Marja Liisa Turpeinen NIVALA HAAPAJÄRVEN SEUTUKUNNAN TYÖ JA ELINKEINOTOIMISTON STARTTIRAHAPÄÄTÖKSIEN TULOKSELLISUUS V - PDF\nMarja Liisa Turpeinen NIVALA HAAPAJÄRVEN SEUTUKUNNAN TYÖ JA ELINKEINOTOIMISTON STARTTIRAHAPÄÄTÖKSIEN TULOKSELLISUUS V\nDownload "Marja Liisa Turpeinen NIVALA HAAPAJÄRVEN SEUTUKUNNAN TYÖ JA ELINKEINOTOIMISTON STARTTIRAHAPÄÄTÖKSIEN TULOKSELLISUUS V. 2003 2007"\n1 Marja Liisa Turpeinen NIVALA HAAPAJÄRVEN SEUTUKUNNAN TYÖ JA ELINKEINOTOIMISTON STARTTIRAHAPÄÄTÖKSIEN TULOKSELLISUUS V Opinnäytetyö KESKI POHJANMAAN AMMATTIKORKEAKOULU Liiketalouden koulutusohjelma Huhtikuu 2010\n2 TIIVISTELMÄ OPINNÄYTETYÖSTÄ Yksikkö Ylivieskan yksikkö Aika Huhtikuu 2010 Tekijä/tekijät Marja Liisa Turpeinen Koulutusohjelma Liiketalouden koulutusohjelma Työn nimi Nivala Haapajärven seutukunnan työ ja elinkeinotoimiston starttirahapäätöksien tuloksellisuus vuosina Työn ohjaaja Pekka Paajanen Sivumäärä Työelämäohjaaja Helena Marjamaa Opinnäytetyön toimeksiantaja on Nivala Haapajärven seutukunnan työ ja elinkeinotoimisto, jonka toimipisteet sijaitsevat Haapajärvellä, Nivalassa ja Pyhäjärvellä. Työ ja elinkeinotoimistot kuuluvat Työ ja Elinkeinoministeriön hallinnonalaan. Työn tavoitteena oli selvittää Nivala Haapajärven seutukunnan työ ja elinkeinotoimiston starttirahapäätöksien tuloksellisuutta. Starttiraha on työ ja elinkeinotoimiston maksamaa tukea yrittäjäksi ryhtyvälle. Starttirahan tarkoituksena on edistää uuden yritystoiminnan syntymistä ja henkilön työllistymistä Suomessa. Starttirahalla turvataan yrittäjän toimeentulo sinä aikana, jonka yritystoiminnan käynnistämisen ja vakiinnuttamisen arvioidaan kestävän. Työn tietoperustassa käsiteltiin yrittäjyyttä, yrittäjäosaamista, kasvuyrittäjyyttä, valtiovallan tukea yrittäjyydelle ja starttirahaa. Alustava tutkimusaineisto kerättiin Nivala Haapajärven seutukunnan työ ja elinkeinotoimiston starttirahapäätöksistä vuosilta Näistä tutkimusaineistosta keräämistä henkilö ja osoitetiedoista tehtiin syyskuussa 2009 postitse jaettava kyselytutkimus v Nivala Haapajärven seutukunnan työ ja elinkeinotoimistosta starttirahaa hakeneille. Kyselylomakkeita lähettiin 104 kappaletta ja vastauksia tuli 43 kappaletta, vastausprosentti oli 41,3 %. Nivala Haapajärven seutukunnan työ ja elinkeinotoimiston starttirahapäätökset ovat olleet tuloksellisia, koska yli 70 % myönteisen starttirahapäätöksen saaneiden hakijoiden yrityksistä oli rekisterissä. Yritykset työllistivät yrittäjä mukaan lukien keskimäärin 2,8 henkilöä, joka on hyvä. Asiasanat Kasvuyrittäjyys, starttiraha, valtiovallan yritystuki, yrittäjyys, yrittäjäosaaminen\n3 ABSTRACT CENTRAL OSTROBOTHNIA UNIVERSITY OF APPLIED SCIENCE Date April 2010 Author Marja Liisa Turpeinen Degree programme Business Administration Name of thesis The Success of the Start Up Grant Decisions of Nivala Haapajärvi Sub Region Employment and Economic Development Office in Instructor Pekka Paajanen Pages Supervisor Helena Marjamaa The employer of this thesis is Nivala Haapajärvi sub region employment and economic development office, outlets of which are located in Haapajärvi, Nivala and Pyhäjärvi. The employment and economic development offices are subordinate to the Ministry of Employment and the Economy. The aim of this work was to find out how successful the start up grant decisions of Nivala Haapajärvi sub region employment and economic development office have been. Start up grants promote the establishment of new businesses and employment by providing for the livelihood of an entrepreneur starting a business. The theoretical part of this thesis treats entrepreneurship, business skills, entrepreneurial skills, growth entrepreneurship, government support for entrepreneurship and start up grants. For the empirical part research material was collected from start up grant decision of Nivala Haapajärvi sub region employment and economic development office during the years A mail questionnaire based on the personal data and addresses from the research data was sent in September 2009 to all the applicants of the start up grant in Nivala Haapajärvi sub region employment and economic development office in questionnaires were sent and 43 of them were returned, thus the response rate was 41.3%. The start up decisions of Nivala Haapajärvi sub region employment and economic development office have been successful, as more than 70% of the companies of the applicants who had received the grant could be found in the enterprise register. Enterprises employed an average of 2.8 persons including the entrepreneurs, which is a good rate. Key words entrepreneurship, entrepreneurial skills, growth entrepreneurship, government support for entrepreneurship and start up grant.\n4 TIIVISTELMÄ ABSTRACT SISÄLLYS LUETTELO KUVIOISTA JA TAULUKOISTA 1 JOHDANTO Opinnäytetyön tausta Tutkimustehtävä ja sen rajaus Keskeiset käsitteet ja tietoperusta Nivala Haapajärven seutukunnan työ ja elinkeinotoimisto (TE toimisto) NIVALA HAAPAJÄRVEN SEUTUKUNTA Nivala Haapajärven seutukunnan elinkeinoelämä Työllisyys Nivala Haapajärven seutukunnassa YRITTÄJYYS Yrittäjyyden käsite ja muodot Yrittäjäksi ryhtyminen Yrittäjäksi ryhtymiseen vaikuttavat tekijät Yrittäjäksi ryhtymisen prosessi Yrittäjäosaaminen Osaamisen määritelmä Yrittäjäosaaminen Kasvuyrittäjyys Kasvuyrityksen profiili Kasvuyrittäjyyden merkitys VALTIOVALLAN TUKI YRITTÄJYYDELLE JA YRITYSTOIMINNALLE Yrittäjyys Suomessa ja sen yhteiskunnallinen merkitys Yrittäjyyden politiikkaohjelma Työ ja elinkeinoministeriö (TEM) ja sen tuki yrityksille Yritysvalmennus Konsultointipalvelut Yhteishankintakoulutus Tykes (Työelämän kehittämisohjelma) Viennin edistäminen Kehittämisavustuksia Työ ja elinkeinotoimiston palvelut työnantajille Tekes (Teknologian kehittämiskeskus) ja Finnvera Patentti ja rekisterihallitus ja Keksintösäätiö Sitra ja Suomen Teollisuussijoitus Oy Nivala Haapajärven seutukunnan kehitysyhtiön (NIHAK) palvelut... 52\n5 5 STARTTIRAHA Starttirahajärjestelmän taustaa Starttirahan myöntämisen edellytykset Starttirahapäätöksen pituus ja korvaus EMPIIRISEN TUTKIMUKSEN TOTEUTUS Tutkimustehtävän toteutus Tutkimusongelmat Kyselylomakkeen ja muuttujien laadinta Tutkimuksen kohdejoukko ja tiedonkeruu sekä tutkimusaineiston analysointi Tutkimuksen luotettavuus TUTKIMUSTULOKSET Starttirahapäätöksistä kerätyt tiedot v Starttirahahakijoiden tiedot Starttirahapäätöksien tiedot Kyselytutkimuksen tulokset Yrityksien nykytilanne Yrityksen perustamistekijät Starttirahan hakuprosessi Starttirahan vaikutus yritystoiminnan kannalta LOPPUYHTEENVETO Tutkimusongelmiin vastaukset Opinnäytetyön arviointia LÄHTEET LIITTEET\n6 LUETTELO KUVIOISTA KUVIO 1. Opinnäytetyön tietoperusta visuaalisessa muodossa... 4 KUVIO 2. Prosessimalli yrittäjäksi ryhtymisestä KUVIO 3. Osaamisen määritelmän kuvaus KUVIO 4. Kasvuyrittäjyys KUVIO 5. Uusien yritysten perustamisilmoitukset vuosina KUVIO 6.Yritysten lukumäärät päätoimialoittain vuosina 1995, 2000 ja KUVIO 7. Starttirahalla yrittäjäksi ryhtyneet v KUVIO 8. Starttirahan päätösprosessi KUVIO 9. Starttirahapäätökset vuosina KUVIO 10. Starttirahan hakijoiden työllisyystilanne v KUVIO 11. Starttirahan hakijoiden ikäjakauma KUVIO 12. Starttirahan hakijoiden asuinpaikkakunta KUVIO 13. Starttirahan hakijoiden koulutustausta KUVIO 14. Starttirahapäätöksien jakautuminen myönteisiin ja kielteisiin päätöksiin v KUVIO 15. Starttirahan hakijoiden yrityksien toimialat KUVIO 16. Starttirahan hakijoiden yrityksien toimipaikkajakauma KUVIO 17. Starttirahan hakijoiden yritystoiminnan tilanne KUVIO 18. Kyselylomakkeiden vastausmäärät starttirahahakemuksen ajankohdan mukaan KUVIO 19. Starttirahan hakijoiden yrityksien liikevaihto KUVIO 20. Idea yrityksestä ennen perustamista LUETTELO TAULUKOISTA TAULUKKO 1. Yrittäjäosaamisen neljä ulottuvuutta TAULUKKO 2. Starttirahan hakijat v : tilanne ennen starttirahan hakemista... 67\n7 TAULUKKO 3. Starttirahan hakijoiden koulutustaustan ja sukupuolen jakautuminen TAULUKKO 4. Starttirahapäätöksien jakauma sukupuolen mukaan vuosina TAULUKKO 5. Myönteisten ja kielteisten starttirahapäätöksien jakautuminen sukupuolen mukaan v TAULUKKO 6. Starttirahapäätöksien pituudet v TAULUKKO 7. Starttirahapäätöksien keskipituus TAULUKKO 8. Starttirahanhakijoiden yrityksien toimialojen jakautuminen sukupuolen mukaan.75 TAULUKKO 9. Starttirahanhakijoiden yrittäjäkoulutus ja yrittäjäkokemus...76 TAULUKKO 10. Yritystoiminnan tilanne myönteisten ja kielteisten starttirahapäätöksien mukaan.78 TAULUKKO 11. Yritystoiminnan tilanne sukupuolen mukaan TAULUKKO 12. Päättyneiden yritysten toiminta aika starttirahapäätöksestä...79 TAULUKKO 13. Keskeytyneiden yritysten toiminta aika starttirahapäätöksestä...79 TAULUKKO 14. Myönteisten starttirahapäätöksien yritysten toiminta aika TAULUKKO 15. Starttirahapäätöksien päätösehto TAULUKKO 16. Starttirahahakemuksista tehdyt starttiraha analyysit TAULUKKO 17. Kyselyyn vastanneet, starttirahapäätös vuosittain TAULUKKO 18. Kyselyyn vastanneet myönteisten ja kielteisten starttirahapäätöksien mukaan TAULUKKO 19. Kyselyyn vastanneista yritystoiminnan aloittaneet TAULUKKO 20. Myönteinen starttirahapäätös ja yritystoiminnan aloittaminen...83 TAULUKKO 21. Kielteinen starttirahapäätös ja yritystoiminnan aloittaminen TAULUKKO 22. Kyselyyn vastanneiden yritystoiminnan tämän hetken tilanne.. 84 TAULUKKO 23. Yritystoiminnan päättyminen starttirahapäätöksestä... 84\n8 TAULUKKO 24. Starttirahan hakijoiden yritystoiminnan päättymisen syy TAULUKKO 25. Kyselyyn vastanneiden yritysten työllistämä henkilöstömäärä.. 85 TAULUKKO 26. Kyselyyn vastanneiden yritysten henkilöstömäärän kehitys TAULUKKO 27. Liikevaihdon muutos sukupuolen mukaan TAULUKKO 28. Kyselyyn vastanneiden liikevaihdon jakautuminen sukupuolen mukaan TAULUKKO 29. Kyselyyn vastanneiden arvio liikevaihdon kehityksestä TAULUKKO 30. Kyselyyn vastanneiden yrityksien perustamistapa TAULUKKO 31. Yhteenvetotaulukko eri tekijöiden vaikutuksesta yrittäjäksi ryhtymiseen TAULUKKO 32. Yrityksen perustamisvaiheessa haettu apu TAULUKKO 33. Yrityksen perustamisvaiheessa haettu apu sukupuolen mukaan TAULUKKO 34. Yrityksen perustamisvaiheessa eri tahoilta saadut neuvot TAULUKKO 35. Yhteenvetotaulukko starttirahan hakuprosessista TAULUKKO 36. Yhteenvetotaulukko starttirahan vaikuttavuudesta\n9 1 1 JOHDANTO 1.1 Opinnäytetyön tausta Asenteet yrittäjyyttä kohtaan ovat muuttuneet vuosikymmenten aikana myönteisimmiksi. Yrittäjyyden yhteiskunnallinen merkitys on saanut julkista huomiota. Yhteiskunnan yrittäjämielinen asenne on tärkeimpiä kannusteita yrittäjyyteen. Suomessa kannustetaan yrittäjyyteen monin tavoin kuten muun muassa rahallisesti ja neuvontapalveluin. Yrittäjyys on yhteiskunnallisesti merkityksellistä, koska yritykset luovat työpaikkoja sekä maalle hyvinvointia. Starttiraha on työ ja elinkeinotoimiston maksamaa tukea yrittäjäksi ryhtyvälle. Starttirahan tarkoituksena on edistää uuden yritystoiminnan ja työpaikkojen syntymistä Suomessa. Se on harkinnanvarainen tuki, joka on tarkoitettu turvaamaan yrittäjän toimeentulo sinä aikana, jonka päätoimisen yritystoiminnan käynnistäminen ja yritystoiminnan vakiinnuttaminen arvioidaan kestävän. Opinnäytetyö tehtiin toimeksiantona Nivala Haapajärven seutukunnan työ ja elinkeinotoimistolle. Nivala Haapajärven seutukunnan työ ja elinkeinotoimiston starttirahapäätöksiä ei ole tutkittu aikaisemmin, vaikkakin valtakunnallisia tutkimuksia starttirahayrittäjyydestä on tehty. Nivala Haapajärven seutukunnan työja elinkeinotoimistolle tutkimus on merkityksellinen, koska starttirahan maksatuksen loputtua ei yritystoiminnan kehittymisestä muuten saada tietoa. Opinnäytetyössäni yhdistyy hyvin liiketalouden alan opiskeluni ja omaan työpaikkaani liittyvä aihe. Tutkimuksen ensimmäisessä luvussa käsitellään tutkimustehtävää, sen keskeisiä käsitteitä ja tietoperustaa sekä toimeksiantajaa. Toisessa luvussa perehdytään Ni\n10 2 vala Haapajärven seutukunnan elinkeinoelämään ja työllisyyteen, kolmannessa luvussa yrittäjyyteen. Neljännessä luvussa käsitellään valtiovallan tukea yrittäjyydelle ja yritystoiminnalle, viidennessä luvussa starttirahaa. 1.2 Tutkimustehtävä ja sen rajaus Tutkimustyöni tavoitteena oli selvittää Nivala Haapajärven seutukunnan työ ja elinkeinotoimiston starttirahapäätöksien tuloksellisuutta. Tutkimuskohteena oli vuosien starttirahapäätökset. Tutkimusaineistossa käytettävien starttirahapäätöksien aloittamisvuodeksi valitsin vuoden 2003, koska Nivala Haapajärven seutukunnan työ ja elinkeinotoimisto on aloittanut toimintansa vuonna Tutkimusaineiston päättymisvuodeksi puolestaan valitsin 2007, koska siitä selviää onko yritystoiminta jatkunut starttirahan maksatuksen päättymisen jälkeen. Tutkimukselle asetettiin seuraava pääongelma: Miten tuloksellisia Nivala Haapajärven seutukunnan työ ja elinkeinotoimiston starttirahapäätökset ovat olleet v ? Tutkimuksen pääongelma jaettiin kolmeen alaongelmaan: 1. Millaisia starttirahapäätöksiä on tehty Nivala Haapajärven seutukunnan työ ja elinkeinotoimistossa v ? 2. Miten starttirahaa hakeneiden yritystoiminta on kehittynyt ja millaiset ovat yritysten tulevaisuuden näkymät? 3. Millaista apua starttirahaa hakeneet ovat perustamisvaiheessa saaneet ja millaista apua he olisivat toivoneet?\n11 3 Alustavan tutkimusaineiston keräsin Nivala Haapajärven seutukunnan työ ja elinkeinotoimiston starttirahapäätöksistä vuosilta Starttirahapäätökset jaoteltiin vuosiin sen mukaan onko päätös tehty työttömälle työnhakijalle vai henkilöasiakkaalle päätöksen tekohetkellä sekä onko päätös ollut myönteinen vai kielteinen. Tutkimusaineistosta tarkastelin starttirahapäätöksien pituuksia sekä tein jakaumat starttirahapäätöksistä paikkakunnan, sukupuolen ja iän mukaan. Tilanteessa, jossa starttirahapäätös on tehty, selvitin aineistosta yrityksen toimialan, hakijan aikaisemman yrittäjäkokemuksen ja/tai koulutuksen sekä koulutustaustan. Tämä osa tutkimusaineistosta tehtiin kirjoituspöytätutkimuksena. Näistä tutkimusaineistosta keräämistäni henkilö ja osoitetiedoista tein syyskuussa 2009 postikyselytutkimuksen v Nivala Haapajärven seutukunnan työja elinkeinotoimistosta starttirahaa hakeneille. Kyselytutkimuksella selvitin miten starttirahaa hakeneiden yritystoiminta on kehittynyt sekä miltä näyttävät yritystoiminnan tulevaisuuden näkymät. Kielteisen starttirahapäätöksen saaneilta selvitin ovatko he aloittaneet yritystoimintaa sekä onko yritystoiminta tällä hetkellä käynnissä. Samassa kyselytutkimuksessa selvitin myös millaista apua starttirahaa hakeneet ovat yrityksen perustamisvaiheessa saaneet ja millaista apua he olisivat toivoneet sekä starttirahahakuprosessin toimivuutta ja starttirahan vaikutusta yritystoiminnan kannalta. 1.3 Keskeiset käsitteet ja tietoperusta Tietoperusta rakentuu yrittäjyydestä, yrittäjyysosaamisesta, kasvuyrittäjyydestä, valtiovallan yritystuesta sekä starttirahasta. Opinnäytetyön tietoperusta on esitetty kuviossa 1.\n12 4 Yrittäjyyden yhteiskunnallinen merkitys; hyvinvointia, työtä, innovaatioiden lähteitä yrittäjälle: elanto, elämäntapa kuluttajalle; hyödykkeitä, palvelujakulukuukkmkuluku Yrittäjäksi aikova Yrittäjäksi syntyneet, ajautuneet, joutuneet Yleiset taustatekijät mm. työkokemus, perhetausta, roolimallit Henkilötekijät mm. persoonallisuus, itsenäisyys, arvot, asenteet Tilannetekijät mm. työttömyys, työtyytymättömyys YRITTÄJYYS ulkoinen yrittäjyys, sisäinen yrittäjyys, asiakasyrittäjyys yrittäjäosaaminen Valtiovallan tuki yrittäjyydelle Kasvuyrittäjyys Starttiraha TEM, ELY, TE tsto, PRH, Tekes, Finnvera, Keksintösäätiö, Sitra, Suomen Teollisuussijoitus Oy, NIHAK KUVIO 1. Opinnäytetyön tietoperusta visuaalisessa muodossa\n13 5 Henkilöt aloittavat yritystoiminnan monista syistä, yrittäjyyteen voi syntyä, ajautua tai joutua. Kaikilla näillä yrittäjyyden aloittamisen taustoilla on samanlaiset mahdollisuudet menestyä yrittäjänä tai epäonnistua. Yrittäjäksi ryhtymisen päätökseen vaikuttavia tekijöitä ovat yleiset taustatekijät, henkilötekijät ja tilannetekijät. Yrittäjäksi ryhtymisen motiivit ovat jokaisella henkilöllä yksilölliset. Tärkein syy yrittäjäksi ryhtymiselle kuitenkin täytyy olla oma halu ja tahto ryhtyä yrittäjäksi. Yrittäjäksi ryhtymiseen vaikuttavat yrittäjäosaaminen ja valmiudet, motivaatio sekä mahdollisuudet kuten myös yrittäjyyttä suunnittelevan henkilön ja ympäristön tilanne. Yrittäjäksi aikova pohtii, mitä tietoja, taitoja ja yhteyksiä hänellä on jo ja mitä vielä tarvitaan. Ne voivat liittyä myös innovatiivisuuteen, luovuuteen, kasvuun ja kehitykseen. Näiden tavoitteiden saavuttamiseen yrittäjä panostaa omalla osaamisellaan ja kehittämällä osaamistaan. Yrittäjyyttä on ulkoista yrittäjyyttä, joka on perinteistä yrittäjyyttä, sisäistä yrittäjyyttä, joka on yrittäjyyttä toisen palveluksessa sekä asiakasyrittäjyyttä kuten esim. verkostoyrittäjyys ja franchising. Valtiovalta tukee yrittäjyyttä, koska yrittäjyys on yhteiskunnan hyvinvoinnille elintärkeää. Yrittäjät maksavat suoraan ja välillisesti suuren osan julkisista menoista. Yrittäjälle itselleen yrittäjyys on usein elämäntapa, joka tuottaa elannon. Yritykset toimivat innovaatioiden lähteenä ja kehityksen moottoreina, joilla on kehitystä edistävä vaikutus. Kuluttajille yrittäjät tuottavat palveluita sekä hyödykkeitä. Yhteiskunta tukee kasvuyrittäjyyttä, koska yrityksen kasvu tuo ennen kaikkea työpaikkoja ja yhteiskunnalle vaurautta. 1.4 Nivala Haapajärven seutukunnan työ ja elinkeinotoimisto (TE toimisto) Työ ja elinkeinotoimistot kuuluvat työ ja elinkeinoministeriön hallinnonalaan. Ministeriö muodostettiin vuoden 2008 alussa kauppa ja teollisuusministeriöstä,\n14 6 työministeriöstä ja sisäasiainministeriön alueiden kehittämistehtävien yksiköstä. Alueellista työvoimapolitiikkaa hoitavat työ ja elinkeinokeskukset. Työ ja elinkeinotoimistoja on n. 200 toimipistettä. (Työ ja elinkeinotoimisto 2009a; Työ ja elinkeinoministeriö 2009a.) Nivala Haapajärven seutukunnan TE toimisto on toiminut seutukunnallisena toimistona vuodesta 2003 alkaen. Sen toiminta alue on Haapajärvi, Nivala, Pyhäjärvi, Kärsämäki ja Reisjärvi. Työ ja elinkeinotoimiston toimipisteet sijaitsevat Haapajärvellä, Nivalassa ja Pyhäjärvellä. Toimistossa työskentelee tällä hetkellä 16 henkilöä. (Työ ja elinkeinotoimisto 2009b.) Haapajärven toimipisteessä työskentelee toimistonjohtaja Helena Marjamaa, apulaistoimistonjohtaja Jukka Nilivaara, sekä viisi työvoimaneuvojaa. Nivalan toimipisteessä työskentelee apulaistoimistonjohtaja Jouko Merenheimo sekä neljä työvoimaneuvojaa ja Pyhäjärven toimipisteessä kolme työvoimaneuvojaa. (Työ ja elinkeinotoimisto 2009b.) Työ ja elinkeinotoimistoissa on henkilöasiakkaille tarjolla työnhakuun ja ammatilliseen kehittymiseen liittyviä palveluja sekä työllistymistä ja toimeentuloa edistäviä tukipalveluja ja yrittäjyysneuvontaa. Työnantajille on tarjolla rekrytointi ja sen tukipalveluja, henkilöstön ja työyhteisön kehittämispalveluja sekä tukea henkilöstön vähentämistilanteissa. (Työ ja elinkeinotoimisto 2009a.)\n15 7 2 NIVALA HAAPAJÄRVEN SEUTUKUNTA Nivala Haapajärven seutukunta muodostuu viidestä kunnasta, jotka ovat Nivala, Haapajärvi, Pyhäjärvi, Kärsämäki ja Reisjärvi. Seutukunta sijaitsee Oulun läänin eteläosassa. Seutukunnassa asui vuoden 2008 lopussa ihmistä. Seutukunnan väestöstä alle 24 vuotiaita on 34,3 % ja yli 64 vuotiaita 17,8 %. Seutukunnassa oli vuonna 2008 yrityksiä 1 551, joista teollisuus, palvelut ja alkutuotanto tarjoavat yhteensä n. 70 % alueen työpaikoista. Nivala Haapajärven seutukunta on Suomen johtava maidon ja lihantuotantoalue. (Nivala Haapajärven seutukuntastrategia 2013, 2007; Pohjois Pohjanmaan TE keskus 2009.) 2.1 Nivala Haapajärven seutukunnan elinkeinoelämä Nivala Haapajärven seutukunnasta on vähentynyt viime aikoina runsaasti työpaikkoja. Suurin yksittäinen työpaikkojen menetys tapahtui Kärsämäellä, kun huonekaluvalmistaja Incap lopetti toimintansa keväällä Uutta yritystoimintaa ei ole merkittävissä määrin syntynyt Incapin tilalle. Incapin toiminta on jatkunut seudun toisessa, Haapaveden yksikössä pienimuotoisena. Osalla yrityksistä tilanne näyttää hyvältä, jopa tilauskantaa on koneyrittäjillä kasvatettu. Haapajärvellä Tiivi on palkannut lisää väkeä ja PL Glass laajentaa. Joillakin muillakin Haapajärven yrityksillä on hyvä tilauskanta. Haapajärven vahvuus on se, että on useita sopivan isoja työllistäjiä. Lisäksi paikkakunnalle on muuttanut uusia yrityksiä. (Pohjois Pohjanmaan TE keskus 2009.) Hituran kaivoksella tuotanto on edelleen pysähtynyt kaivosyhtiö Finn Nickelin ajauduttua konkurssiin, uudesta jatkajasta ei ole tietoa. Kaivoksen alihankintayhtiöt ovat myös lomauttaneet henkilöstönsä. Seudun toinen kaivos, Pyhäsalmen kaivos, jatkaa toimintaansa entisellään. Pyhäsalmen kaivokseen on suunniteltu\n16 8 eurooppalaista maanalaisen fysiikan tutkimuskeskusta, joka toteutuessaan olisi erittäin merkittävä hanke. Päätöksiä keskuksen sijoittumispaikasta odotellaan vuoden 2010 aikana. (Pohjois Pohjanmaan TE keskus 2009.) Seutukunnan alueella metalliteollisuuden yritysten toiminta on jonkin verran hiljentynyt, mutta alalla ei ole suuremmin lomautuksia tai irtisanomisia. Nivalan teollisuuspuiston käyttökapasiteetti on korkea. Alueella on jonkin verran käynnissä bioenergiainvestointeja ja uusia on tulossa. Joitakin kuntien rakennusinvestointeja on menossa, esim. Nivalan paloasema. Yritysten perustaminen on lähes vuoden 2008 tasolla. Starttirahojen myöntövaltuudet ovat vähissä, joten uusia pieniä yrityksiä saattaa jäädä perustamatta. (Pohjois Pohjanmaan TE keskus 2009.) 2.2 Työllisyys Nivala Haapajärven seutukunnassa Seutukunnan alueen työvoiman määrä on henkilöä. Syyskuun 2009 lopussa työttömiä työnhakijoita oli seutukunnan alueella 1531 henkilöä, mukaan lukien henkilökohtaisesti lomautetut. Työttömyysaste oli syyskuun 2009 lopussa 12 % ja alle 25 vuotiaita työttömiä oli 212 henkilöä. (Pohjois Pohjanmaan TE keskus 2009.) Hallitus on nimennyt äkillisen rakennemuutoksen alueiksi vuoden 2011 loppuun asti Nivala Haapajärven seutukunnan ja sen naapuriseutukunnan Siikalatvan (Siikalatva, Haapavesi ja Pyhäntä) puutuotealan yritysten toiminnan loppuessa. Valtio on varannut äkillisen rakennemuutoksen hoitamiseen vuodelle 2009 yhteensä noin 39 miljoonaa euroa ja vuodelle 2010 yli 40 miljoonaa euroa. Yritystukien, yritysten kehittämisavustusten, toimintaympäristötukien, työllisyysperusteisten investointiavustusten ja Finnveran toimien sekä muiden elinkeinopoliittisten toimenpiteiden tavoitteena on saada syntymään mahdollisimman ripeästi uusia korvaavia työpaikkoja. (Työ ja elinkeinoministeriö 2009b.)\n17 9 3 YRITTÄJYYS 3.1 Yrittäjyyden käsite ja muodot Vanhimman tunnetun määritelmän sanalle yrittäjä on tehnyt ranskalainen Richard Chantillon vuonna 1750, jonka mukaan yrittäjä on kaukonäköinen, taitava ja määrätietoinen henkilö, joka on voittoa saadakseen valmis tarttumaan suuriin riskinalaisiin hankkeisiin (Sutinen & Viklund 2007, 34). Filosofian tohtori Matti Peltonen, joka tunnettiin Suomessa yrittäjyyden tutkijana, määrittelee yrittäjyyden ajattelu, toiminta ja suhtautumistavaksi, joka saa yrittäjän henkisine ja aineellisine voimavaroineen järjestäytymään ja toimimaan sekä sen yksilöt ja työyhteisöt käyttäytymään tehokkaasti asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi (Sutinen & Viklund 2007, 34). Yrittäjä on mielestäni henkilö, jolla on oma yritys ja joka haluaa tehdä työtä itselleen, ei toimia kenenkään toisen alaisena. Koiranen (2000) määrittelee yrittäjyyden, että se on yhden ihmisen tai ihmisryhmän osoittamaa uutteruutta ja luovuutta. Se näkyy taloudellisena ja muuna toimeliaisuutena ja se parantaa elintasoa luomalla työtä, tuottamalla hyödykkeitä ja palveluja ja sen avulla on mahdollista synnyttää ja jalostaa sekä yksilön että yhteiskunnan hyvinvointia. Matti Peltosen mukaan yrittäjyyttä on kahta tyyppiä: sisäistä yrittäjyyttä eli yrittäjyyttä, joka on yritteliästä toisen yrityksen palveluksessa ja toisaalta ulkoista yrittäjyyttä, joka on toimintaa itsenäisenä, omistavana yrittäjänä (Sutinen & Viklund 2007, 34). Näiden yrittäjyysmuotojen lisäksi Koiranen on ottanut esille asiakasyrittäjyyden, joka on asiakkaiden integroitumista yrittäjämäisesti. (Koiranen 2000). Ulkoiselle yrittäjyydelle on useita aloittamismuotoja. Usein yrittäjyyteen päädytään uuden yrittäjyyden perustamisen kautta, joka on perinteinen ja yleisin tapa\n18 10 ryhtyä yrittäjäksi. Monille ihmisille tämä on juuri se käsite, joka ymmärretään yrittäjyydeksi sanan varsinaisessa merkityksessä. Ulkoinen yrittäjyys on yrityksen omistamista ja johtamista eli perinteistä itsensä varassa tapahtuvaa yrittäjyyttä. Toinen ulkoisen yrittäjyyden aloittamismuoto on perheyrityksen jatkaminen sukupolvenvaihdoksen kautta. Joskus perheyrityksen jatkaminen tehdään velvollisuuden tunteesta, jottei rikota sosiaalisia normeja suvussa. Ulkoisen yrityksen aloittamisen voi tehdä myös yritysostojen kautta, joka voi tapahtua ostamalla koko liiketoiminnan tai osan siitä. (Koiranen 2000; Sutinen & Viklund 2007, 34.) Sisäinen yrittäjyys on ennen kaikkea asenne, joka ohjaa ihmisen työskentelyä. Sille ovat ominaista kehityshakuisuus ja pyrkimys tulokselliseen toimintaan. Sisäinen yrittäjä toimii pitkälti samaan tapaan kuin varsinainen yrittäjäkin, mutta ilman omistusoikeutta ja taloudellisia riskejä. Sisäisen yrittäjyyden muotoutuminen edellyttää yritykseltä, että se antaa työntekijälle riittävästi itsenäisyyttä tehdä päätöksiä ja toimenpiteitä sekä vapautta käyttää taloudellisia panoksia itsenäisesti sovituissa rajoissa. (Koiranen 2000; Sutinen & Viklund 2007, ) Asiakasyrittäjyys on asiakkaiden integroitumista yrityksen toiminnan osaksi, jota voi olla muun muassa verkostoyrittäjyydessä, franchising toiminnassa ja osuustoimintaliikkeessä. Osuustoimintaliike ei ole pelkästään asiakasyrittäjyyttä, vaan myös asiakasomistajuutta, jossa asiakasbonusten kautta ohjataan tehokkaasti asiakkuutta. Verkostomarkkinoinnissa asiakas on yrityksen voimavara. Asiakkaat ovat siinä kuluttajia ja myös myynninedistäjiä. Asiakas toimii itsenäisenä yrittäjänä, jonka lisäksi hän saa yhteistyösuhteestaan päämiehen kanssa mm. taloudellisia etuja kuten esim. ilmaistuotteita ja palkkioita ja koulutuksellisia etuja kuten esim. tuotetietoutta ja myyntivalmiuksien alueella. Franchising on asiakasyrittäjyyttä, jossa vaihdon kohteena on koko liiketoiminta, asiakasyrittäjyys voi toimia myös yksittäisessä toiminnassa esim. myynnissä, jakelussa tai huollossa. (Koiranen 2000.)\n19 Yrittäjäksi ryhtymiseen vaikuttavat tekijät Ihmiset aloittavat yritystoiminnan monista syistä. Yrittäjäksi voi syntyä, ajautua tai joutua. Kaikilla näillä yrittäjyyden aloittamisen taustoilla on samanlaiset mahdollisuudet menestyä yrittäjänä tai epäonnistua. Yrittäjäksi syntyneeksi kutsutaan yrittäjinä toimivia, jotka ovat aina tienneet alkavansa yrittäjäksi. Useasti nämä ihmiset ovat niitä, jotka jo aivan pienenä ovat voineet jotain kaupata. He ovat tunteneet yritystoiminnan sisäisenä poltteena ja halunneet alkaa yrittäjäksi heti, kun se on vain ollut mahdollista. (Lehti, Rope & Pyykkö 2007, 13.) Yrittäjyyden voi periä myös asenteena, jonka on perinyt esimerkiksi yrittäjänä toimivalta vanhemmalta tai vanhemmilta. Tällaiset henkilöt ovat kasvaneet yrittäjäperheessä ja oppineet yrittäjämaailman vähitellen lapsuudesta alkaen. Yrittäjien lapset alkavat jopa kymmenen kertaa todennäköisemmin yrittäjäksi kuin mitä eiyrittäjien lapset. Yrittäjäasenne on näihin lapsiin iskostunut jo pienestä pitäen. (Lehti ym. 2007, 16.) Yrittäjäperhe usein sosiaalistaa jälkikasvunsa siihen harjoittelun ja roolimallien kautta. Päätös perheyrityksen jatkamisesta tai oman yrityksen perustamisesta voi kuitenkin viedä vuosikymmeniä. (Kansikas 2007, 103.) Yrittäjäksi ajautuneella elämäntilanteet ovat kuljettaneet niin, että jossain vaiheessa hän on huomannut toimivansa yrittäjänä esim. harrastuksen, ystävän tai puolison kautta. Yrittäjäksi ajautuneilla henkilöillä olisi muitakin hyviä vaihtoehtoja käytössä, mutta jostain syystä he ovat tehneet päätöksen yrittäjäksi ryhtymisestä. (Lehti ym. 2007, ) Yrittäjäksi ajautunut voit olla mm. henkilö, joka keksii innovaation, mikä mahdollistaa yrittäjäksi ryhtymisen. Yrittäjäksi voi ajautua harrastuksen kuten mm. käsitöiden, soittamisen tai tietokoneiden kautta, kun henkilölle kertyy osaamista ja tarjottavaa muille ihmisille. Tällainen yrittäjyys voi olla aluksi sivutoimista, mutta\n20 12 työmäärän kasvaessa henkilö voi muuttua päätoimiseksi yrittäjäksi. Yrittäjistä on arviolta neljännes yrittäjäksi ajautuneita. (Lehti ym. 2007, ) Yrittäjiksi joutuneiksi kutsutaan henkilöitä, jotka eivät ole alkaneet yrittäjäksi omasta halusta, vaan muiden vaihtoehtojen vähäisyydestä tai niiden puutteesta. Yrittäjäksi joutuneita voivat olla esim. käsityöläiset ja laulajat, jotka helpommin ja taloudellisemmin saavat pienet työt markkinoilta yrittäjänä toimimisen kautta. Heikon työllisyystilanteen paikkakunnalla asuvalla henkilöllä voi yrittäjyys olla ainoa vaihtoehto työllistyäkseen, ettei tarvitse muuttaa työn perässä toiselle paikkakunnalle perhesyistä. Myös ikääntyvillä henkilöillä, jotka eivät työllisty vapaille työmarkkinoille ikänsä vuoksi voi ainoaksi työllistymisensä mahdollisuudeksi jäädä oma yritys. (Lehti ym. 2007, 19.) Kansikas (2007, 20 21) toteaa yrittäjäksi oppimisesta, että Koiranen ja Ruohotie näkevät tärkeänä teoreettisen ja kokemuksellisen aineksen yhdistämisen. Olisi hyödyksi, jos oppiminen tapahtuisi sekä yrittäjyyden kannalta tärkeiden oppimissisältöjen että arvojen, asenteiden ja kokemusten omaksumisen kautta Yrittäjäksi ryhtymiseen vaikuttavat tekijät Visa Huuskonen (1992) on Turun kauppakorkeakoulussa tekemässään tutkimuksessa tutkinut yrittäjäksi ryhtymiseen vaikuttavia tekijöitä. Päätöksen yrittäjäksi ryhtymiseen tekee kukin yksilöllisesti omalla kohdallaan. Yrittäjäksi ryhtymisen päätökseen vaikuttavia tekijöitä on kolmenlaisia; yrittäjän yleiset taustatekijät, henkilötekijät ja henkilön elämäntilanne. (Huuskonen 1992, 9 51.) Ilman sopivaa ympäristöä ja tilannetta ei ole yrittäjyyttä. Hyvätkin ideat ja suunnitelmat jäävät toteutumatta, mikäli ympäristö ei tarjoa tietyn tason ylittäviä mah\n21 13 dollisuuksia ja suotuisaa ilmapiiriä. Toisaalta henkilöitä voidaan kehittää ja kouluttaa yrittäjyyteen, koska ihmiset muuttuvat henkisesti koko ajan. Vaikutusta on mahdollista saada aikaan paitsi osaamisen ja asiatietämyksen tasolla, myös asenteissa ja tunnetasolla. Jos yrittäjyyttä halutaan edistää tehokkaasti, pitää huomiota kiinnittää yhtä aikaa sekä ulkoisiin seikkoihin että yrittäjän henkilötekijöihin. (Huuskonen 1992, 9 10.) Yleisiä taustatekijöitä ovat työkokemus ja varsinkin pienyrityskokemus, aikaisempi yrittäjäkokemus sekä perhetausta ja roolimallit kuten mm. yrittäjävanhemmat (Huuskonen 1992, 52). Yrittäjäksi ryhtyneillä on usein aikaisempaa kokemusta pienistä yrityksistä. He ovat olleet itse aikaisemmin yrittäjänä tai ovat työskennelleet vastaavan kokoisessa pienyrityksessä. Tällaisen työkokemuksen jälkeen on mahdollista pohtia yrittäjyyttä paljon käytännönläheisemmällä tavalla kuin ilman omakohtaista käytännön kokemusta. Yrittäjäksi ryhtymistä voi myös auttaa aikaisemmassa työpaikassa hankittu asiantuntemus ja osaaminen. Asiantuntemus ja osaaminen voivat olla kilpailuetu, jonka varassa ryhdytään yrittäjiksi. (Huuskonen 1992, ) Voidaan sanoa, että joku on kasvanut yrittäjyyteen, kun hän jatkaa vanhempiensa luomaa yritystoimintaa. Hän on siis kasvanut yrittäjäperheessä ja tuntee yrittäjyyden luontevimmaksi työnteon malliksi. Suomalaisista yrityksistä arvioidaan olevan n. 15 % toisen tai sitä vanhemman polven hallussa yrittäjävetoisina. (Lehti, Rope & Pyykkö 2007, ) Yrittäjyyteen heijastuu myös varhainen kokemus vastuun ottamisesta ja itsenäistymisestä. Tutkimusten mukaan esikoislasten todennäköisyys päätyä yrittäjäksi tai johtajaksi on suurempi kuin mitä perheen nuorempien lasten. (Sutinen & Viklund 2007, 40.) Henkilökohtaisilla tekijöillä kuten mm. persoonallisuudella, riskisuuntautuneisuudella, suoriutumistarpeella, itsenäisyyden ja vallanhalulla sekä arvoilla ja asen\n22 14 teilla on vaikutusta päätökseen yrittäjäksi ryhtymiseen. (Huuskonen 1992, 56). Voimakas tyytymättömyys työpaikkaan voi synnyttää käsityksen, että paitsi kyseinen työ, myös kaikki vastaavat palkkatyöt ovat yhtä epätyydyttäviä. Näin ollen saattaa seurata halu ryhtyä yrittäjäksi, jotta tilanne jollain tavalla olisi omassa hallinnassa. (Huuskonen 1992, ) Lehti ym. (2007, 39 41) ovat ottaneet esille henkilökohtaisina tekijöinä iän. Esimerkiksi nuorena on rohkeutta ja ideoita yrityksen perustamiseen. Toisaalta iäkkäämpänä on kokemuksen kartuttamaa osaamista. Myös sukupuolen suhteen on eroja ryhtyä yrittäjäksi, mm. naisille on tarjolla naisyrittäjälainoja, miehillä ei ole erikseen miesyrittäjälainoja tarjolla. Väitetään, että naisena yrittäjänä pärjätäkseen pitää olla kovempi kuin miehen. (Lehti ym. 2007, ) Aikaisempien elämänkokemusten uskotaan antavan yrittäjille tiettyjä luonteenomaisia piirteitä kuten muun muassa impulsiivisuutta, jatkuvaa tyytymättömyyden tunnetta ja irrallisuutta. Auktoriteetteja kohtaan suuntautuva epäluottamus ja epäluulo saavat yrittäjäpersoonallisuuden etsimään tilanteita, joissa hän tuntee voivansa hallita tilanteen ja olla riippumaton. Tässä valossa yrittäjyys näyttää olevan strategia, joka mahdollistaa henkisesti mahdottomasta tilanteesta selviämisen. Tämän seurauksena on vaikeaa, jollei aivan mahdotonta, sopeutua normaalien organisaatioiden vaatimuksiin. Oman organisaation luominen näyttää näin ollen joskus ainoalta vaihtoehdolta. (Huuskonen 1992, ) Yrittäjiä kuvaamina piirteinä on aina pidetty riskihakuisuutta, riskin kantaminen kuuluu sekä yrittäjän tehtäviin että tyypilliseen yrittäjän persoonallisuuteen. Riskihakuisuuteen uskotaan, koska yritystoimintaan liittyy aina jonkinlainen riski. Tutkimuksista on kuitenkin nähtävissä, että yrittäjät ovat tyypillisesti keskinkertaisten riskien ottajia ja karttavat toisaalta erityisen suuria tai erittäin pieniä riskejä. (Huuskonen 1992, 62.)\n23 15 Suoriutumistarve synnyttää suoritushakuista käyttäytymistä, muttei suuntaa sitä selvästi mihinkään tiettyyn kohteeseen. Suoriutumistarve siis motivoi ihmisiä etsimään menestystä, muttei suuntaa sitä selvästi mihinkään tiettyyn kohteeseen. (Huuskonen 1992, 65.) Korkean suoriutumistarpeen omaava henkilö tavoittelee työssään hyviä tuloksia ja aikaansaannoksia (Sutinen & Viklund 2007, 39). Korkea suoriutumistarve ei kuitenkaan ole yrittäjien ainutlaatuinen piirre, vaan liittyy myös moniin muihin menestyviin yksilöihin kuten muun muassa urheilijoihin ja taiteilijoihin (Huuskonen 1992, 65). Yrittäjiä leimaavina piirteinä pidetään usein voimakasta elämänhallintaa, heille on tärkeää olla riippumattomia ja itsenäisiä. Yrittäjiä on usein myös pidetty vaikeina ja sopeutumattomina ihmisinä, jotka eivät tunne oloaan kotoisiksi normaalissa työyhteisössä. Toinen näkökohta on, että yrittäjät haluavat käyttää valtaa. Osa yrittäjistä varmaan nauttii vallasta, kuten myös muihinkin ihmisryhmiin kuuluvat. (Huuskonen 1992, 65.) Arvot ovat melko pysyviä yleisluonteisia uskomuksia siitä, mikä on oikein ja väärin, hyvää tai pahaa. Omaksumiemme, myös yrittäjyyttä koskevien, arvojen lähteenä ovat ympäristö, perhe, koulu, viiteryhmät sekä omat tulkintamme asioista. Arvomaailma vaikuttaa suoraan asenteisiin, havaintoihin ja maailmankuvaan, ja sitä tietä edelleen käyttäytymiseen. Arvot siis vaikuttavat osaltaan henkilön muodostamiin yleisiin käsityksiin yrittäjyydestä ja edelleen siihen tuleeko hänestä koskaan yrittäjää. (Huuskonen 1992, 66.) Yrittäjäksi ryhtymisen päätökseen voivat vaikuttaa myös henkilön tilannetekijät kuten työtilanne, ympäristön yrittäjäystävällisyys ja yksittäiset tapahtumat. Tilannetekijät ovat välitöntä ympäristöä, jossa yrittäjyyttä harkitseva ihminen elää ja toimii. Yrittäjä tai yrittäjäksi ryhtyvä on päätöksentekijä, joka toimii tietyissä taloudellisissa, sosiaalisissa ja kulttuurissa tilanteessa. (Huuskonen 1992, 70.) Tilannetekijänä on voinut olla esim. työtyytymättömyys, turhautuminen, työttömyys ja uran pysähtyminen. Yleisesti ottaen työttömyys ja työttömyyden uhka\n24 16 työntävät kohti yrittäjyyttä. Henkilön työllistyminen on ehkä ollut vaikeaa tai hän on pyrkinyt riippumattomaan asemaan. Yrittäjäksi on voitu ryhtyä yksinkertaisesti elannon saamiseksi. (Huuskonen 1992, 76.) Sosiaalinen marginaalisuus kuten työuran estyminen tai katkeaminen, muodollisen koulutuksen puute, tietty kansallisuusryhmä tai muu taustaseikka voi vaikuttaa yrittäjäksi ryhtymiseen. Sosiaalisen marginaalisuuden ydin on, että henkilö kokee ristiriidan nykyisen yhteiskunnallisen asemansa ja omien toiveidensa välillä. (Huuskonen 1992, 77.) Yrittäjyyden tilannetekijöihin liittyvät tekijät luokitellaan myönteisiin ja kielteisiin. Myönteiset yrittäjyyteen vetävät tekijät ovat toivottuja seikkoja, joita ei olisi ollut mahdollista saavuttaa ryhtymättä yrittäjäksi. Yrittäjäksi vetävät eri syyt eri maissa, hyvin usein toistuvat halu itsenäisyyteen ja riippumattomuuteen ja muut itsensä toteuttamiseen liittyvät seikat. Yrittäjyyteen vetävinä tekijöinä on havaittu olevan mm. yhteiskunnan luomat edellytykset yritystoiminnalle. Tällaisia edellytyksiä ovat mm. henkinen ja rahallinen tuki kuten starttiraha, julkiset neuvonta ja koulutuspalvelut sekä yrityshautomot ja teknologiakylät. (Sutinen & Viklund 2007, 40.) Lehti ym. (2007, 46.) toteavat, että verotustilanne saattaa jossain vaiheessa olla yrittäjyyteen kannustava ja jossakin vaiheessa yrittäjyyttä kurjistava. Yleinen taloudellinen tilanne antaa perustan menestykseen ja huonon taloudellisen tilanteen aikana markkinat ovat niukat. Lainsäädäntötilanne saattaa tuottaa perustaa työllistää mieluummin oman yrityksen kautta ns. ostopalveluilla toimivia verrattuna kiinteällä palkkasuhteella työllistämiseen. Yhteiskunnan arvotilanne saattaa jossain vaiheessa olla yrittäjämyönteinen ja toisessa vaiheessa taas yrittäjäkielteinen. Kielteisinä lähtöorganisaatioista kohti yrittäjyyttä työntävinä tekijöinä pidetään tavallisimmin työttömyyttä ja työttömyyden uhkaa, viihtymättömyyttä nykyisessä tehtävässä, etenemismahdollisuuksien puutetta, sosiaalista marginaalisuutta sekä huonoa sopeutumista alaiseksi. Nämä seikat ovat asioita, joiden välttämiseksi ja karttamiseksi yrittäjäksi ryhdytään. (Huuskonen 1992, 77.)\n25 17 Yksittäiset merkittävät tapahtumat kuten esim. uuden markkinaraon tai suotuisan tilanteen yhtäkkinen ilmaantuminen saattaa vetää yrittäjäksi. Uusi tilanne saattaa vaikuttaa niin hyvältä, ettei entisestä yhteisöstä irtautuminen ja vaadittavien uhrausten tekeminen arveluta. Usean palkkatyöstä yrittäjyyteen vaihtaneen henkilön taustalta löytyy joku tai joitakin voimakkaita konflikteja tai urakriisejä, jotka ovat irrottaneet siteet lähtöorganisaatiosta. (Huuskonen 1992, 78.) Yrittäjyyttä harkitsevan käsitysten ja asenteiden suotuisuus yrittäjyyttä kohtaan riippuu osaltaan lähipiirin ihmisten suhtautumisesta. Jos oma perhe, ystävät ja tuttavapiiri suhtautuvat erittäin myönteisesti yrittäjyyteen on melko selvää, että se vaikuttaa uraharkintaan. Ympäristön yrittäjämyönteisyyden vaikutukseen viittaa myös yrittäjäsukujen olemassaolo. Ilmeisesti selityksenä niille voi olla perheyritysten periminen, mutta toisaalta myös vallitseva suopea ilmapiiri ja arvomaailma. (Huuskonen 1992, ) Eräs keskeinen yrittäjäksi ryhtymisen tilannetekijä on ajatellun yrityksen valmiusaste. Kokonaan uudenlaisen liiketoiminnan luominen vaatii yrittäjältä toisenlaisia tekoja ja kykyjä kuin esim. toimintarutiineissaan pitkälle kehittyneen sukuyrityksen johtoon asettuminen. Sukupolvenvaihdoksen kautta yrittäjäuralle voi päätyä ilman omaa halua tai yrityksen perustamiseen liittyvää luovaa panosta. Sukuyrityksen hoitaminen voi olla velvollisuus, joka on hyväksyttävä, jollei halua rikkoa velvoitteita vastaan. (Huuskonen 1992, 79.) Lehti ym. (2007, 42 43) ottavat esille myös markkinamahdollisuuden, joka voi olla sitä, että joku huomaa että omalta paikkakunnalta puuttuu jokin myymälä ja ajattelee yritykselle olevan riittävästi kysyntää, jotta toiminta olisi kannattavaa. Tätä kutsutaan markkinalähtöiseksi liiketoiminnaksi. Usein kuitenkin yrityksen perustaminen lähtee siitä, että henkilöllä on jonkin alan osaamista tai innostus jollekin alalle lähteä yrittämään. Tämä on yrittäjälähtöistä yritystoimintaa.\n26 Yrittäjäksi ryhtymisen prosessi Yrittäjyys tähtää johonkin päämäärään, jota kyseinen henkilö pitää tavoittelemisen arvoisena. Yrittäjyyttä edeltää erilaisten tarjolla olevien toimintavaihtoehtojen vertailu ja punnintavaihe. Päätös ryhtyä yrittäjäksi syntyy, jos haluttu tavoite näyttää riittävän houkuttelevalta sen vaatimiin ponnistuksiin ja uhrauksiin nähden. Kun henkilö alkaa punnintavaiheessa suosia yrittäjyyttä muihin vaihtoehtoihin nähden, hänelle syntyy aikomus ryhtyä yrittäjäksi. Aikomus konkretisoituu varsinaiseksi yrittäjätoiminnaksi prosessin sitoutumisvaiheen kautta, jossa hankkeen toteuttamiseen sijoitetaan erilaisia panoksia. (Huuskonen 1992, 86.) Mikäli lähtöoletukset pitävät riittävällä tarkkuudella paikkansa, prosessi jatkuu sitoutumisen jatkuvasti lisääntyessä, muuten aiotusta yrittäjyydestä luovutaan joko kokonaan tai tilapäisesti. Kun henkilö on muodostanut käsityksen siitä, että hän aikoo ryhtyä yrittäjäksi, hän alkaa todennäköisesti hankkia lisätietoja toimintansa aloittamiseksi ja tehdä muita järjestelyjä. Mitä pitemmälle toiminnassa edetään, sitä paremmin yrittäjän omat käsitykset toiminnastaan alkavat vastata todellisia liiketoimintamahdollisuuksia. Esimerkiksi neuvottelut pankin kanssa, yritykset järjestää liikehuoneisto ja henkilökunta, verokysymysten esilletulo ja monet muut seikat alkavat vaikuttaa näkemyksiin. (Huuskonen 1992, 86.) Matkalla ideasta yritykseen on useita virstanpylväitä, joiden kohdalla käytännössä punnitaan jatketaanko tästä eteenpäin vai ei, ja pitävätkö lähtöoletukset edelleen paikkansa. Eteneminen kohti uutta yritystä ei ole suoraviivaista tai tasavauhtista. Suunnitelmat saattavat olla eri syistä pitkän ajan pysähdyksissä. Myös olosuhteiden odottamattomat muutokset saattavat palauttaa yrittäjäksi ryhtymisen takaisin aiempaan vaiheeseen tai lopettaa sen suunnittelun pysyvästi. Luopumista hankkeesta voi tapahtua sen kaikissa vaiheissa. Ajan kuluessa hankkeeseen sijoitetaan yhä enemmän varoja, pohdiskelua, aikaa ja muita resursseja. Mitä enemmän resursseja\n27 19 on käytetty, sitä epätodennäköisempää on, että hankkeesta luovutaan, vaikkei se ehkä näytäkään enää niin houkuttelevalta. (Huuskonen 1992, 86.) Kuviossa 2 esitetään Visa Huuskosen kehittämä yrittäjäksi ryhtymisen prosessi malli. Yleiset taustatekijät työkokemus (pienyrityskokemus) aikaisempi työkokemus perhetausta roolimallit (mm. yrittäjävanhemmat) Henkilötekijät persoonallisuus hallinta riskisuuntautuneisuus suoriutumistarve autonomian ja vallanhalu arvot ja asenteet Henkilön objektiivinen todellisuus työtilanne ja muu ympäristö (push&pull) sosiaalinen marginaalisuus yksittäiset tapahtumat ympäristön yrittäjämyönteisyys Havainnointi ja tulkinta Subjektiivinen todellisuus tieto päämääristä, tilanteista ja keinoista Toimintavaihtoehtojen punninta Yrittäjyysintentio Sitoutuminen Luopuminen yrittäjyydestä tilapäisesti tai kokonaan Muu ura YRITTÄJYYS KUVIO 2. Prosessimalli yrittäjäksi ryhtymisestä (Huuskonen 1992, 90)\n28 Yrittäjäosaaminen Osaamisen määritelmä Osaaminen muodostuu tiedoista, taidoista, asenteista, kokemuksista ja kontakteista, jotka tietyissä tilanteissa mahdollistavat hyvän suorituksen. Asenne on tärkeä osatekijä osaamista, johon kuuluu myös motivaatio käyttää taitojaan, kuten myös kokemukset. On paljon osaamista, joka edellyttää laajaa kokemustaustaa ennen kuin siitä voi kehittyä aitoa ja todellista osaamista. Kontaktit ovat tärkeä osaamisen osa alue, kuin myös verkostojen rakentaminen ja niiden hyödyntäminen on tärkeää. (Sydänmaanlakka 2004, 150.) Osaaminen näkyy konkreettisen toiminnan kautta, kyvyssä toimia tehokkaasti tietyssä tilanteessa. Tietämisen, ymmärtämisen ja soveltamisen välillä on suuri ero. Vasta silloin, kun sovelletaan jotakin käytäntöön, voidaan puhua todellisesta osaamisesta. Osaaminen on siis oppimisprosessin tulos. Osaaminen ei ole osa persoonallisuutta tai luonteenpiirre, vaan se on jotain, mitä ihmiset voivat kehittää ja harjoitella. (Sydänmaanlakka 2004, ) Kuviossa 3 on havainnollistettu osaamisen määritelmää. Osaaminen Suoritus Tuotos tiedot, taidot, asenteet kyky toimia optimaalinen kokemukset, kontaktit tietyissä tilanteissa tulos ko tilanteessa KUVIO 3. Osaamisen määritelmän kuvaus (Sydänmaanlakka 2004, 151)\n29 21 Käytännössä osaaminen on kyky toimia ja käyttää tietoja, taitoja, asenteita, kontakteja ja kokemuksia. Kyvykkyys on sitä, että kykenee siirtämään osaamisen käytännön toimintaan. Hyvä osaaminen johtaa hyvään suoritukseen, joka johtaa erinomaisiin tuloksiin. (Sydänmaalakka 2004, 151.) Yrittäjäosaaminen Pihkala (2001) on tutkinut yrittäjäosaamisen vaikutusta yrityksen käynnistämiseen. Ensiksi yrittäjällä tulisi olla kyky löytää resursseja ja saada ne hyödynnettäväksi yrityksen perustamishankkeessa. Erityisesti yrittäjän sosiaaliset ja verkostojen käyttämisen taidot auttavat tässä. Toiseksi yrittäjällä tulee olla kyky organisoida ja luoda uusia tuotannollisia resurssien yhdistelmiä. Kolmanneksi yrityksen täytyy olla ulkoisesti uskottava, että se voi toimia markkinoilla. (Pihkala 2001.) Yrittäjältä itseltään vaaditaan muun muassa tuoteosaamista (tuotekehitys, tuoteinnovaatio) tuotanto osaamista (tuotannon ja logistiikan optimointi) asiakas ja markkinointi osaamista (asiakassuhteiden solmiminen ja säilyttäminen) talousosaamista (kannattavuuden ja rahoituksen riittävyyden varmistaminen) vuorovaikutusosaamista (yhteysverkostojen solmiminen ja ylläpito) ammattitaito osaamista (yrittäjän oman ammattitaitotaustan kehittäminen) (Jylhä, Paasio & Strömmer 2000, 21.) Valjakan (2004, 5) mukaan yritysjohdon menestyminen koostuu menestymisestä monessa osa tekijässä kuten mm. taloudellisen tuloksen tekemisessä, asiakastyy\n30 22 tyväisyydessä, henkilöstön tyytyväisyydessä ja yhteiskuntavastuun hoidossa. Yrittäjyydelle suotuisten persoonallisuustekijöiden ja asenteiden on todettu auttavan menestymisessä. Hyvä osaaminen ja osaamisen soveltaminen on yksi menestystekijä. Yrittäjän oma kehittymishalu kertoo työntekijöille yrittäjän arvoista ja vaikuttaa yrityksen imagoon työnantajana.(valjakka 2004, 5.) Käytännön yrittäjätyötä voidaan ajatella liikemiestaitona. Seuraavassa on esitetty Jylhän ym. (2000, 21) nimeämiä keskeisiä käytännön yrittäjätyöhön liittyviä asioita, jotka liittyvät kykyyn hahmottaa kokonaisuus ja erottaa siinä olevia rakenteita: nähdä markkinoilla tarpeita, joita voitaisiin tyydyttää paremmin kuin nyt johtaa yritystä toiminnallisesti siten, että sekä asiakkaan saama hyöty että yrityksen sisäinen tehokkuus ovat mahdollisimman suuret johtaa ihmisiä, näyttää suuntaviivoja, visioita ja saada ihmiset mukaansa kykyä ja halua kilpailla luomalla asiakaslähtöisyyden ja hinnan väliseen yhtymäkohtaan kilpailuetuja. Yrityksen eri kehitysvaiheissa tarvitaan erilaista osaamista. Aloittavalle yritykselle ovat keskeisiä markkinoinnin osaaminen, kaupallistamisen hallinta sekä riskinoton hallinta. Nopean kasvun vaiheessa yrittäjältä vaaditaan suunnittelun ja organisoinnin osaamista, markkinointiosaamista, rahoituksen tuntemusta sekä strategista näkemystä yrityksen toimialasta. Kun yritys kasvaa, myös yrittäjän on kasvettava, sillä tässä vaiheessa tarvitaan myös johtajuutta ja mm. taitoa delegoida tehtäviä alaisille. (Jylhä ym. 2000, 21.) Kun yritys on vakaan kasvun vaiheessa, etualalle nousevat tunnuslukujen seuranta sekä sisäisen ja ulkoisen tehokkuuden ymmärtäminen. Tässä vaiheessa yrittäjällä on oltava myös reagointiherkkyyttä ja valmiutta. Oman toimialan tuntemus ja toimialajärjestelyjen taito ovat hyväksi. (Jylhä ym. 2000, 21.)\n31 23 Kun yritys on kriisissä tai oleellisessa muutosvaiheessa, yrittäjältä edellytetään paljon ihmistuntemusta sekä hyviä suhteita sidosryhmiin. Hyötyä on myös juridiikan tuntemisesta ja saneerauksen eli tervehdyttämisen osaamisesta. Jälkimmäistä korostetaan erityisesti siksi, että vaikeuksissa oleva yritys yleensä saneerataan aluksi säästämällä kustannuksissa ja leikkaamalla rönsyjä. Saneerauksen jälkeen osaamista tarvitaan jäljelle jäävien osien vahvistamiseksi siten, että vaalitaan kustannustehokkuutta ja löydetään oikea strategia uuden syöksykierteen estämiseksi. Liiketoimintojen uudelleenjärjestely ja mahdollisesti kokonaan uudelle alueelle lähteminen ovat strategisia ratkaisuja. (Jylhä ym. 2000, 21.) Käytännön jokapäiväiseen yrittäjätyöhön liittyy sekä asiakkaiden että yrityksen tarpeiden ymmärtäminen samanaikaisesti. Tämä edellyttää taitoa tarjota asiakkaalle lisäarvoa, mutta samalla kykyä käyttää resursseja ja keinoja säästeliäästi. Yrittäjätaitoon kuuluu myös rakenteellisia toimia, joilla tarkoitetaan yritysten tai liiketoimintojen ostamista ja myymistä. (Jylhä ym. 2000, ) Käytännön yrittäjätaitoa on myös taito olla oma itsensä. Pienyrityksessä yrittäjä myy yrityksen ja koko toimintansa asiakkaille omalla persoonallisuudellaan, tällöin yritys on yhtä kuin yrittäjä. Pienyrittäjän omien voimavarojen ylläpitäminen ja jatkuvan luovan uudistumisen varmistaminen ovatkin menestymisen edellytys. (Jylhä ym. 2000, 22.) Yrityksen aloittamisvaiheessa yrittäjä yleensä hoitaa kaikki työt itse. Jos pienyrityksellä käynnistymisvaiheessa on ylipäätään muodollista organisaatiota, se on hyvin yksinkertainen. Kriittiset kehitystekijät ovat yrittäjän oman osaamisen varassa. Yrityksen aloittamisvaiheessa yrityksellä on monia tarpeita, joita yrittäjän on pyrittävä täyttämään samanaikaisesti ja lomittain. Yrityksen kehittyessä yrittäjäosaamisen eri ulottuvuudet voivat painottua eri tavalla yrityksen eri vaiheissa. (Kallio 2002, ) Kallio (2002, 82) on kuvannut yrittäjäosaamisen neljä ulottuvuutta taulukossa 1 esitetyllä tavalla.


Enoni: Kolmas luku – Wikiaineisto\nEnoni: Kolmas luku\nToinen luku Kolmas luku.\nKirjoittanut Arthur Conan Doyle Neljäs luku\nOli suloista päästä kosteasta tuulesta ja kylmästä ilmasta loimuavan nuotion ääreen, vaan tuo nuori mies ja hänen kummallinen asuntonsa herätti uteliaisuuttani, niin että ajattelin enemmän häntä kuin omaa mukavuuttani. Hänen merkillinen muotonsa, ja kun hän odotti muita vieraita tällaisen suon ääreen näin kamalalla ajalla, ja sitten tuo salaperäinen toiminta takassa, kaikki tämä kiihotti minun mielikuvitustani. En voinut mitenkään ymmärtää sitä, että hän ensin hyvin tuimasti käski minun jatkaa vain matkaani ja sitten seuraavassa silmänräpäyksessä mitä sydämmellisimmällä tavalla kutsui minua majansa suojaan. Kaikkia näitä seikkoja ajatellen odotin jännityksellä selitystä. Minä koetin peittää tunteitani ja olin olevinani niin kuin minusta kaikki olisi ollut niin kuin olla pitikin ja aivan kuin olisin ajatellut vain omia tarpeitani välittämättä kaikesta muusta.\nHeti ensi silmäyksellä majan sisäinen puoli todisti, mitä mielestäni oli ilmaissut jo ulkopuoli, että tämä maja ei ollut mikään asuntopaikka, vaan että tämä mies oli täällä vain yhtymistä varten. Rappaus oli seinistä lohkeillut suurina teleinä, ja siellä täällä oli paksu home. Tässä suuressa huoneessa ei ollut muita huonekaluja kuin pahanpäiväinen pöytä, kolme puulaatikkoa, joita voi käyttää istuimina ja kasa verkkoresuja muutamassa loukossa. Muuan laatikko oli palasina, ja kirves vieressä, niin että siitä näki, mistä oli puita saatu nuotioon. Vaan huomioni kääntyi erittäinkin pöytään, sillä siinä lampun ja kirjan vieressä oli avonainen koppa, josta näkyi savustetun paistin konkkaluuta, leipiä ja musta pullon kaula.\nJos isäntäni oli ollut epäilevä ja tyly alussa, niin korvasi hän nyt sen ylenmääräisellä sydämellisyydellä, josta yhä enemmän jouduin ymmälle. Hän surkutteli minua, kun olin niin märkä ja loassa, ja veti muutaman puulaatikon nuotion luo, ja leikkasi viipaleen paistista ja antoi palan leipää. Vaan minä huomasin, että vaikka hän hymyili, niin hänen silmissään näkyi kuitenkin ihmettelevä ja tarkastava katse aivan kuin hän olisi tutkinut, mikä olen miehiäni.\n”Te kyllä ymmärrätte”, sanoi hän teeskennellyllä luonnollisuudella, ”että kauppiaan meidän päivinämme, niin kuin minunkin, täytyy tehdä, minkä hän voi, saadakseen tavarat luotettavasti käsiinsä, ja jos keisari, Jumala häntä suojelkoon, viisaudessaan näkee hyväksi lopettaa vapaakaupan, niin täytyy mennä sellaisille paikoille kuin tämäkin on, päästäkseen niiden kanssa yhteyteen, jotka tuovat maahan tupakkaa ja kahvia. Saatte olla varma, että itse Tuilerioissa ei ole ollenkaan vaikea saada tavaraa mitä hyvänsä, ja keisari juo kymmenen kuppia oikeaa mokkaa päivässä, kysymättä mistä se on, vaikka hän tietää, että sitä ei Ranskassa kasva. Kasvivaltakunta on vielä muuan niistä harvoista valloista, joita Napoleon ei ole vielä saanut valloitetuksi, ja ellei olisi kauppiaita, jotka antautuvat vaaraan ja vaivoihin, niin mistähän saisimme elintarpeemme. Minä otaksun hyvä herra, että kunhan tekin ette vain liene merenkulkija tai kauppamies?”\nMinä vastasin vain, että en ole, vaan minä näin, että vaiteliaisuuteni vain kiihotti hänen uteliaisuuttaan. Silmistään näin koko ajan, kun hän puhui, että hän valehteli kaikki. Kun nyt häntä tarkastelin lampun ja nuotion täydessä valossa, niin huomasin, että hän oli vielä kauniimpi kuin ensi silmäyksellä, vaan tuollainen kauneusmuoto ei ollut koskaan ollut minun aistini mukaista. Hänen piirteensä olivat niin hienot, että ne olivat melkein naiselliset, ja niin säännölliset, että ne olisivat olleet aivan täydelliset, jos vain ei alahuuli olisi ollut ulkoneva ja riippuva. Kasvonsa näyttivät viekkailta, vaan niissä ilmeni heikkoutta ja herkkää kiihkoa. Minusta tuntui, että kuta lähemmin opin häntä tuntemaan sen vähemmin minulla oli syytä mielistyä häneen tai pelätä häntä.\n”Te varmaankin annatte anteeksi, kun alussa olin niin tympeä”, sanoi hän. ”Keisarin tultua tänne rannikolle täällä vilisee poliisivirkamiehiä, niin että kauppiaan täytyy olla varoillaan. Täytyyhän teidän myöntää, että minä en suotta pelännyt, kun teidän pukunne ja muotonne ovat sellaiset, että niitä hämmästyy näin myöhäisellä ajalla ja tällaisella paikalla tavatessaan”.\nMinulla oli ihan kielellä tulossa samat sanat hänestä, vaan kuitenkin hillitsin.\n”Minä vakuutan teille, että minä olen vain eksynyt matkailija. Nyt kun olen saanut vähän levähtää ja syödä, niin en enään tahdo olla rasitukseksenne.”\n”Ette ole vähimmälläkään tavoin rasitukseksi ... parasta on, että jäätte tänne, sillä myrsky kiihtyy myötäänsä.”\nJa saatuaan sen sanotuksi, alkoikin savupiippu ulvoa ja jymistä, että olisi luullut koko hökkelin luhistuvan siinä silmänräpäyksessä. Hän meni akkunaan ja katseli varovasti ulos, aivan samalla tavalla kun hän teki minunkin lähestyessäni majaa.\n”Asia on nähkääs niin, herra Laval”, sanoi hän kääntyessään takaisin ja tekeytyen toverilliseksi, ”että te minulle tekisitte hyvän työn jäädessänne tänne puoleksi tunniksi.”\n”Miten niin?” kysyin uteliaana ja epäilevänä.\n”Niin nähkääs, totta puhuen, odotan tänne muutamia henkilöitä, joiden kanssa olen asioissa, vaan syystä tai toisesta he eivät vielä ole saapuneet, ja minä haluaisin mennä katselemaan suolle, olisivatko he eksyneet. Mutta jos he sillä aikaa sattuisivat tulemaan, ja maja olisi tyhjä, niin luulisivat, että minä olen mennyt tieheni, ja se olisi hyvin ikävää. Minä olisin hyvin kiitollinen, jos te jäisitte tänne puoleksi tunniksi ja selittäisitte asian heille, jos en sattuisi tapaamaan heitä matkalla.”\nPyyntö tuntui hyvin luonnolliselta, ja kuitenkin hänen silmissään oli sama ilme, joka minulle vakuutti, että se oli valetta. Mutta mielestäni minulle ei ollut mitään vahinkoa siitä, jos noudatinkin hänen pyyntöään enkä millään muulla tavoin olisi päässyt paremmin tilaisuuteen tyydyttämään uteliaisuuttani. Mitä oli tuossa suuressa takassa, ja minkä vuoksi hän oli kiivennyt sinne ylös nähdessään minut? Seikkailullani ei olisi ollut mitään merkitystä, jos en olisi saanut tätä seikkaa selville, ennen kuin lähdin matkaani jatkamaan.\n”Niin”, sanoi hän siepatessaan mustan leveälierisen hattunsa ja kiiruhtaessaan ovelle, ”minä olen varma, että te ette kieltäydy, minä en voi viipyä kauan, muuten voi koko kauppani mennä myttyyn.” Hän sulki joutuisasti oven jälkeensä, ja kuulin vähän aikaa porskuvia askeleita, jotka sitte sekausivat myrskyn tohinaan.\nTämä salaperäinen maja oli nyt hallussani, minä nyt voin sitä tutkia ja kaivaa esiin sen salaisuuksia. Otin kirjan, jonka hän oli pannut pöydälle. Se oli Rousseaun ”Contrat social” – oivallista lukemista, vaan sellaista ei juuri luulisi kauppiaan kulettavan mukanaan, kun hän lähtee tapaamaan salakulettajia. Alkulehdellä oli kirjoitettu ”Lucien Lesage” ja sen alle naisen käsialalla ”Lucienille Sibylleltä”. Tämän kauniin nuorukaisen nimi siis oli Lesage. Nyt minulla oli saatava selville, mitä hän oli kätkenyt takkaan. Kuuntelin tarkkaavasti, ja kun en kuullut ulkoa muuta ääntä kuin myrskyn tohinan, nousin aitaukselle, niin kuin olin nähnyt hänenkin tekevän, ja hyppäsin tulen sivulle.\nTakka oli vanhan-aikainen, hyvin leveä, niin että kun minä seisoin toisella laidalla, niin minua ei vaivannut kuumuus eikä savu, ja alhaaltapäin tuleva tuli valaisi hyvin etsintäpaikan. Takasivulla oli syvennys, joka oli syntynyt siten, että kiviä oli pudonnut tai otettu pois, ja siinä oli pieni mytty. Tämän mytyn hän varmaan silloin niin kiireellä piilotti heti kun näki vieraan lähestyvän. Minä otin sen alas ja katselin tulen valossa.\nPieni nelikulmainen mytty oli kääritty kiiltävään keltaiseen vaatteeseen ja sidottu valkoisella nauhalla. Kun minä sen avasin, niin näin, että siinä oli joukko kirjeitä ja suuri avonainen paperi. Osotteet kirjeissä saivat minut niin hämmästyksiini, että tuskin sain henkeä vedetyksi. Ensimmäisessä kirjeessä oli osote kansalaiselle Talleyrand’ille, ilman uutta napoleonilaista arvonimeä: Beneventon ruhtinas. Toiset kirjeet olivat samalla lailla osotetut kansalaiselle Fouché’lle, kansalaiselle Soulti’lle, kansalaiselle Mac Donald’ille, kansalaiselle Bertbier’ille j. n. e., pitkin matkaa vain kuuluisia sotasankareita ja valtiomiehiä, jotka olivat uuden keisarikunnan pylväitä. Mitä taivahan nimessä tällä kahvinkauppiaalla oli kirjoitettavaa kaikille näille suuruuksille. Toisesta paperista varmaan saa siitä selvän. Minä asetin kirjeet pöydälle ja avasin paperin, joka oli kirjeiden mukana. Minun tarvitsi lukea ainoastaan ensimmäisen lauseen tullakseni vakuutetuksi, että suo oli turvallisempi paikka minulle kuin tämä kirottu hökkeli.\nSanat, jotka siinä olivat silmäini edessä, kuuluivat seuraavasti:\n”Ranskan kansalaiset! Päivän tapaus on osottanut, ettei tyranni, eipä edes sotajoukkojensa keskelläkään voi karttaa häväistyn kansan kostoa. Kolmenmiehen-neuvosto, joka tätä nykyä edustaa Ranskan Tasavaltaa, on antanut Buonaparten mennä samaa tietä samalle kohtalolle kuin mikä saavutti Louis Capetinkin. Kostaen solvauksen brumairin 18 päivältä...”\nSiihen saakka olin päässyt, kun sydämeni äkkiä melkein pysähtyi ja paperi putosi käsistäni. Molempiin käsiini oli tartuttu rautakäsin, ja tulen valossa näin kaksi karvaista tavattoman suurta kättä.\n”Kas niin ystäväni”, jyrisi ääni, ”ainakin tällä kertaa olemme olleet teitä viisaampia.”\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikisource.org/w/index.php?title=Enoni:_Kolmas_luku&oldid=12873”\nSivua on viimeksi muutettu 28. kesäkuuta 2007 kello 14.20.


The Sims 2: Lemmikkitarinat puoleen hintaan rajoitetun ajan Olen kotoisin macista\nThe Sims 2: Lemmikkitarinoita puoleen hintaan rajoitetun ajan\nTämä on rajoitetun ajan voimassa oleva alennus, joka ilmestyy tänään Mac App Storessa. Jos rakastat tätä tarinaa peleistä ja haluat, että se on kokoelmassasi puolet tavallisesta hinnasta (19,99 euroa) voit nyt ladata sen Applen sovelluskaupasta.\nThe Sims 2: Lemmikkien tarinat Kutsu simisi hoitamaan ja kouluttamaan viehättäviä ja arvaamattomia lemmikkejä. Se ei salli sinun suorittaa mielenkiintoisia ja erilaisia haasteita, kun kilpailemme kaupunkimme lemmikkinäyttelyn ensimmäisestä sijasta. Noin puoli vuotta sitten Mac-sovelluskaupasta tullut peli tarjoaa nyt mielenkiintoisen alennuksen.\nTämän simin tarkoitus on oppia kesyttämään lemmikkejä joilla on erilaiset persoonallisuudet ja jotka saavat kaikki matkan varrella näkyvät edut ylittäessämme asetetut tavoitteet.\nLoogisesti ja ennen pelin ostamista se on tärkeää lue vähimmäisvaatimukset ja yhteensopivuus, jotta voisimme pelata The Sims 2: Pet Stories -sarjaa\nSuorittimen nopeus 2.2 GHz, Gt RAM-muistia, 10 Gt vapaata kiintolevytilaa, (ATI): Radeon HD 3870, (NVidia): GeForce 8800, (Intel): HD 3000 ja 256 Mt VRam\nSeuraavat videopelit Ne eivät ole yhteensopivia The Sims 2: Pet Stories: ATI RADEON HD 2600 ja vanhemmat, NVIDIA 8600m, 9400 ja aikaisemmat, Intel Integrated GMA 950 ja Intel Integrated x3100\nThe Sims 2: Lemmikkien tarinat ei tue Mac OS Extended -käyttöjärjestelmäksi muotoiltuja volyymeja (kirjainkoon mukaan) ja vaatii OS X 10.9.5 tai uudemman\nJos haluat pitää hauskaa Macin edessä tämän pelin kanssa, nyt kun se on puoleen hintaan, on hyvä aika hypätä siihen.\nKoko polku artikkeliin: Olen kotoisin macista » Mac-ohjelmat » Pelit » The Sims 2: Lemmikkitarinoita puoleen hintaan rajoitetun ajan\nMeksikon ensimmäisellä Apple Storella on jo sijaintinsa\nUpea uusi MacBook Pro -konsepti OLED-näytöllä


Nainen tunkeutui Robert DeNiron kuvauspaikalle – Stara\nNainen tunkeutui Robert DeNiron kuvauspaikalle\nViihdeuutiset 8.6.2009, 18:00 · Stara.fi\nHollywoodin veteraanitähti Robert De Niro on joutunut kuvauksissaan erikoisen tempauksen kohteeksi. Michiganissa parhaillaan uutta elokuvaansa kuvaava supertähti sai nimittäin perjantaina kimppuunsa juopuneen naisen.\nStone-nimistä elokuvaansa Edward Nortonin kanssa kuvaava Robert De Niro yllättyi, kun kuvauspaikan turvajärjestelyt pettivät pahemman kerran. Vahvasti päihtynyt nainen, nimeltään Carlyn Campbell, pääsi livahtamaan turvamiesten ohi leffan päätähden luokse, TMZ uutisoi. Tilanne olisi voinut siis olla hengenvaarallinen, mikäli naisella olisi ollut pahat mielessään. Elokuvan kuvaukset jouduttiin kiireesti keskeyttämään vakavan välikohtauksen takia.\nPaikalle hälytettiin poliisit, jotka ottivat Campbellin hoiviinsa ja kuljettivat hänet paikalliseen sairaalaan. Nainen puhalsi alkometriin 2,9 promillen lukemat. Vielä ei ole tietoa tullaanko naista syyttämään jostain oikeudessa. Kesällä Robert De Niro ryhtyy kuvaamaan kolmatta Perhe on pahin -elokuvaansa. Komedian työnimi on tällä hetkellä Little Fockers.


Siikajoen Ruukinkosken pohjapato peruskorjataan - hankkeessa toteutetaan myös uusi kalaväylä - Uutiset - Radio Pooki\n09.06.2021 14:57 - Ari Kettukangas\nPohjois-Pohjanmaan ELY-keskus peruskorjaa Ruukin kylässä Siikajoen kunnassa sijaitsevan Ruukinkosken pohjapadon ja rakentaa uuden kalojen ja vesieliöiden liikkumisen mahdollistavan väylän. Ruukinkosken nykyinen pohjapato on rakennettu alun perin vuonna 1936. Pohjapadon yhteyteen on rakennettu 1980 - 1990 lukujen taitteessa kalojen nousuväylä. Molemmat rakenteet ovat valtion omistamia ja Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskuksen kunnossapidettäviä. Peruskorjaus tehdään kesän ja syksyn aikana.\nPeruskorjatun pohjapadon käyttötarkoitus ei muutu. Uuden padon rakenne tulee parantamaan kalojen ja muiden vesieliöiden kulkua padon yli. Varsinainen patorakenne suurenee pinta-alallisesti ja uudet rakenneratkaisut saadaan pitkäkestoisiksi ja vastamaan alkuperäistä ja luvanmukaista tarkoitusta. Vanha pohjapato jää osaksi uutta rakennetta toimien suojarakenteena rautatiesillan perustuksille ja tukirakenteena uudelle patoseinämälle. Peruskorjatun pohjapadon pääasiallisena rakenteena on teräsponttiseinämä ja se sijaitsee välittömästi vanhan padon alavirran puolella. Kalojen ja vesieliöiden kulkuväylä tulee pohjapadon keskiosaan ja siten virtaamaa riittää vähän veden aikana väylään ja se varmistaa vesieliöiden liikkuvuuden. Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskus on kilpailuttanut Ruukin pohjapadon peruskorjauksen ja töiden aloituksesta tiedotetaan urakoitsijan kanssa myöhemmin. Peruskorjauksen rahoittaa Maa- ja Metsätalousministeriö valtion omistamien vesirakenteiden kunnossapidon määrärahoista.\nLue myös: Kosken Veikko sitoo vihtoja wanhanaikaisella tekniikalla Pattijoella\npohjois-pohjanmaan ely-keskus talous siikajoki vesistö


Palaa esittelyyn tästä\n36-vuotias Kristiina on Rósgarðurin omistaja. Hän on luonteeltaan iloisen pirteä ja lähes keskittymishäiriöisen tasolla. Vaikka naisella onkin aina monta rautaa tulessa ja kaksikymmentä muistettavaa asiaa samaan aikaan, voi häntä helposti lähestyä, sillä Kristiina kyllä kuuntelee ja kykenee nopeastikin organisoimaan asioita.\nHän onkin tyytyväisin silloin kun asiat ovat järjestyksessä, vaikka ne eivät siltä muille näyttäisikään. Kristiinaa on vaikea saada suuttumaan, mutta kun hän kerran suuttuu, ainakin tallitytöt tietävät pysyä poissa tieltä.\nAlunperin Espoosta kotoisin oleva tallinomistaja on ainakin kylällä ja naapuritiloilla tunnettu lennokkaista päähänpistoistaan, mutta hän on silti vastuullinen tallinomistaja, joka ajattelee ensin hevosen kannalta. Hevosten kanssa Kristiina osaa olla tarvittaessa tiukka, mutta usein hän on ehkä jopa turhankin rento. Nainen pitää pääasiassa alkeis-, este- ja maastoestetunteja, joita tuntilaiset lähes aina odottavat innolla, sillä likimain kaikki tunnit ovat vauhdikkaita. Ainakin jos maastolenkeistä puhutaan.\nPyry on Kristiinan kolmetoistavuotias siskonpoika. Kristiinan siskon jouduttua laitoshoitoon mielisairauden takia, joutui neljävuotias Pyry lastenkotiin. Koska Hirvosten suvusta ovat hengissä enää Kristiina ja Pyry ja jostain syystä Kristiinan olemassa olosta ei tiedetty ennen kuin Pyry oli täyttänyt kuusi vuotta, joutui poika asumaan sijaiskodissa lähes kaksi vuotta.\nPyry on ujo ja epäilee usein omia taitojaan. Hän on innostunut hevosista jo ihan pienenä, muttei näytä innostustaan juurikaan ulospäin. Hän osaa myös suhtautua hevosiin kunnioituksella ja väistää tarvittaessa. Hän ei aiemmin saanut mennä oritalliin ilman Kristiinaa. Rallin, tallipihassa aiemmin vapaana pyörineen akhaltekeruunan kanssa hän kuitenkin tutustui ja nyttemmin on lupa hellinnyt käydä hoitamassa muutamia lapsiystävällisiä poneja oritallinkin puolella.\nTuttujen kanssa Pyry juttelee mielellään ja auttaa jos vain voi. Uudet kasvot ovat kuitenkin vähän jännittävä asia, ja siksi varsinkin koulun alku oli haastavaa, vaikka Pyry sopeutuikin uuteen luokkaansa hyvin.\nTallimestarina Rosiksessa toimii Karla (34). Hän on kotoisin Ruotsista, josta hän muutti Suomeen kolmetoistavuotiaana vanhempiensa mukana. Hän puhuu hevosille mieluiten ruotsia ja hermostuessaan hän saattaa kiukuta ruotsiksi. Silloin ei kukaan muu kuin tyhjäpäinen Kristiina uskalla tulla hänen tielleen.\nKarla on tarkka tallin siisteydestä ja hevosten oikeanlaisesta hoidosta. Hän saattaa tulla neuvomaan, jos vaikka vetosolmusi on liian löysä tai pitelet hevosen kaviota hieman liian korkealla. Ylimääräisten tallinpitoon liittyvien tehtävien pelossa laiskimmat hoitajat saavat pakoilla Karlan katsetta. Karla kuitenkin on ihan reilu eikä tahallaan ärsytä ketään. Karlan hillitty luonne myös pitää Kristiinan typerimmät ideat aisoissa, vaikka hän joskus lähteekin mukaan.\nKarla on erikoistunut askellajiratsastukseen ja nuorten ja ongelmahevosten koulutukseen. Hän on on suurimmaksi osaksi vastuussa nuorten hevosten koulutuksesta, mutta Linn ja Kristiina ovat mukana työssä. Karla ylläpitää myös Rosiksen hoitajatoimintaa ja melkein kaikki hoitajien ajatukset, pyynnöt ja ilmoitukset päätyvät ensimmäisenä Karlan korviin. Tehokkaana naisena hän myös hoitaa asiat nopeasti ja asiantuntevalla otteella.\nRosiksen ratsastuksenohjaaja on Linnea “Linn” (49). Hän on kouluratsastaja ja vaatii ratsastajilta paljon. Hän avustaa nuorten hevosten koulutuksessa. Yleensä hänellä on yksi hevonen, johon hän panostaa erityisen paljon. Tällä hetkellä kyseinen hevonen on Halti, joka on tosin vasta pikkukakara. Linn on myös vastuussa hoitajien vapaamuotoisista ratsastuksista. Tiukka ja hieman äkäinen opettaja osaa kuitenkin olla vaatimatta hevoselta liikaa. Askellajiratsastukseen Linn ei ole juurikaan perehtynyt ja onkin hieman epäluuloinen lajia kohtaan.\nYleisesti Linn on kuitenkin hyvin mukava ja rento tyyppi, jolla on hyvä huumorintaju ja puhelias luonne. Linn osaa neuvoa niin noviiseja kuin kehittyneempiäkin ratsastajia ja nauttii opettamisesta suuresti. Nainen on myös kovin kilpailuhenkinen ja viihtyy erityisesti vaikeampien hevosten selässä saadakseen haasteita.\nLinn asuu kylällä aviomiehensä ja kahden teini-ikäisen tyttärensä kanssa ja käy Rosiksessa tiistaista lauantaihin opettamassa ja ratsastamassa. Hän on myös innokas kalastaja ja historian tutkija. Hän on muun muassa saanut sukututkimuksen myötä selville että hänen isänsä puoleinen kaukainen suku on kotoisin Kiinasta. Vaikka Linn saattaa vaikuttaa kovin siivolta henkilöltä, hänellä on omat pahat tapansa. Jos Linniä ei latotansseista löydä olutpullo kädessä, on jotain vialla.\nRosiksen hevosia silloin tällöin käy valmentamassa Englannista Aittajärvelle muuttanut Edmund (41). Edmundilla on toinen asunto Espoossa, jossa hän asustaa kiertäessään Etelä-Suomen talleilla valmentamassa. Erityisesti mies on ihastunut suomenhevosiin ja niiden monipuolisuuteen ja Rosiksen tapaan pitää hevosia vapaasti laumassa. Positiivinen asenne näkyy hänen toimissaan myös tallissa. Koskaan ei ole tätä miekkosta nähty hermostuvan ihmisille saatikka hevosille.\nHieman rimpulan näköinen, mutta pitkä Edmund on hauska ilmestys pienempikokoisten hevosten selässä. Vahva hän kuitenkin on niin psyykeltään kuin fyysisestikin. Silloin kun Edmundia tallilla näkee, hän kiiruhtaa kaikessa muussa paitsi hevosten kanssa työskentelyssä. Hänet saattaa olla vaikea saada pysähtymään juttutuokiolle, mutta hän on aina asiallinen ja neuvoo apua tarvitsevia.\nJoku myös saattaa häntä selän takana kutsua Eetuksi…\nRikhard, tutuille Riku, on pitkä 25-vuotias yliopisto-opiskelija, joka käy hoitamassa ja treenaamassa Solinaa ja Floraa. Hän on suomenruotsalaisesta perheestä ja asuu kylällä lukion lähellä vanhempiensa luona. Riku käy arkipäivinä kaupungissa opiskelemassa ja häntä saattaa nähdä iltaisin tallilla. Yleensä hän kuitenkin käy hoitamassa ja ratsastamassa viikonloppuisin ja lomilla. Riku harrastaa ratsastuksen lisäksi jousiammuntaa ja hän onkin erittäin kiinnostunut ratsastusjousiammunnasta, eikä kukaan ylläty että Kristiina on avoinmielinen kyseisen kiinnostuksenkohteen suhteen.\nRikun ratsastustaitojen vuoksi hänelle on annettu lupa treenata sekä itsenäisesti että ohjatusti maksutta. Vaaleaverikkö onkin taitojensa ja ulkonäkönsä vuoksi vanhempien tallityttöjen päiväunelmien kohde.\nLuonteeltaan Riku saattaa vaikuttaa ensin hieman ylimieliseltä, mutta kun hänet oppii tuntemaan, hän on hyvää ja huumorintajuista juttuseuraa. Riku kuitenkin tietää olevansa taitava sekä fyysisesti että akateemisesti, joista kertovat hänen luottonsa tallilla ja opiskelumenestys. Nuorempiaan poika kuitenkin auttaa mielellään ja pyrkiikin aina olemaan mukava niille, jotka häneltä apua pyytävät.\nHelga (24) on yksi Rosiksen hevostenhoitajista. Hän on suorittanut osittain ajoneuvoasentajan koulutuksen ja sen jälkeen hän päätti vaihtaa hevostenhoitajaksi ja valmistui erikoistuen kengittämiseen. Helga hoitaa osan hevosten kavioiden perusvuoluista. Luonteeltaan hän on energinen ja äänekäs totaalinen hevoshullu. Hän on sosiaalinen ja innolla kaikkeen paneutuva ihminen, johon on helppo tutustua. Helgalta kuulee usein hyvää huumoria ja sarkastisia lausahduksia. Hänen mielestään isot rauhalliset hevoset ovat tylsiä ja siksi hän puuhaileekin mieluummin ponien ja pienten hevosten kanssa. Nainen on myös mielellään mukana auttamassa tuntilaisia, mutta mukavuudenhaluisena hän pakoilee kohtuullisen usein vastuuta jos kyse on ylimääräisistä iltatalleista tai varusteiden puhdistamisesta yksin.\nHän on kuitenkin likimain joka päivä tallilla, sillä hän tekee opintosopimuksella hevosenhoitajan töitä. Hän asuu kylällä Aittajärven eteläpuolella itsekseen ja yöpyy silloin tällöin Kristiinan talon vierashuoneessa. Kesällä Helga viihtyy parhaiten tallin mökkimäisissä oloissa ja on aina mielellään auttamassa varsavalvojaisissa.\nSiinä missä Petra on hoitajille auktoriteetti, on Helga Kristiinan nuorempi kaksoisolento. Häntä paetaan kun kyseessä on varusteiden puhdistamista, mutta kun tarkoituksena on viedä hevosia laitumelle tai opetella kylmäämään hevosten jalkoja, niin kaikki ovat innolla Helgan mukana, sillä hän uskoo sanontaan “tekemällä oppii”. Tosin hän suosii niitä jotka auttavat varusteiden puhdistuksessa. Perhanan suitsenpalaset…\nHelga omistaa ratsuponiori Toton.\nPetra (24) on toinen Rosiksen kolmesta hevostenhoitajasta. Lukiosta valmistuttuaan hän suoritti hevostenhoitajan koulutuksen erikoistuen ohjaajaksi. Nyt hän tekee pedagogisia opintoja työnteon ohessa, jonka takia hän on välillä poissa tallilta. Hän on rauhallinen ja rento tyttö, jonka kanssa voi puhua lähes mistä aiheesta tahansa. Hän on hieman sisäänpäin suuntautunut, mutta kun häneen tutustuu vähän, hänen innokkaampi puolensa pääsee esille. Hevosten kanssa Petra on asiallinen ja usein ääneen paheksuu toisten huonoa tallikäytöstä.\nUrheilullisena nuorena naisena hän juoksee mielellään alkeistunneilla taluttamassa ja ohjaa välillä ratsastustuntien alkujumppia ennen hevosten varustamista ja alkeistason ratsastustunteja. Petra on mukana myös paikallisen seurakunnan toiminnassa ja on päävastuussa hoitajien koordinoinnista. Tämän kaiken lisäksi Petra harrastaa kuntosalilla käyntiä sekä pilatesta ja kirjoittaa AjUn paikallislehteen kolumnipalstaa. Kukaan tallin kävijöistä ei ole aivan varma missä vaiheessa Petra ehtii nukkua.\nKaiken kukkuraksi Petra omistaa islanninhevostamma Snörpin.\nMarika (29) on aloittanut työt Rosiksessa syystalvella 2017. Hän on opiskellut ja työskennellyt Yhdysvalloissa suurella hevostilalla vaellusohjaajana. Hän muutti Suomeen poikaystävänsä luo vuoden 2016 loppupuolella ja he asuvat yhdessä Aittajärven keskustassa. Marika treenaa ahkerasti kilpahevosia ja kilpailee mielellään. Hän on kilpailuhenkinen ja nauttii kilpailemisesta.\nNuori nainen on juuri sellainen kliseinen henkisesti teini-ikään jäänyt, ulkonäköpainotteinen ihminen, jonka voi perjantai-iltaisin löytää baarista glitterimeikeissä ja joka hihkuu innosta Vero Modan uusimman malliston nähdessään tai huomatessaan Taylor Swiftin julkaisseen uuden singlen. Tallillakin Marikan näkee lähes aina sotamaalauksessa. Täydellisiä kissansilmärajauksia ja utusilmäluomivärejä korostavat kirkkaan sinisiksi värjätyt hiukset, joiden sävy vaihtelee satunnaisesti. Tallitakiksikin on usein valikoitunut merkkitakki.\nMarika on Yhdysvalloissa oppinut asiakaslähtöisen palveluasenteen ja hän juttelee mielellään ja avoimesti pikkuratsastajien kanssa ponien hoitamisesta ja neuvoo kokeneempia heidän tarvitsemallaan tavalla. Marikalla onkin se aurinkoinen kestohymy aina päällä, jota näkee amerikkalaisissa leffoissa kauppojen kassatädeillä. Tämä nainen auttaa jokaista joka apua tulee pyytämään, ja vaikka hän saattaakin varoa hienosti laitettuja kynsiään, on hän pääosin mitä mainioin apu tallilla.\nKirochka (22) tai Kiira on venäläissyntyinen köyhässä opiskelijaporukassa kasvanut nuori nainen. Hänellä on lyhyet oljen ja kuparin sävyiset hiukset ja vihreät silmät. Vaikka muut opiskelijat ovat muuttaneet jo muualle ja Kirochka asuu yksinään, opiskelijalla ei ole varaa ostaa halpaa, joten vanhat vaatteet pääsevät kierrätyskäyttöön tallille. Kirochka tekee tällä hetkellä hevostenhoitajan koulutusta oppisopimuksella. Kirochka on oppinut tiukaksi tinkaajaksi, ja erityisesti hevosten ruoan kanssa hän on tarkka.\nMuiden ihmisten kanssa toimintaa nainen jännittää, sillä suomen kieli ei taivu vielä ihan täydellisesti. Toisaalta venäjäkään ei suju enää niin hyvin kuin ennen, sillä Kirochka ei pidä yhteyttä perheeseensä. Kirochkassa elääkin pieni perfektionisti, jonka kanssa hän joutuu taistelemaan tasaisin väliajoin. Helgalla on nykyään tapana ottaa Kirochka mukaan maastolenkeille, jos hän joutuu ottamaan neljä tai enemmän ratsastajia mukaan. Helga jaksaa papattaa vaikka viiden ihmisen edestä, joten Kirochkakin pääsee ujoudestaan yli.


Tiistainen lumimyräkkä viivästytti Helsinki-Vantaalla 151 lentoa ja 83 lentoa peruttiin kokonaan | lentoposti.fi\n"Pahoittelemme matkustajille aiheutuneita viiveitä ja odotusaikoja. Tällä kertaa sääolosuhteet olivat poikkeuksellisen hankalat. Kunnossapitomme toimi lumimyrskyn aikaan täydellä teholla ja teki kaikkensa, jotta käytössä oleva kiitotie saatiin pidettyä auki ja että lennot pääsivät lähtemään ja saapumaan Helsinki-Vantaalle", sanoo apulaisjohtaja Heini Noronen-Juhola Finaviasta.\nHelsinki-Vantaalla siirryttiin lumi- ja tuuliolosuhteiden seuraksena poikkikiitotien käyttöön tiistaina 12. joulukuuta kello 12. Runsaan lumentulon vuoksi ainoaa käytettävää kiitotietä jouduttiin puhdistamaan lyhyin väliajoin, joka osaltaan aiheutti viiveitä.\nKäytössä oli siis vain yksi kiitotie sekä saapuvan, että lähtevän lentoliikenteen tarpeisiin. Voimakas kaakkoistuuli ei mahdollistanut pääkiitoteiden käyttöä.\nTuulen suunnan käännyttyä täysi kapasiteetti oli uudelleen käytössä kello 19.20. Lentoasema oli koko ajan auki. Lentoja pystyttiin sekä vastaanottamaan että lähettämään vaikkakin normaalia hitaammalla tahdilla.\nHelsinki-Vantaalla on normaalisti keskimäärin 500 lentoa vuorokaudessa. Tiistain aikana tulleista viiveistä yli puolet aiheutuivat kiitotierajoituksista.\nLentoyhtiöt peruivat kaikkiaan 83 Helsinki-Vantaalta lähtevää lentoa, joista 43 peruttiin kiitotierajoitusten aikana. Finnair kertoi peruneensa kokonaan yli 60 yhdensuuntaista lentoa.\nLisänsä viiveeseen toi myös Ilmailualan Unionin vaiheittain 15. marraskuuta lähtien alkanut ylityökielto. Se haittasi lentoyhtiöiden maahuolintaa, kuten matkatavaran purkua ja kuormausta, matkustajasiltojen ajoa sekä jäänpoistoa (Lue tarkemmin IAU:n ylityökiellosta ja TES-neuvotteluista aiemmista uutisistamme).\nFinnairin matkustajilta jäi Helsinki-Vantaalle kaikkiaan noin 2000 matkalaukkua tai muuta ruumaan menevää matkatavaraa. Yhtiön antaman lausunnon mukaan niiden selvittelyssä ja toimittamisissa omistajilleen menee vielä useita päiviä.\nLue myös muut aiheeseen liittyvät tuoreet uutisemme:


By Juho Tunkelo on marraskuu 8, 2017 in Copywriting, Sisältömarkkinointi, Verkkokauppa\nMoi! Jos haluat katsoa webinaarin ”Kolme supermallia konvertoivaan tuotekuvaukseen” tallenteen, voit katsoa sen vielä muutaman seuraavan päivän ajan: Jos heräsi kysymyksiä, jätä rohkeasti alle tai ota suoraan yhteyttä!\nBy Juho Tunkelo on syyskuu 8, 2017 in Copywriting, Verkkokauppa\nHaluatko nähdä, minkälaisilla tuotekuvauksilla kiihdytettiin eräs yritys 75 miljoonan dollarin vuosivauhtiin? (ja nytkin vielä heiluvat runsaan 20 miljoonan tuntumassa…) Ja mitä ihmeen tekemistä sillä on Jerry Seinfeldin kanssa? Katsopa sitten tästä… Jos heräsi kysyttävää, jätä alle kommentti! Jos kiinnostuit tarjoamastani koulutuksesta, lähetä viesti!\nMiksi jauhan aina tuotekuvauksista\nBy Juho Tunkelo on syyskuu 3, 2017 in Uncategorized\nTervehdys! Miksikö puhun niin paljon tuotekuvauksista? Copywritingiin sentään kuuluu paljon, PALJON muutakin. On PPC-mainosten vääntämistä, on myyntikirjeitä, on sähköposteja, on funnelia, preselliä sun muuta mainosalan kuravelliä. Ehkä niin mutta kun… Etenkin kahdelle ihmisjoukolle ns. tuotekuvaus on juuri sopivan kokoinen konsepti sisäistää ja tuunata ihan järjettömän konvertoivaan kuntoon: 1. Verkkokauppiaat 2. Kaikki palveluliiketoimintaa tekevät Ja onhan […]\nBy Juho Tunkelo on elokuu 10, 2017 in Copywriting, Sähköpostimarkkinointi\nMoi! Nyt on taas julkisten copy-kritiikkien aika, ja painopiste vaihteeksi sähköpostilla markkinointi ja ihan suora myynti myös. Kohteena Kodin Kukat eli osoitteena Puutarha.com – melko vetävä domain vai mitä! 🙂 Kodin Kukkien toimitusjohtaja Juha Toikka totesi, että heillä sähköpostimarkkinointi toimii kyllä, tilaajia on melko iso ja uskollinen lista… Mutta myyntipotentiaalia on selvästi vielä toteutumatta. Siispä […]\nSähköpostimarkkinoinnin valmennukset alkavat\nBy Juho Tunkelo on heinäkuu 31, 2017 in Sähköpostimarkkinointi\nHaluatko lisätä myyntikykyäsi sähköpostimarkkinoinnin avulla? Ajoituksesi on loistava, sillä aloitamme syksyn ensimmäisen etävalmennuksen aiheesta 1.8.2017. Tavoitteena on tehdä joka viikko kauppaa sähköpostilla kuukauden ajan! Jos viikottainen myynnin lisäys kiinnostaa, lähde ihmeessä mukaan. Katso yksityiskohdat täältä: Valmennus alkaa 1. elokuuta 2017 joten mukaan ehtii vielä ehkä pari päivää. Sen jälkeen voit ilmoittautua odotuslistalle seuraaviin valmennuksiin.\nSähköposti on rahanahneelle kaikista fantsuin väline\nBy Juho Tunkelo on heinäkuu 28, 2017 in Sähköpostimarkkinointi\nRahasta ei voi puhua rationaalisesti, eihän? Ja rahaa tuottavasta markkinoinnista vielä vähemmän? Joten heitetään rationaalisuus romukoppaan ja mennään rytisten toiseen laitaan: Elikäs. Pari päivää sitten availtiin päätä myynnin generoinnista sähköpostilla. Tässä tallenne ko. herkusta ole niin hyvä: Jos olet erityisen kärsimätöntä tyyppiä (kukapa ei olisi)… Asian pihvi alkaa tiristä noin kohdasta 6:30 eteenpäin. Tässä vielä jännetupillesi […]\nBy Juho Tunkelo on toukokuu 8, 2017 in Business\nSanotaanpa nyt ihan suoraan. Jos joku tuntee pienen piston sydämessään, siihen lienee aihettakin. Olen nimittäin viimeisten muutamien kuukausien aikana ihmetellyt mihin ovat kunnon bisnestavat kadonneet Suomesta. Tai unohdetaan bisnes hetkeksi, miten olisi edes keskimääräiset käytöstavat? Mitä ajattelee yritys, joka ITSE ottaa yhteyttä palkatakseen työntekijän, haastattelee, ja sen jälkeen katoaa kuin kamelin suolikaasu Saharaan? (olen kuullut saman […]\nBy Juho Tunkelo on huhtikuu 29, 2017 in Copywriting, Tuotteistus\nVieläkin kuulee neukkareissa, kun aletaan miettiä tuotetta ja sen markkinointia: ”Miten ihmeessä tästä meidän tusinatuotteesta saadaan aikaan markkinoille uniikki mielikuva?” Anna mun kaikki kestää… oikeasti nyt jo. 🙂 Ollaan jo pitkällä 2000-lukua, jolloin pitäisi lentävien autojen ja ruokapillerien ja robottien viheltää vasemmalta ja oikealta. Ja internetistä löytyy lähes kaikki… paitsi että ei löydykään. Mutta kai tässä […]\nAsiakkaan ohjaaminen ei ehkä ole kivaa mutta se on pakollista\nBy Juho Tunkelo on huhtikuu 29, 2017 in Business, Copywriting, Sisältömarkkinointi\nNiin, hyvä markkinointikollega. Asiakkaan ohjaaminen on todellakin hyvästä – ja etenkin vielä upouuden asiakkaan joka on vielä kuin Liisa ihmemaassa ympyröissäsi. Usein asiakkaideni ensimmäinen ajatus on, että ohjaaminenhan on turhaa vaivannäköä ja tuntuu vähän tyhmältä – eikö tämä ole itsestäänselvää meidän asiakkaille? Tähän vastaan, että se on ehkä TEILLE itsestäänselvää… mutta ei juuri kenellekään muulle jolleivät ole […]


Hanki absoluuttinen idea juuri ennen valitsevat liike - Działdowski Team Pk\nHanki absoluuttinen idea juuri ennen valitsevat liike\nWysłany: Nie 10:52, 09 Lut 2014 Temat postu: Hanki absoluuttinen idea juuri ennen valitsevat liike\nottaa sanoi, että, kun aiemmin puute merkittäviä voittovarat se voi olla hankala harkita vakuudettomia armoitettu vuokralainen asuntolaina . Jotkut yksityiskohtia ja tuloksista : rnBad luotto pisteet vakuutena henkilökohtaisia ??lainoja täytyy olla turvallisuus siitä, että Ylläpito . Sinun täytyy olla ainakin 18. v vanha of, asunnonomistaja ja Iso-Britannia , ja pysyä soveltava . Vakavampi , sähkö toimisto voisi lakkaa heidän tuki sinun pitäisi ei onnistu viettää alkaen järjestetty määräpäivää . nro - laskut ja laiminlyöty takaisinmaksut voi kerran taas jäädä luotto pisteet jonkin aikaa - joka sallii ja tämäntyyppisen tilannetta tapahtua [link widoczny dla zalogowanych] se huolettoman net sovellus varustettu yksinkertaisuus web mutta lepää talosi . Monet ihmiset asuvat maatalous paikkoja, esimerkkinä , voisi olla ei käytetä lainkaan pankkikortti tai peruutettu rahoitus . Jokainen Ostaja täytyy katsomaan työkalu Iso että he on aina sitten välittää kiinni heidän vastaanottimet koska voitto se luo ( plus merkitystä se boosteja heidän koti). Näin on useita valinnat kun se tulee korot , käteissuorituksen lauseita sekä muut hinnat.\nVoivatko he varaa jatkaa auton ? Myös , mutta niiden pitäisi ylläpitää auto tiellä kun he täytyy olla auto päästä toimivat . Monet ihmiset saattaa hyvinkin pyyntö Pitäisikö huomattavia eroja Tämän rahoitusapulainan ja henkilökohtaisen lainan . Pitäisikö sinun ansiot ovat tyköistuva on erottuva suunnitelma nimetty tulot-pohjainen koskevista - maksu ". Sisällä www Dominion jotain sanoa, tai lisäksi tyyppi , on todella elintärkeitä jos tarvitset vaikutukset . Jos nopeasti raha hikka sattuvat olemaan aiheuttaa painetta ja saapua käteinen kuohunta ja olet selvittävät yäk ulos, käynti pikkuruinen käteisellä lainat ja oikea apua [link widoczny dla zalogowanych] nämä ovat yleensä nopeasti vakuudettomia lainoja ja ovat akkreditoitu lyhyitä kulut . Aina pienyritys ei ole luotto olennaiset on rahoitusapulainan at luottamuksellisia rahoituslaitos kotona, tämän liiketoiminnan Myyjä käyttää oman 7 () laina irti pankki . Kun uusimmat epävakaa talous tapauksia , moni näissä nykyaikana kertaa kärsivät kovia . Kaikkien käytetyt onnistuneen hänen tai hänen taloudellinen taustat ja Myös tämä voisi Keskiarvo vaikeuksia ja lukuisia tapauksissa .\nihmiset on avustukset koko päivä niiden pankkitili jälkeen suostumusta.\nharried henkilökohtaiset valintoja tai pieni luotto pisteet vertailuja voi usein tarkoittaa miesten ja naisten on ollut jumissa auton lainat että maksu ne paljon in halu ja he olisivat tutkien heikompi kustannuksella heidän auto laina by lainan jälleenrahoituksen. kääntää puhelimen lookup edellyttää toimittamalla työ pois heidän kokoelma ja laina yritykset ja tämä voi olla kun satoja ja hankkimalla niille tarkat laina kauppiaat valmis muutos rahastot oman lainanantajalle kanssa alle keskiarvon luotto [link widoczny dla zalogowanych] sinun ei asioina upload paljon docs on nopeasti pohjatyötä kun saamiseksi palkkapäivä lainat . Kaiken kaikkiaan kannattaa harkita noin miten haluat arvioimaan erät . Do jatkuva tutkimus ennen ostamista tahansa auto tai rekka joten et koskaan maksa yli näillä markkinoilla vaatii .\ntotuttuun skenaario kenelläkään ole etsiä Ei luotto tarkistaa tarvitaan käteisennakkoa lainat . Seurauksena henkilökohtaiset lainat ilmeinen aika paljon kaikki . Joe määrittelee tekstiviestit ei Inch tehdä oikein Inch tehdä sopimukset käyttäessäsi perinteinen pankki suorittaa lainan mod ja pitää omaisuus .


Jouluseminaari - Suomen Palopäällystöliitto\nJärjestämme monipuolista turvallisuusalan koulutusta yksin ja yhdessä eri organisaatioiden kanssa. Tutustu koulutusvalikoimaamme vasemmalla olevien palkkien kautta tai ota rohkeasti yhteyttä!\nViimeinen ilmoittautumispäivä 25.11.2017\nHelsingin pelastuslaitoksen Osaamiskeskus, Helsinki\nSuomen Palopäällystöliitto järjestää vuosittaisen jouluseminaarin ja perinteen mukaiset jouluglögit 12.12.2017 Helsingin pelastuslaitoksen osaamiskeskuksessa, Helsingin Jätkäsaaressa. Huomaathan tilaisuuden muuttuneen pitopaikan: tilaisuus EI ole Säätytalolla, kuten aiemmin oli ilmoitettu!\nJouluseminaarin aiheena on tänä vuonna pelastustoimi muuttuvassa maailmassa. Seminaarissa kuullaan, miltä pelastustoimen ja Suomen tilanne valtioneuvostosta käsin näyttää, miten sisäisen turvallisuuden strategia ohjaa pelastustoimea ja miten julkisen sektorin ja koko yhteiskunnan muuttuminen haastaa pelastustoimen arvoja.\nEnnen seminaaria pidetään Palopäällystöliiton syysliittokokous ja tarjotaan kahvin kanssa joulutorttua. Seminaarin jälkeen on mahdollisuus verkostoitumiseen ja tarjolla on glögiä ja cocktail-paloja. Pukeutumisohjeena on vierailuvaatetus kunniamerkkinauhoin tai arkipuku.


Venetsialaiset lasimestarit valjastetaan herättämään henkiin nuorten suomalaistaiteilijoiden ideat | Yle Uutiset | yle.fi\nVenetsialaiset lasimestarit valjastetaan herättämään henkiin nuorten suomalaistaiteilijoiden ideat\nSuomalaisten nuorten lasitaide nostaa päätään Euroopassa. Peräti kahdeksan suomalaista sai teoksena kansainvälisen lasitaidekilpailun näyttelyyn, joka on parhaillaan esillä Suomen lasimuseossa. Osa piirustusvaiheessa olevista kilpailutöistä voi päätyä maailmankuulujen Italian Venetsiassa asuvien muranolaisten lasinmestareiden käsiin.\n30.3.2014 klo 19.31päivitetty 30.3.2014 klo 19.48\nNuoret lasitaiteilijat eri puolilta Eurooppaa osallistuivat maanosan lasitaiteen nuorten lupausten kilpailuun joko lasiteoksella tai piirustuksella.\nKanta-Häme on Suomen lasimaakunta ja sieltä kilpailuun otettiin innokkaasti osaa. Tuomaristoon teki vaikutuksen viisi kantahämäläistä taiteilijaa, joiden lasitöillä on mahdollisuus päästä mukaan Eurooppaa kiertävään näyttelyyn sekä Espanjaan ja loppujen lopuksi vielä lasitaiteen pyhimpään eli Venetsiaan.\nMaailmankuulun lasitaitelijan käsiin\nHausjärveläisen Kaappo Lähdesmäen piirros voi vielä päätyä jonkun legendaarisen muranolaistaiteilijan toteutettavaksi.\n– Toivon tietysti, että tämä minun luonnokseni valittaisiin siihen joukkoon, jotka pääsevät Muranon lasimestarit toteuttavaksi ensi syksynä, sanoo Lähdesmäki piirroksestaan. Hänen suunnitelemansa teos on massiivinen, peräti 80 sentin korkuinen lasitaideteos.\nLähdesmäki sanoo, että hän on piirtänyt lyijykynäluonnoksensa ohjeistuksen niin, että voisi itsekin tehdä lasiesineen. Ajatus muranolaisen lasimestarin tulkinnasta saa miehen sydämen tykyttämään.\n– Olen pyrkinyt tekemään mahdollisen toteuttajan työstä mahdollisimman helppoa. Kaikkia lyijykynän vetoja ei kuitenkaan tarvitse noudattaa millilleen, naurahtaa Lähdesmäki.\nTöillä ovia auki Eurooppaan\nLoppilainen Kimmo Reinikka on saanut näyttelyyn lasiastiansa Huh, joka on miehen mukaan kokeilu, jossa taiteellinen näkemys jää puhtaasti katsojan ratkaistavaksi.\n– Tämä on lähinnä hiontatekninen kokeilu siitä, miten isoja paloja pystymme liittämään yhteen kuumana täällä meidän omissa työtiloissamme Riihimäellä.\nReinikka kertoo, että juryn huomio ja valinta näyttelyyn tuntuvat hyvältä.\n– Toivottavasti jatkoa seuraa ja tätä kautta saataisiin kansainvälisiä yhteyksiä aikaiseksi, sanoo Reinikka, joka oli töillään muiden alueen lasitaitelijoiden kanssa vastikään Saksassa. Palaute oli sieltäkin hyvin positiivista.\nSuomi ei riitä, ulos on päästävä\nSuomi oli kilpailun suurmenestyjä yhdessä Tšekin kanssa. Mukana oli kaikkiaan 200 työtä ja piirustusta 22 maasta, mukaan valittiin 40 lasityötä ja 38 piirustusta.\n– Ei voi kuin olla otettu siitä, että pärjää henkilökohtaisesti ja tulee valituksi näyttelyyn. Mutta olemme tyytyväisiä siitäkin, että niin moni tuli valituksi. Se kertoo kaiketi siitä, että täällä osataan tehdä lasia ja se mitä tehdään ja miten tehdään oikein, sanoo Lähdesmäki.\nKansainvälistyminen on kaksikon mielestä toisaalta hyvä lisämauste, toisaalta pakko.\n– Kyllä tätä piiriä on pakko laajentaa, ei tällaisella pärjää Suomessa. Puhumattakaan, että olisi paikallinen toimija. Pitää olla kykyjä kaikkialle ja tällainen kilpailu on hyvä mahdollisuus, Lähdesmäki sanoo. Kunhan vain osallistut ja olet riittävän hyvä.\nKotimaakuvataidekulttuurilasitaidenäyttelyttaideVenetsialainen lasiVenetsiaSuomen lasimuseolyijykynät (kynät)


Myydään Omakotitalo Yli 5 huonetta - Pihtipudas Muurasjärvi Kojolantie 317 - Etuovi.com 7700284\nEtusivu > Pihtipudas > Muurasjärvi > Kohde 7700284\nVanha kyläkoulu luokkatiloja ja erillisiä huoneist, 700,0 m², 70 000 €\nOmakotitalo, Pihtipudas, Muurasjärvi, Kojolantie 317\nPuh: 040 7456955\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Kojolantie 317, Muurasjärvi, Pihtipudas (http://www.etuovi.com/kohde/7700284).\nKojolan kylän vanha kyläkoulu, joka nykyisin asuinkäytössä, etsii uusia omistajia. Talo on kivirakenteinen, 1950-luvun tyyli näkyy edelleen. Nykyään asuintalossa on 4 erillistä asuntoa ja kaikki isot luokkatilat ovat entisellään. Kaksi huoneisto on vuokrattuna. Talossa on kolme eri kerrosta: 1. kerroksessa on keittiö ja luokkatiloja sekä yksi pienempi asunto sekä kaksi eriilistä asuntoa omalla sisäänkäynnillä.. 2. kerroksessa on luokkatiloja ja 1 erillinen asunto omalla sisäänkäynnillä. Kellarikerroksessa on pesutiloja, pyykkitupa, varastoja ja lämmityshuone sekä halkovarastot. Tässä on mahdollisuus monen tyyppiseen yrittämiseen tai asumiseen. Osa tiloista on mahdollista vuokrata. Talon lämmitys on puulla tai öljyllä sekä isoissa luokkatiloissa on infrapunalämmittimiä niillä saa nopeasti lämpö isoon tilaan. Pihtiputaan, Reisjärven ja Haapajärven palvelut lähinpänä. Soita ja sovi oma esittelyaika.\nKojolantie 317, Muurasjärvi, Pihtipudas\nOmakotitalo, Vanha kyläkoulu luokkatiloja ja erillisiä huoneist\n700,0 m², 70 000 €\nKojolantie 317, 44880 Muurasjärvi\nVanha kyläkoulu luokkatiloja ja erillisiä huoneist\n70 000 € Muut lämmityskulut:\nPuhtaanapito: 279.00Kiinteistövero: 440.00 EUR/v\n1. kerros 1x 2h+k+wc= 60m2, 1x 4h+wc 85m2, 1x 1h+wc= 24m2 ja keittiö, 2 luokkahuonetta, 2 wc.tä ja eteiasula 35m2. 2. kerros 2h+kk+wc+vh 52m2 ja 3 luokkahuonetta, iso käytävä ja 2 varastoa ja porraskäytävä. Kellari 3x viileää ruokakellaria 2x 4,5m2 ja 6,5m2. Sauna 6,5m2, pesuhuone, pukuhuone, pyykkitupa, halkokellari, käytävä, halkovarasto 33m2, pannuhuone 17m2, 2x suihkuhuone, 1 wc+ suihku, 2x varastohuone, eteinen ja porraskäytävä. Tilojen pinta-alajen tieto pohjautuu alkuperäiseen pohjapiirrokseen.\nUusi, lämminvesivaraaja vaihdettu 10/2016. Savupiipun pellitys 2015, Puukattilan asennus 2011 ja öljypoltin uusittu 2011.\nVesikiertoinen keskuslämmitys pattereilla, puukattila sekä erillinen öljykattila\nRakennusmateriaali: Tiili/betoniPintamateriaali: Seinät lähinnä maalattua betonia, lattiat käytävätiloissa kivibetonilaattaa. Osassa tiloissa vinyylimuovilaatta, seinät maalattua betonia. Osassa tiloissa parkettilattia. Osa seinistä tapetoitu / maalattua tapettia.\nKeittiössä täyskorkea jääkaappi, astianpesukone, kaapistot, huippu-imurilla toimiva liesituuletin, tavallinen levyliesi uunilla. Kolmessa huoneistossa tavallinen levyliesi uunilla, kaapistot, yhdessä huoneistossa Hägforsin puuliesi,liesituuletin hormiin.\nKylpyhuoneita 3 x, 7x wc-allasta yhteensä erillisissä wc:ssä.\n12 160,0 m²\nOikeus yhteisiin vesialueisiin Muurasjärven osakaskunta ja Tiejärvi ja maa-alueeseen Tiililavanpaikka\nReisjärvelle 29 km, 32 km Pihtiputaalle, 38 km Haapajärvelle ja 42 km Pyhäjärvelle. . Koulut: 11 km Muurasjärven alakoululle.\nFI:7700284, AI:588872, CT:2016-07-27T16:31:48.018+03:00, MT:2017-01-10T16:32:40.530+02:00, PT:2016-07-27T16:31:47.942+03:00, OI:1328, DISI:351, CIC:TA5132


Mittatilaus peili oulu - Pukeudun tyylini mukaan\nJatkamme edelleen kotikäyntien ja asennuksien tekemistä tässä poikkeustilanteessa.\nLiukuovilla luot aktiivista tilaa kotiisi!\nUUTUUS! Laajassa ovivalikoimassamme on kaksi ovimallia joissa on massiivipuukehys. Harmony on yksi näistä ovimalleista. Oven voi tilata jakolistoilla tai ilman. Puusävyjä valikoimissamme on tammi ja pähkinä.\nLove me do Winter Fair ohjelma tarjoilee satojen pukujen häämuotinäytöksiä, runsaasti hääaiheisia luentoja ja workshoppeja, joihin pääsee osallistumaan myös itse, omin käsin, Kaunein morsiuskimppu -näyttelyn ja -kilpailun kymmenine hääkimppuineen, häämusiikkia, kokonaisen juhlakattausmaailman inspiroivine ideoineen, hääpukuneuvontaa, ruokaa…\nPeili mittojen mukaan oulu


Vierasta kulli etelänlomalla – Ilmaisporno\nby ipadmin\t| Posted on 15 syyskuun, 2018 16 marraskuun, 2018\nOlin jo pitkään ajatellut rakastajan ottamista, oma seksielämäni mieheni kanssa oli hyvää mutta, kaipasin jotain muuta. Mietin riettaita ajatuksiani ja halusin yhä enemmän kokea toisen miehen kanssa naintia. Nimenomaan halusin naida, pelkkää seksiä.\nAjatus siirtyi suunnittelu vaiheelle, kenen kanssa? Missä? Mitä jos mieheni saa selville… hyvä tilausuus avautui kun sain selville että, ”joudun” työmatkalle Espanjaan. Pakkasin seksikkäitä alusvaatteita mukaan, vaikka mielessäni mietin että, ainut mitä halusin oli joku joka ottaisi ne pois päältäni. Aina kun mietin asiaa jalkovälini kostui ja tunsin kuinka pilluni huulet turposivat, luulen että, tyydytin itseni ainakin kolme kertaa kun pakkasin.\nVihdoin perillä, ensimmäisenä iltana hotellissa puin päälleni seksikkäät mustat alsuvaatteet, laitoin mustan pikkumekon, meikkasin sekä kampasin vaaleat hiukseni löysälle ponnarille vielä korkkarit jotka nyöritin upeiden säärieni ympärille. Laskeuduin hotellin baariin miesten katseiden saattamina. Tunsin miesten riisuvan minut katseillani, kuljin eteenpäin lanteita puolelta toiselle heiluttaen, olin kostea. Tänä iltana naisin kunnolla!\nIstuin baaritiskille ja ennenkuin ehdin tilata juomaa baarimikko laittoi lasin shampanjaa minulle ja sanoi sen olevan vastapäätä istuvalta mieheltä. Katsoin häntä ja nautin näkemästäni, mies oli tumma, pitkä hyvä vartaloinen. Hänellä oli puku päällä, nostin lasini skoolaten ja kiitin katsella mies nosti myös lasinsa. Olin tyytyväinen halusin miestä jo nyt, niin upea ja komea. Mies siirtyi viereeni, ”Joan” pohjois-espanjasta kotoisin oleva ja täällä Madridissa työmatkalla. Meillä oli siis jotain yhteistä, huomasin että meillä oli muutakin yhteistä mies söi minua katseellaan, hän kosketti kättäni ja värähdin halusta. Nousin ylös ja päätin nyt tai ei koskaan, otin Joania kädestä ja vedin mukaani.\nHissin ovet sulkeutuivat ja suutelimme heti rajusti, mies tuoksui upealle, kiimani yltyi. Tunsin hänen painavan lantiota itseeni….ihanan kova elin painautui alavatsaani. Hissin ovet aukenivat ja erkaannuimme, jatkoimme huoneeni ovelle, nopeasti avasin oven ja suljin sen.\nOlimme sisällä ja himoitsimme toisiamme. Suutelimme taas nyt pitkään mutta edelleen voimakkaasti olin todella himokas pilluni halusi elintä sisäänsä nopeasti. Joan oli jo aloittanut mekkoni riisumisen, samalla riisuin häntä. Halusin kaikki vaatteet pois hänen päältään, ihana mies. Olin ollut oikeassa alta paljastui todella upea treenattu kroppa, hän ihasteli puolestaan omaa vartaloani hokien ”upea olet upea” ”haluan sinua”….mmmm….Olimme alasti huoneen eteisessä Joan painoi minut seinää vasten ja työnyi suoraan sisääni, parahdin olin todella liukas ja kiihottunut mutta elin oli niin iso ja upea että, parahdin tunteesta. Hän alkoi naimaan minua, nosti minut ylös seinää vasten, istuin kyrvän päällä ja naimme kiihottuneina toisiamme suudellen.\nVaihdoimme asentoa ja Joan laski minut lattialle, siirtyi päälleni nostin sääreni hänen olkapäilleen ja tunsin kuinka sain pillun täydeltä, Kyrpä upposi liukkaasen pilluuni ihanasti. Voihkin kiimaisesti ja käännyin ympäri, Joan tuli taakseni polvillaan ja taas sain kyrpää pillun täydeltä. Jatkoimme naimista ja tuntui että, mies jaksasi vaikka kuinka kauan. Hän kumartui jalkoväliini ja alkoi nuolemaan nestettä valuvaa pilluani, huuleni olivat turpeat ja kosteat. Kieli liikkui pillussani edes takaisin nautin täysin suin.\nNousimme sängylle ja mies työnyi minuun uudestaan hän nousi käsivarsiensa varaan ja katsoi minua silmiin samalla kuin työnsi hitaasti isoa kovaa kyrpäänsä pilluuni. Olin jo aivan orgasmin partaalla, hän tunsi sen ja alkoi liikkua nopeampaa. Hän halusi tyydyttää haluni, naida minua, saada minut laukeamaan. Pilluni alkoi supistella ja tunsin upea orgasmin. Huusin ja voihkin samalla kun Joan jatkoi. Orgasmini tuntui jatkuvan loputtomiin mies alkoi myös huohottamaan ja tiesin että, myös hän oli lähellä. Orgasmini loppu mainingit jatkuivat kun Joanilta tuli. Hän laukesi huohottaen kuumaan pilluuni.\nPornonovellitiso kyrpä pettäminen vierasta kullia


Somestaroilla on miljoonia seuraajia, mutta rahaa ei tule – Miksi? - Nyt.fi | HS.fi\nSomestaroilla on miljoonia seuraajia, mutta rahaa ei tule – Miksi?\nVain suosituimmat tubettajat pääsevät Suomessa 4 000 euron kuukausituloihin.\nJulkaistu: 23.12.2015 10:08\nAmerikkalainen videoblogaaja Gaby Dunn on 27-vuotias. Hän on määrätietoisesti kerännyt itselleen seuraajia netissä kymmenen vuotta. Nyt hänellä on ystävänsä kanssa Youtubissa videoblogi nimeltä Just Between Us. Sillä on yli puoli miljoonaa seuraajaa.