehkä jättää jotkut kuudesta kenkäparistani kotiin odottamaan Suomen kesää.\nMutta minkäs sille voi. Välttämättömät asiat on aivan pakko saada mahdutettua jollain tapaa laukkuihin. Vai silmiäkö sitten vain pyöritellään lomakohteessa, kun aallot ovat vieneet bikinien alaosan ja varapareja ei ole tilanpuutteen vuoksi kelpuutettu mukaan? Tilanpuutetta ei ole olemassa, vain järjestelykysymyksiä. Senpä vuoksi en voinut jättää ostamatta Santulle hurjan söpöjä Calvin Kleinin minihajuvesipulloja, jotka hurmasivat minut miniydellään. No, olivat ne kiva tuoksuisiakin, kun kotiin palattuani nuuhkaisin:-) Olen käynyt tuoksuttelemassa säännöllisin väliajoin yhtä pulloa viidestä, sillä se tuo elävästi mieleen matkamme – etenkin lento-osuuden (itse asiassa olen kaiketi aika höpsö, sillä kuka nyt haluaisi muistella sellaista lamaannuttavaa pelkoa ja paniikkia, jota koin menomatkalla:D). Taisi olla stuertti olla minien ystävä hänkin…\nViime päivät olen elännyt oikeastaan paahtoleivällä, kalkkunanakeilla ja mehukeitolla. Sekä muutamilla suklaakonvehdeilla. Havahduin eilen siihen, etten ole syönyt tänä jouluna (tai vuotena) yhden yhtä Pandan suklaacrispykonvehtia. Kuulostaa ehkä oudolta, mutta minulla on ikävä nälkää, sitä tunnetta, kun tekee mieli tyhjentää koko jääkaappi (salitreenin jälkeen). Tällä hetkellä kaikki etoo enemmän tai vähemmän (hyvinä hetkinä jäätelö hivelee ajatuksiani). Olen testannut itseäni: kuvitellut lämpimän jauhelihakastikekeon eteeni ja sen kylkeen kasan nauhapastaa, leikitellyt ajatuksella tilata oikein juustoinen pitsa suoraan kotiovelle (jota en ole tehnyt valehtelematta viiteen vuoteen). Ei mitään tuntemuksia. Paitsi yökötystä. Olenkin jättänyt asettamani ravintoraamit odottamaan terveitä päiviä ja antanut itseni puputtaa pullaleipää ja napsia namuja, en ole pitänyt niin tarkkaa kirjaa proteiinin saannista tai porkkanan jyrsimisestä. Ehkä iltapalaksi otan nökäreen mustikkajäätelöä Totalin sijaan. Ei se ole niin justiinsa, sillä tiedän palaavani kivuttomasti ja huomaamattani takaisin terveelliseen ruokavalioon. Itse asiassa ihmettelen, kuka kumma jaksaa syödä päivästä ja viikosta toiseen leipää, joka ei anna hampaille minkäänlaista työtä? Vannon edelleen jälkiuuniruispalojen nimeen.\nOlen nukkunut kahdentoistatunnin yöunia, potenut unettomuutta seuraavana iltana, johtuen huolista opiskeluihin liittyen. Olen makoillut kyljelläni, tankannut nestettä, vaihtanut oikealle kyljelle, jyrsinyt nakkia, dipannut sitä ketsuppiin, joka tursuaa vielä tälläkin hetkellä rikkinäisestä muovipullostaan, joka puolestaan koki kovia valitettavan raivonpuuskan vuoksi. Olen mitannut kuumetta ainakin vartin välein, toivonut sen laskevan, mutta todennut vilunväristysten saattelemana suunnan olevan jälleen ylöspäin. Olen haikaillut salille ja lenkkipolulle, pakottanut pahasta olosta huolimatta itseni syömään voimien kartuttamiseksi, purskauttanut Pirkka-miniluumutomaatin sisälmykset tietokoneennäytölle (vahingossa), ollut varma paisuvani sairastelun ja liikuntatauon aikana, toisena hetkenä kuitenkin napsinut hyvillä mielin konvehteja ja rusinoita. Olen jonottanut terveyskeskuksessa, käynyt verikokeissa ja saanut reseptilääkettä, mongertanut kuumehoureissa ja niellyt pakon edessä pillereitä. Suurimman osan ajasta olen kuitenkin juossut vessassa.\nNiin ja haikaillut takaisin lämpöön. Of course.\nToivon todella, että teidän vuotenne on alkanut edes hiukan paremmissa merkeissä?:-)\nIhan pikkuisen olen jaksanut hörähdellä Jenna Marblesille. Ihan hiukan vain.\nEdellinen artikkeli Rinkelin tulevaisuus\nSeuraava artikkeli Matkapläjäys!\n6 vastausta artikkeliin “Voihan pöpö, mä olen pipi.”\nVoi paranemisia sinne sängyn pohjalle! Olet ihana, etkä varmasti paisu, vaikka vähän sairasteletkin ja napsit konvehteja:D Se on oikeutettua pipinä ja terveenä:)\nParanemisia! Ihan hyvillä mielin voit nyt syödä mitä huvittaa 🙂 Itsekin olen Jälkiuunipalojen todellinen fani, heh!\nHaha mä oon kanssa joskus kipeenä ja väsyneenä (no okei joskus muulloinkin) höröttänyt vedet silmissä tolle J. Marblesille. Etenkin tuo ”how diets work” osui ja upposi, kun siihen ekaa kertaa törmäsin. Meinasin kuolla nauruun 😀 Selkeä imitaatio mun käytöksestä haha.\nKiitos!<3 No niin on! Vaikka mieluummin ottaisin kyllä terveyden kuin konvehdit, haha.\nJep, Jälkkäreissä on jotain syötävää! Ja kiitos:-)\nHaha, joo itse vasta löysin noi Marblesit – tulen kaikessa vähän jälkijunassa. Jostain syystä noi ei Santtuun uponnut ihan yhtä syvälle, kun illalla pakotin katsomaan:D\nKiitos, pikkuhiljaa hyvä tulee, toivottavasti!:-)


Akryylinitriilibutadieenistyreeni, kestävä muovilaatu, jota käytetään teollisuudessa kestävien, kevyiden, muotitettujen tuotteiden valmistamiseen.\nCH[e]2[/e]=CHCOO- Vinyyliperheeseen kuuluva esteri.\nAkrylaattipohjainen synteettinen kuitu.\nVettä sisältävä aine tai materiaali.\nAlkali- tai ammoniumhydroksidipohjainen metalli. Alkalimetalleihin kuuluvat litium, natrium, kalium, rubidium ja cesium.\nHapettomassa ympäristössä organismissa tapahtuva kemiallinen reaktiosarja.\nEtikkahapon suola tai esteri, jonka kaava on CH[e]3[/e]COO-.\nCH[e]3[/e]COOCH[e]3[/e] Liuottimena ja yleisesti orgaanisissa synteeseissä käytettävä neste. Liuottaa liimaa ja selluloosapohjaisia kuituja.\nC[e]2[/e]H[e]2[/e] Reagoi kloridihapon kanssa, jolloin tuloksena on vinyylikloridia. Korkea palamislämpötila mahdollistaa metallien, kuten alumiinin, kuparin, ruostumattoman teräksen ja metalliseosten juottamisen.\nKuvaa tuotetta, joka hajoaa luonnollisesti ja nopeasti kasvien lannoittamiseen tai kasvun edistämiseen käytettävään muotoon.\nC[e]4[/e]H[e]8[/e] Väritön neste, jota käytetään teollisuudessa liuotteena.\nRanskalainen julkinen tutkimuslaitos, joka pyrkii parantamaan turvallisuutta ja kestävää kehitystä rakennusalalla. Vrt. yksityiseen, brittiläiseen BRE-konserniin.\nKoodi, joka ilmaisee kosteuden- ja vedenkestävyyttä puutuotteissa, kuten vanerissa. Koodit perustuvat standardeihin, esim. Iso-Britannian WBP-vaneri.\nVanerityyppiä kuvaava koodi.\nPursottamalla tehty monikerroksinen muovi.\nTärkkelyksen pilkkoutumistuote, jota syntyy tärkkelyksen kuumennuksen tai hydrolyysin aikana liimaa valmistettaessa.\nLiitos, joka huomioi lämpötilamuutosten aiheuttaman liikkumisen.\nPolymeerit ja elastomeerit yhdistävä aine.\nPaisutettu polystyreenimuovi eli styrox. Valkoinen ja kiinteä vaahtomainen materiaali, jota käytetään esineiden suojaamiseen.\nKumipuusta uutettu elastinen polymeeri, joka sisältää kumia, lateksia, neopreenia ja silikonia.\nKahden luonnostaan toisiinsa sekoittumattoman nesteen seos.\nSyklisistä eettereistä valmistettu makromolekulaarinen yhdiste, jota käytetään liuotteiden ja muovien valmistuksessa.\nSyklinen eetteri, jota käytetään liuotteiden ja muovien valmistuksessa.\nC[e]2[/e]H[e]4[/e]0[e]2[/e]. Etikassa esiintyvä syövyttävä happo, jota voidaan käyttää antiseptisena aineena tai desinfioinnissa.\nC[e]2[/e]H[e]4[/e] Hiilivety, myös R1150. Käytetään polyvinyylikloridin (PVC) ja muiden muovien valmistuksessa.\nLämpömuovattava kopolymeeri, jolla on sulaliiman ominaisuudet.\nLiimojen valmistuksessa käytettävä polymeeri.\nKontaktiliima, joka kiinnittyy liuotteen haihtuessa.\nLämpötilan muutoksia kestävä hartsi, jota käytetään pääasiassa rakennusalalla ja kuljetusteollisuudessa.\nTekniikka, joka mahdollistaa joustavan mutta kestävän kiinnityksen äärimmäisissä olosuhteissa.\nSienten kasvua ehkäisevä tuote.\nTuote, joka suoja puuta haitallisilta mikro-organismeilta ja estää niiden kehittymistä.\nC[e]3[/e]H[e]8[/e]0[e]3[/e] Erilaisten lääkeaineiden ja sellofaanin valmistuksen aikana tapahtuvan saponifikaatioreaktion sivutuotteena syntyvä aine.\nTuote, joka tehokkaasti poista oksidit metallin pinnalta.\nOrgaaninen yhdiste, joka koostuu vain hiilestä ja vedystä, viittaa myös öljyyn ja maakaasuun.\nHiomapaperi (hiekkapaperi, piikarbidipaperi)\nTaipuisa ja kestävä arkki, johon on liimattu teräviä, hiovia hiukkasia. Hiomapaperia käytetään käsin tai koneellisesti kaikenlaisten metalli-, puu- ja muovipintojen yms. hiomiseen.\nPolymeeri, jossa ketjun terminaatioita on keinotekoisesti muutettu kiinnittymisen tehostamiseksi.\nVeden ominaisuuksia koskeva tutkimus.\nC=N=O Orgaaninen komposiitti, jota käytetään paperin, liiman, tekstiilien ja eristeiden valmistuksessa.\nHeterogeeniset osat automaattisesti yhdistävä.\nJako-osa / putki\nPääasiassa kumista valmistettu, autoteollisuudessa käytetty putki, joka kuljettaa ilmaa tai polttoainetta moottorinosien välillä.\nSeinän tai pylvään ja lattian yhtymäkohdassa oleva osa, joka useimmiten kiinnitetään seinään.\nKaksi tasoa sisältävä tuote.\nOven, ikkunan tai erkkerin yläpuolella oleva vaakasuuntainen tukirakenne.\nYhden värin valööreillä tehty maalaus.\nIlmiö, jossa neste nousee tai laskee nesteen ja kiinteän aineen välisten molekyylivoimien vaikutuksesta.\nMaidosta saatava kuitu tai proteiini, jota käytetään maalin sidosaineena.\nKemiallisen reaktion nopeuden muuttaminen reaktion lopputuotetta muuttamatta.\nAdjektiivi, joka ilmaisee ionin tai ioniryhmän kulkeutumista katodille kun aineen rakenteessa on positiivinen sähkövaraus.\nVäline, joka helpottaa kehysten puristamista.\nParketin asennus kiinnittämättä lautoja lattiaan vaan ainoastaan toisiinsa.\nParketti, jonka lautoja ei kiinnitetä lattiaan vaan ainoastaan toisiinsa.\nTapetti kiinnitetään seinään kevyesti painamalla keskeltä sivuille suuntautuvin vedoin.\nTapetin kiinnitys seinään keskeltä sivuille suuntautuvin vedoin.\nErittäin kestävä PVC, joka ei altistu korroosiolle.\nSynteettinen elastomeeri, joka tunnetaan myös nimellä neopreeni.\nUlkonevista ristiin menevistä viivoista koostuva koriste.\nEetterin ja alkoholin seos.\nUseasta meeristä koostuvista makromolekyyleistä muodostuva kemiallinen yhdiste.\nKoristeellisten yksityiskohtien lisääminen.\nViittaa pehmentämättömään PVC muoviin, joka ei altistu korroosiolle.\nOhut ja kevyt, ryppypintainen kangas.\nSelluloosa ja polyesterikuitupohjainen, erittäin kestävä tekstiili.\nNestekaasu (LPG, Liquefied Petroleum Gas). Öljynjalostuksen sivutuote, jota käytetään yleisesti polttoaineena.\nHiekkaa, sementtiä ja että sisältävä massa, jota käytetään rakentamiseen ja remontointiin.\nEsimerkiksi lattialaattoja ympäröivä sauma.\nHartsilla tai silikonilla yhteen liitetyistä useista samanlaisista kerroksista muodostettu materiaali, laminaatti.\nToisiinsa liitetyistä materiaaleista (esimerkiksi puusta) valmistetun tiheän ja kestävän levyn nimi.\nRullasta leikatun tapettipalan leveys tai pituus.\nLevitysaika / tartuntakuiva\nOsoittaa ajan, joka kuluu levityksestä sen kuivumiseen tartuntakuivaksi.\nLevittää liisteriä tapettiin.\nLiisterin levittäminen liimattavaan kohteeseen, esimerkiksi puuhun, tapettiin, julisteeseen jne.\nAine, joka pystyy liuottamaan muita aineita muuttamatta tai heikentämättä niiden kemiallisia ominaisuuksia.\nMedium Density Fiberboard, puolikova kuitulevy, jota käytetään remontoinnissa ja kalusteissa.\nMatriisi / ohjain\nMalli, jota käytetään yleisesti kaksiulotteisen tiedon havainnollistamiseen.\nTunnetaan myös nimellä tioli. Alkoholeihin verrattava orgaaninen yhdiste, jonka erikoisominaisuutena on voimakas sitoutuminen elohopeaan. Tioleilla on voimakas ja paha haju.\nToimenpide, joka tähtää oksidien puhdistamiseen metallin pinnalta.\nVesiliukoinen yhdiste, jota käytetään vesipohjaisissa maaleissa, tekstiileissä ja pahvin valmistuksessa.\nOhuella muovikerroksella päällystetty.\nNeopreeni eli kloropreenikumi on synteettinen kumimateriaali.\nHyytelömäistä nitroselluloosaa kutsutaan kollodiumiksi.\nTunnetaan myös nimellä Téflon®. CF[e]2[/e]-CF[e]2[/e] Kemiallisia tuotteita ja lämpöä kestävä polymeeri, jota käytetään tarttumattomissa pinnoitteissa.\nTunnetaan myös nimellä polyuretaani (PU). Käytetään yleisesti puuliimana vedenkestävyytensä ansiosta.\nNesteen paineen mittaukseen käytettävä laite.\nTensidimolekyyli koostuu kahdesta osasta: vesiliukoisesta osasta ja öljyliukoisesta osasta. Näitä molekyylejä esiintyy erityisesti puhdistusaineissa.\nTunnetaan myös nimellä tensidit. Runsaasti vaahtoavat, likaa irrottavat yhdisteet, jota käytetään pesuaineissa ja kosmetiikassa.\nPasta, joka syntyy sekoitettaessa jauhemaista polymeeriä pehmittimeen.\nLattian tai maalin kiinnittymistä edistävä pinnoite.\nPoistaja / irrotinaine\nAine, joka poistaa tai puhdistaa.\nAkryyliseos, joka polymerisoituu kuivuessaan ja muuttuu vahvoissa liimoissa käytettäväksi paksuksi pastaksi.\nTekstiiliteollisuudessa muovimateriaalien valmistukseen käytettävä polymeeri.\nLyhenne PBI. Erittäin kestävä synteettinen kuitu, jota käytetään erityisesti korkeita lämpötiloja kestävien köysien ja liitosten valmistamiseen.\nPolymeerejä, joissa esteriryhmät ovat keskeisinä rakenteellisina osina.\n(CH[e]2[/e]=CH[e]2[/e])[e]n[/e] Polyeteeni (lyhenne PE) on kemiallisesti reagoimaton muovi, jota käytetään yleisesti muovikassien valmistukseen.\nPehmeä, kestävä ja helposti syttyvä muovi.\nVedenpitävä muovikalvo, jota käytetään suojaamaan vedeltä ja kosteudelta.\nPolyeteeniä, jonka tilavuutta on kasvatettu.\nPolymeeri, jota käytetään erilaisissa liimoissa, lakoissa ja kalvoissa.\nMakromolekyyli, joka sisältää toistuvia rakenneyksiköitä. Polymeereja ovat esimerkiksi kumi, selluloosa, polyamidi ja polyeteeni.\nMolekyyli, jossa useat monomeerit ovat liittyneet toisiinsa prosessissa, jota kutsutaan polymeraatioksi.\nYhdistää useita samankaltaisia molekyyleja polymeeriksi.\nUseiden samankaltaisten molekyylien (rakenteiden) yhdistäminen makromolekyyliksi.\nC[e]n[/e]H[e]2n[/e]+2O[e]n[/e] Monenarvoinen alkoholi, joka tunnetaan myös nimellä etyleeniglykoli. Käytetään vaahtojen valmistukseen.\nTunnetaan myös nimellä polypropyleeni. (CH2-CH-CH3) Polypropeeni on polymeeri, jota käytetään autoteollisuudessa muoviosien, kuten puskureiden valmistukseen, mutta myös elintarvikepakkausten ja joidenkin paperilaatujen valmistuksessa.\nLyhenne PP (CH[e]2[/e]-CH-CH[e]3[/e])[e]n[/e]. Polypropeeni on polymeeri, jota käytetään autoteollisuudessa muoviosien, kuten puskureiden valmistukseen, mutta myös elintarvikepakkausten ja erilaisten papereiden valmistuksessa.\nLyhenne PS. Polystyreeniä saadaan styreenin polymerisaation tuloksena. Useimmiten polystyreeniä käytetään paisutettuna, jolloin se muodostaa valkoisen suojaavan vaahdon (styrox). Käytetään myös jäykkien muovien ja elintarvikepakkausten valmistukseen.\nLyhenne PUR (PU). Käytetään yleisesti puuliimana vedenkestävyytensä ansiosta.\nKutsutaan myös polyvinyylipolymeeriksi. Yksi valkoisen liiman pääkomponenteista.\nLyhenne PVA. ”Valkoisena liimana” tunnettua liimaa käytetään huokoisten materiaalien liimaamiseen. Käytetään paljon kirjansidonnassa.\nCH[e]2[/e]-CH-O-COH[e]3[/e]. Liimojen, kalvojen, maalien ja lakkojen valmistuksessa käytettävä lämpömuovattava polymeeri.\nCH[e]2[/e]=CHCl Teollisuudessa laajalti käytetty muovi, kloridin ja polyvinyylin yhdistelmä, jota tuotetaan vinyylikloridista.\nCH2=CHCl Tavallisesti kiinnittämiseen ja juottamiseen, mutta myös erilaisten muovien, esimerkiksi putkissa käytettävien muovien valmistukseen käytettävä polymeeri.\nKoristeena käytettävä kudottu tai punottu nauha.\nRakennus- tai puusepäntyössä käytettävä työkalu, jonka avulla kaksi osaa saadaan puristettua mekaanisesti yhteen.\nMuovin pusertaminen suulakkeen läpi sen nesteyttämiseksi.\nRadikaaleilla on suuri merkitys muun muassa polymeroinnissa.\nSynteettinen kumi eli SBR-kumi, jota käytetään renkaissa, purukumissa ja auton osissa.\nKaliumnitraatti, luonnossa esiintyvä typpihapon kaliumsuola, jota saattaa kerääntyä rakennusten seinille tai lattioille valkoisina kuituina.\nNitroselluloosan ja kamferiin yhdiste, jota käytettiin ensimmäisissä kaupallisissa muoveissa.\n(C[e]6[/e]H[e]10[/e]0R)[e]n[/e] Hiilihydraattikomponentti, jota esiintyy kasvisolujen seinämissä.\nSelluloosaa tai selluloosan komponenttia sisältävä.\nTunnetaan myös nimellä polysiloksaani. Silikoneja voidaan käyttää eri muodoissaan monien erilaisten tuotteiden valmistukseen. Silikoni voi olla nestemäistä, geeliä, kumimaista tai täysin kiinteää, ja sitä voi esiintyä liimoissa, tiivisteissä ja muissa kiinnitinaineissa.\nSilloitus / retikulaatio\nViittaa polymeerin muokkaamiseen mikromolekyylejä sitomalla.\nMeksikossa kasvavasta agaave-puusta saatava kuitu, josta tehdään köyttä ja eräitä tekstiilejä.\nAineet, jotka kemiallisen reaktion vaikutuksesta muuttuvat.\nSula- tai kontaktiliima.\nKuvaa ainetta, joka muuttuu tarttuvaksi kuumennettaessa.\nSO[e]2[/e]OH Aine, jota esiintyy tietyissä suoloissa ja estereissä.\nNestevirtausta suuntaava ja kuristava kapea osa.\nSyanoakrylaattipohjainen liima, joka muodostaa erityisen vahvan liimauksen.\nPöytä, jota käytetään tapettivuotien valmisteluun ja liisteröintiin.\nPellavan tai hampun puhdistusjäte.\nLiiman tai eristeen välittömästi kiinnittävät ominaisuudet. Liimattu esine kiinnittyy pintaan (jopa pystysuoraan) välittömästi, mutta kaikki liiman kiinnittävät ominaisuudet eivät heti toimi. On tärkeää odottaa liiman kuivumista pakkauksen ohjeiden mukaisesti ennen painon kohdistamista liimattuun esineeseen.\nKiinnittää heti. Kiinnitys ei kuitenkaan ole pysyvä, ja liimatun kohteen saa altistaa painolle vasta valmistajan ilmoittaman kuivumisajan kuluttua. Kuivumisaika ilmoitetaan tuotepakkauksessa.\nLevityksen jälkeen tarttuvapintaiseksi kuivunut liima.\nSeinän tai korotetun pinnan tasoerojen poistaminen.\nSeinäpinnan tai kohokuvion tasaaminen.\nKuoppien ja kohoumien poistaminen pinnasta.\nTunnetaan myös nimellä polytetrafluorieteeni, lyhenne PTFE. Kemiallisia aineita ja korkeita lämpötiloja hyvin kestävä polymeeri, jota käytetään myös tarttumattomissa pinnoitteissa.\nMittaa ympäristön kosteuden lämpötilan ja kosteusprosentin mukaan.\nPolymeeri, joka muuttuu pehmeäksi, nestemäiseksi ja muovattavaksi lämmön vaikutuksesta.\nTunnetaan myös nimellä tetrametyleenioksidi. Liuotteena käytetään usein eetteriä.\nNesteen vuotaminen seinistä.\nC[e]2[/e]HCl[e]3[/e] Tunnetaan myös nimellä trikloroetyleeni ja trileeni. Ainetta käytetään tavallisesti liuottimena. Se ei ole erityisen helposti syttyvää.\nKuvaa tapaa, jolla puiset tai metalliset koolingit tai kannattimet pitävät rakennetta pystyssä.\nRakennustyössä käytettävä puinen tuki, jota kutsutaan myös kannattimeksi.\nPeitetty kerroksella, joka palaa erittäin huonosti.\nTärkkelystä sisältävä aine.\nHalkeaman tai reiän peittäminen täytteellä.\nKuvioida pintaa tekemällä siihen uurteita.\nValon vaikutuksesta toisiinsa kiinnittyvät ja verkottuneen rakenteen muodostavat polymeeriketjut.\nVedeltä ja kosteudelta suojaava käsittely.\nAine, jossa ei ole vettä\nVedessä tai märässä ympäristössä liukeneva.\nVesiliukoinen tai vetisessä ympäristössä liukeneva solunsisäinen hiilihydraattimassa.\nViistoksi leikattu reuna esimerkiksi pöydässä tai kehyksessä.\nYhdiste, josta voidaan polymerisoinnin avulla tuottaa muovia.\nCH3COO-CH=CH2 liuottimissa esiintyvä neste. Käytetään myös tietyissä tekstiileissä ja papereissa.\nBrittiläinen Water Regulations Advisory Scheme eli WRAS on veden laadun parantamiseen keskittynyt organisaatio.\nAineen, esim. liiman ylimäärä.


Mielikuvitus pääsee lentoon joulujulisteita katsellessa - Itä-Häme.fi\nAjan tasalla 5.12.2018\nMielikuvitus pääsee lentoon joulujulisteita katsellessa\nAnders Olssonin (1913-1999) työt ovat Karvosten ykköskeräilykohteita. Kuva: Anna Onali-Ovaska\nHelge Artelius (1895-1989) tuli tunnetuksi erityisesti paperisista pöytäkoristeista. Kuva: Anna Onali-Ovaska\nErik Forsmanin maalauksesta ehkä 1940-luvulla painettu juliste on peräisin Reijo Karvosen lapsuudenkodista. Hauras juliste on kestänyt hyvin vuosikymmenten kulumisen. Kuva: Anna Onali-Ovaska\nSirpa ja Reijo Karvonen ovat keräilleet joulujulisteita vuodesta 1977 alkaen. Kuva: Anna Onali-Ovaska\nTonttu kiipeää suksineen haarakäyntiä mäkeä ylös. Ilme on hieman nyrpeä, ehkä jaloissa painaa maitohappo. Vieressä tonttukollega laskettelee suksillaan, vetojuhtina on kaksi velmua porsasta. Pari tyyppiä on rinteessä rähmällään. Ruotsalaisen taiteilijan Anders Olssonin (1913-1999) näkemys jouluisesta mäenlaskusta on varsin hilpeä.\nRuotsissa taiteilijoiden maalauksista painettiin joulujulisteita. Se oli maan tapa erityisesti aikana, jolloin ei ollut televisiota viihdyttämässä pitkinä joulunpyhinä. Nyt valittu joukko joulujulisteita on koottu näyttelyyn Sysmän Töijensaloon Niinilehdon tupaan.\nNäyttelyn julisteet ovat peräisin tilan omistajien Reijo ja Sirpa Karvosen kokoelmista. Karvoset ovat keränneet joulujulisteita vuodesta 1977 alkaen.\nHarrastuksen juuret lapsuudessa\nKeräilyharrastus juontaa juurensa 1950-luvun Kuusamoon, Reijo Karvosen lapsuudenkotiin. Siellä julisteet kuuluivat joulukoristeluun tarkan protokollan mukaan: ne kiinnitettiin aina samoihin paikkoihin. Vanhin säilynyt juliste on Erik Forsmanin ehkä 1940-luvulla maalaama kuva maalaisperheen joulunvietosta.\n– Lapsuudessani julisteita katseltiin pitkään ja kuviteltiin mitä niissä tapahtuu. Oli jännää ajatella, mitä löytyy esimerkiksi suljetun oven takaa, Karvonen kertoo.\nJulistetta ei pidä muovittaa\nKarvosen lapsuudenperheen aikaisia julisteita on säilynyt kymmenkunta. Sodan jälkeen julisteet painettiin hauraalle paperille ja siksi niiden säilyminen on pienoinen ihme. Siitä voi kiittää Karvosen äitiä, joka oli tarkka julisteista. Joulun jälkeen ne rullattiin ja pantiin vintille säilöön.\nYksi julisteista tosin meinasi kohdata loppunsa, kun nuori Reijo Karvonen laittoi sen päälle kontaktimuovin.\n– Ajattelin silloin, että se auttaa julistetta säilymään, mutta eihän se niin mene. Myöhemmin irrotin kontaktimuovin julisteen päältä. Työkaluina olivat ovenhakanen ja kuumennettu kynttilänvaha, joiden avulla muovi irtosi milli milliltä.\nOperaatio oli suuri riski, mutta juliste kesti sen.\nTällä hetkellä Karvosten kokoelmissa on noin 140 joulujulistetta. He ovat kasvattaneet kokoelmaa pikku hiljaa. Avainasemassa ovat olleet matkat Tukholman vanhaan kaupunkiin. Moni juliste on löytänyt tiensä Karvosten kokoelmiin juuri Gamla Stanin kivijalkaliikkeistä.\nJulisteet ovat innoittaneet heitä myös tutkimaan tonttutaiteilijoiden taustoja. Anders Olsson esimerkiksi paitsi loi taidokkaita satumaailmoja ja yksityiskohtaisia pihapiirejä, maalasi myös kuvia tyttökalentereihin.\n– Olssonin tytöt olivat muodokkaita. Kuvat olivat viehkeitä, mutta eivät nykykriteereillä rohkeita, kertoo Sirpa Karvonen.\nVuosien varrella Olssonin töistä tuli Karvosten ykköskeräilykohteita. Onko jotain, mitä kokoelmasta puuttuu? Kyllä vaan. Reijo Karvonen osoittaa kahta tuvan seinälle kehystettyä julistetta.\n– Nämä ovat peräisin Kuusamosta, mutta en tiedä kuka nämä on maalannut. Tältä tuntemattomalta taiteilijalta haluaisin enemmän töitä.\nWanhat joulujulisteet -näyttely on avoinna Niinilehdon tuvassa Sysmässä (os. Töijensalontie 495) kahtena seuraavana viikonloppuna (8.-9.12. ja 15.-16.12.) kello 12-16.\nTaide Kulttuuri Viihde Maalaustaide Vapaa-aika Yleiset vapaapäivät\nKari Heiskanen ohjaa Riemurahat Heinolan kesäteatterissa - lipunmyynti alkoi keskiviikkona\nJorma Hynnisen ja Jaakko Ryhäsen Heinolan-konsertti loppuunmyyty\nKohtalotoverit auttoivat heinolalaisäidin jaloilleen\nMies löi toista kirveellä – tekoa vierestä seurannut rikoskumppani valitti hoviin ja sai kovemman tuomion\nHeinolaan asettuneilla maahanmuuttajilla on kova motivaatio oppia suomen kieltä\nKartanon maita Sysmässä ostanut tyytymätön rantametsien hakkuisiin – vaatii metsänhoitoyhdistykseltä tuntuvia korvauksia\nSiltasaaressa poistetaan haitallisia puita, sillalla käytössä yksi ajorata loppuviikolla


Vanhalasta TP:n puheenjohtaja - Paperiliitto\nPetri Vanhala luotsaa Teollisuuden Palkansaajia seuraavan kaksivuotiskauden.\nPaperiliiton puheenjohtaja Petri Vanhala valittiin Teollisuuden palkansaajat TP ry:n uudeksi puheenjohtajaksi.\nTP:n hallituksen puheenjohtajaksi kaudelle 2019–2020 on valittu Petri Vanhala Paperiliitosta. TP:n puheenjohtajuus kiertää kahden vuoden välein eri palkansaajakeskusjärjestöä edustavien jäsenliittojen kesken.\nHallituksen varapuheenjohtajiksi syyskokous valitsi Jorma Malisen Ammattiliitto Prosta ja Samu Salon Insinööriliitosta.\nTeollisuuden palkansaajat TP ry on jäsenliittojensa yhteistyö- ja vaikuttamisjärjestö, jonka tehtävänä on edistää teollisuuden ja sen työntekijöiden hyvinvointia. Vuonna 2019 TP:ssä on 14 ammattiliittoa kaikista kolmesta palkansaajien keskusjärjestöstä. TP:n liittojen edustamilla aloilla työskentelee noin 750 000 palkansaajaa.\nKolmen T:n kasvuohjelma\nTeollisuuden palkansaajat TP ry esittää kasvuohjelmaa Suomen viennin ja teollisuuden tukemiseksi.\n- Seuraavan hallitusohjelman yhteydessä on laadittava vaikuttava kasvuohjelma, johon kootaan valtiovallan strategiset toimet viennin ja teollisuuden tukemiseksi. Suomalainen hyvinvointiyhteiskunta on rakennettu viennin ja teollisuuden menestyksen varaan. Viennistä saatavilla tuloilla on huolehdittu tasapainoisesta ja solidaarisesta yhteiskuntakehityksestä. Globaalin kilpailun ja teknologisen kehityksen kiihtyessä viennin ja teollisuuden merkitys yhä kasvaa, järjestö esittää.\nTP:n kolmen T:n kasvuohjelmassa on useita toimenpiteitä uusien teknologisten innovaatioiden käyttöönottoon ja hyödyntämiseen, teollisuuden toimintaympäristön vahvistamiseen sekä suomalaisten tietotaitojen jatkuvaan kehittämiseen.\nUutinen julkaistu: 29.11.2018


Mistäs muuten johtuu että tässä laitteessa vaatii "MVNO-tyypiksi" valinnan "IMSI" jotta mobiilidata toimisi, vaikka käytössä on uusi roamaamaton Elisan SIM? Aiheutti hieman harmaita hiuksia kun ei enää samoilla asetuksilla toiminutkaan mitä entisessä kapulassa oli.\nKannattaa rekisteröityä tuonne Sonyn sivuille ja laittaa rasti ruutuun, että lähettävät sähköpostia kun uutta firmwarea on tarjolla. Tuon näyttökorjauksen jälkeenkin on tullut jo yksi päivitys, joka nopeuttaa huomattavasti kameran ja tekstiviestisovelluksen toimintaa ja ilmeisesti nopeuttaa puhelinta muutenkin.\nHienoa! Puhelin ei oo enää tökkinyt :)\nAsenna tuosta PC Companion ja kytke puhelin kiinni koneeseen. Ohjelman kautta voi asentaa päivityksen.\nNeuvoisko joku tyhmää miten saan asennettua tuon päivityksen? Asetusten kautta ohjelmistopäivitys-kohdassa lukee, että puhelin on ajan tasalla.\nPuhelin tuli siis juuri huollosta, mutta vaiva jatkuu.\n? Tuosta saatiinkin lisäinfoa ja pitää paikkaansa tuo tukiforumin kertomus ja meillekin ilmoitettiin erikseen arvioksi viikko 44 ja mahdollisesti aiemminkin voi pc:llä päivittää. Päivitys korjaa ongelmat valkoisella versiolla. Tulee todennäköisesti pian perään ns. ota päivityksenäkin että kännykkä tarjoaa päivitystä suoraan ilman tietokonetta välissä. Ongelma hyvin Sonyllä kuitenkin tiedossa. Jos joku tuon päivittää niin kiva olisi jos tänne kävisi ilmoittamassa miten auttoi.\nJätän tämän vain tähän, lainaus Sonyn tukiforumin ketjusta:\nSony Mobile is committed to providing the highest standards of product quality and customer service for all of our products. We are aware of reports of a limited number of customers experiencing touch input issues on their white Xperia Z5 Compact devices. By gathering information and analysing returned devices we have found the root cause and will release a new software to improve the user experience on your white Z5 Compact. Other colour versions of the Xperia Z5 Compact are not affected by this issue.\nThe software update will be available on our support software PC Companion and Bridge for Mac from beginning of week 44. The software is rolling out through retail partners with exact timings varying by region and/or operator.\nMe pyydämme tästä nyt tarkempaa tietoa ja ohjeita valmistajalta, palaamme sitten asiaan\nLisää huhuja viralliselta tukiforumilta:\n"Why only white one? Well, could be that Sony white ones were manufactured in one of their units in Sweden and other versions are manufactured in China. I am just guessing."\n"It is interesting that someone mentioned static electricity issue.. Sometimes the device went to a state where I could generate "touches" by touching the backside of the phone!!!!\nThis makes me 99,9% confident that it is not a software issue. Probably it has something to do with some physical attributes of that white material used in those models.. "\nStaattinen sähkö kuulostaa järkevältä selitykseltä puhelimen käyttäytymiseen. Ilmeisesti virtanäppäintä painettaessa puhelimen onnistuu maadoittaa itsensä käyttäjän kautta ja purkaa sähkövaraus, jolloin näyttö käyttäytyy normaalisti. Tämä selittäisi myös sen, ettei vikaa kykene toisintamaan hallitusti. Myös vian taianomainen korjautuminen nopealla sormenliikkeellä kuulostaa staattisen sähkön ollessa kyseessä täysin loogiselta.\nOlisin Saunalahden edustajan kommentista hyvin mielissäni.\nKiitoksia vastauksesta! Ihan maallisesti ku miettii, luulis tosissaa myyjällä olevan vastuu tässä asiassa, eihän ne nyt voi valmiiks rikkinäistä tuotetta myydä. Tää juttu vaa ei uppoo mun päähän.\nEhkä se pitää itekin viel tää viikko odottaa ja alkaa iteki sitte johonki toimiin.


Amerikan Rauta 02/2019 | Lehtiluukku.fi - Suomen laajin valikoima digilehtiä\nAmerikan Rauta 02/2019\nChrysler Windsor ’59\nRiihimäkeläinen Tommi Lyytikäinen, joka rakensi aikoinaan viime numerossa esitellyn BAD-58 Chrysler-farmarin, jatkaa perinnettä viime keväänä valmistuneella BAD-59-kilpisellä ’59-avolla.\nPlymouth GTX ’68\nJarno Siitari on yhdistänyt kahden maailman parhaat puolet yhteen ja samaan autoon. Sen seurauksena B-body on saanut ahdetun LStekniikan ja Corvetten eturungon.\nFord Crestline Victoria ’54\nKlaukkalalainen Marco Väätäinen etsi itselleen harrasteautoa, jota ei heti tarvitsisi olla korjailemassa. Oulusta löytyikin Crestline, jota oli rakenneltu siellä 20 vuoden ajan.\nChevrolet Monte Carlo ’85\nSavonlinnalaisen Timo Vähäkuopuksen Monte on varustettu ilmajousilla, mutta kiikkuu ripeästi kuin hydraulipelit ikään.\nFord Club Cabriolet ’37\nJuha Saukkosen klassisen näköisen klubiavon tekniikka on adoptoitu voimalinjoineen kaikkineen 80-lukuisesta Thunderbirdistä.\nChevrolet Bel Air Sport Coupe ’56\nKari Pyykön Sport Coupe on niin uuden oloinen, että sitä katsellessa voi luulla joutuneensa aikakoneella takaisin 50-luvulle.\nDodge Coronet 2d HT ’66\nLoviisassa on paikkakunnan kokoon nähden huomattavan hieno määrä Mopar-kalustoa. Yksi noista Loviisan voimaloista on Esa Piipon ripeä isolohko-Coronet.\nBuick LeSabre Custom Convertible ’75\nKai ja Rolf Rehtosen ilmajousiavossa on roima annos modernia henkeä, vaikkei pellin alta löydykään hi-tech-monipisteruiskumoottoria.\nDodge D200 Crew Cab ’68\nJatkohytillinen ja pitkälavainen pick-up on vaikuttava ja harvinainen näky. Lahtelainen Toni Rikström löysi omansa Kaliforniasta, Pomonan Swapista.\nHarley-Davidson Panhead ’48\nLappeenrantalaisen Sami Stridin pitkäkeulainen Pannu päätyi elämänmakuiseen nykyasuunsa vietettyään vuosia heitteillä lihalaatikkoihin pakattuna.\n”The Grand Daddy of them All” -sloganilla mainostettu jenkkitapahtuma näytti kustom- ja hot rod -maailmalle mallia jo 70. kerran.\nPetrol Circus Custom Bike Custom Show\nRaportti Helsingin Messukeskuksen MP19-tapahtuman rakenneltuja pyöriä esitelleestä Petrol Circuksesta.\nTarinan takana: Chrysler Windsor ’59\nMuutamaa vuotta aiemmin Amerikasta tuodusta aihiosta tuli vuoden työllä yksi Suomen härskeimmistä siipiautoista.\nTarinan takana: Chevrolet Bel Air Sport Coupe ’56\nKiiltäviä pintoja ihaillessa jää helposti huomiotta se, kuinka paljon työtä hyvänkin aihion kunnostaminen uudenveroiseksi vaatii.\nMaalipintojen ehostusta parilta eri kantilta. Tomin ’68 Firebird sai peltitöiden päätteeksi uuden kiiltävän maalipinnan. Kimmon ’59 Apachen pinnat puolestaan patinoitiin peltikorjausten päätteeksi takaisin vanhannäköisiksi.\nIhmeteltävänä Suomeen saatu uusi Dodge Challenger SRT Demon. Ja vähän muutakin.\nUusimmat tuotevinkit sekä opas Elviksen jäljille.\nJussi Löppönen muistelee saamaansa sähköpostia, joka sai hieromaan silmiä ja epäilemään tilanteen todellisuutta.\nJanne otti käsittelyynsä vuoden 1954 Hardtop-korisen Fordin, jolle tehtiin perinteiset ja mittavat kustomoinnit.