Kansanedustaja Al-Taee irtisanoutui eduskunnassa Israelia ja Isisiä rinnastaneista kommenteistaan: "Asia on SDP:ssä loppuunkäsitelty"\nSDP:n uusi kansanedustaja Hussein al-Taee esitti tiistaina anteeksipyyntönsä myös puolueen eduskuntaryhmälle vanhoista somekirjoituksistaan. SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtajan Antti Lindtmanin mukaan ryhmä oli tyytyväinen al-Taeen selvitykseen...\nSDP:n uusi kansanedustaja Hussein al-Taee esitti tiistaina anteeksipyyntönsä myös puolueen eduskuntaryhmälle vanhoista somekirjoituksistaan. SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtajan Antti Lindtmanin mukaan ryhmä oli tyytyväinen al-Taeen selvitykseen ja anteeksipyyntöön, ja asia on nyt ryhmässä loppuunkäsitelty.\nLindtman painottaa, ettei SDP voi hyväksyä minkäänlaista ihmisten erottelua uskonnon tai etnisen taustan perusteella.\n- Siksikin oli tärkeää, että al-Taee myös ryhmän edessä irtisanoutui vuosien takaisista kommenteistaan. Tämä on edellytys sille, että hän voi nyt kunnolla aloittaa työnsä eduskuntaryhmän jäsenenä, Lindtman viestitti STT:lle.\nSTT kertoi torstaina, että al-Taee on kommentoinut hyvin kärjekkäästi Lähi-idän tilannetta Facebook-kirjoituksissa vuonna 2014. Hän oli kirjoituksissaan muun muassa vihjaillut, että Israel ja Yhdysvallat ovat kouluttaneet Isis-terroristeja.\n- Haluan pyytää anteeksi sitä, että olen rinnastanut Israelin ja Isisin, koska se kommentti on yksiselitteisesti typerä eikä millään tavalla edusta omaa ajatteluani tai arvomaailmaani, al-Taee pahoitteli aiemmin STT:lle.\nKeskustan kansanedustaja, ex-pääministeri Matti Vanhanen on menossa sydänleikkaukseen. Asia käy ilmi hänen Facebook-päivityksestään, jonka hän julkaisi keskustan uuden eduskuntaryhmän ensimmäisen kokouksen jälkeen tiistaina. – Uusi...\nKeskustan kansanedustaja, ex-pääministeri Matti Vanhanen on menossa sydänleikkaukseen. Asia käy ilmi hänen Facebook-päivityksestään, jonka hän julkaisi keskustan uuden eduskuntaryhmän ensimmäisen kokouksen jälkeen tiistaina.\n– Uusi eduskuntaryhmä piti tänään kokouksensa. Tunnelma on kahtiajakoinen. Mukana on uutta intoa ja ajatuksia, mutta myös vakava huoli miten kykenemme ajamaan kannattajiemme asiaa. Kerroin myös ryhmälle, että en voi ottaa syyskauden alkupuolelle kalenterimerkintöjä. Menen elokuussa sydänleikkaukseen ja siitä toipuminen ottaa sen ajan minkä ottaa, Vanhanen kirjoittaa.\nHänen tilalleen eduskuntaan ei tule varasijalta toista kansanedustajaa.\nVanhanen kertoi Ylelle, että leikkaus tehdään elokuun puolivälissä HUS:ssa.\n– Se on avoleikkaus, jossa aorttaa tuetaan ja läppä vaihdetaan, Vanhanen sanoi eduskunnassa tiistaina.\nSamalla hänelle tehdään operaatio, jonka avulla vähennetään sydämen rytmihäiriöiden riskiä.\nVanhanen joutui sairaalaan sydämen rytmihäiriöiden takia marraskuussa 2017. Myöhemmin saman vuoden joulukuussa hän kertoi saaneensa sähköisen rytminsiirron Meilahden sairaalassa Helsingissä.\nHelmikuussa Vanhanen joutui huimauskohtauksen vuoksi päivystykseen kesken vaalitilaisuuden Espoossa. Vanhanen itse epäili huimauksen johtuneen pitkään jatkuneesta flunssasta.\nPuheenjohtaja Juha Sipilä vahvisti, että keskustalla on nyt "aika selvä suunta oppositioon". Ryhmäjohtaja Antti Kaikkosen mukaan hallitusovi on silti vielä "varmaan viisi senttiä raollaan".Uudet kansanedustajat saivat tänään muun muassa...\nPuheenjohtaja Juha Sipilä vahvisti, että keskustalla on nyt "aika selvä suunta oppositioon". Ryhmäjohtaja Antti Kaikkosen mukaan hallitusovi on silti vielä "varmaan viisi senttiä raollaan".Uudet kansanedustajat saivat tänään muun muassa valtakirjansa. Keskustan lisäksi useat muut puolueet pitivät ensimmäisen ryhmäkokouksensa vaalien jälkeen.Perussuomalaisilla valta vaihtui, kun Ville Tavio voitti aiemmin puolueen eduskuntaryhmää vetäneen Leena Meren. Perussuomalaisten ehdokas varapuhemieheksi on Juho Eerola.Monet puolueet kertoivat myös käyneensä keskusteluja suurimman puolueen SDP:n puheenjohtajan Antti Rinteen kanssa pääsiäisen aikana.\nTästä voit katsoa, miten keskustan ryhmäjohtaja Antti Kaikkonen kommentoi puolueen tilannetta:\nSipilän ilmoitti tasan viikko sitten jättävänsä puolueensa puheenjohtajuuden. Hän totesi, että keskustan huono vaalitulos ei jättänyt hänelle muita mahdollisuuksia.\nSipilä ilmoitti kommentoivansa tarkemmin eronsa syitä pääsiäisen jälkeen. –\nKeskusta valitsee uuden puheenjohtajan ylimääräisessä puoluekokouksessa 7. syyskuuta.\nNyt valta vaihtuu konkreettisesti: Uudet kansanedustajat saavat valtakirjansa ja eduskunnan puhemies nuijansa\nKolumniKolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä.> Kaikki kolumnit löydät täältä> Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteinaJuttelin vaalien alla 19-vuotiaan nuoren miehen kanssa, joka sanoi, ettei hän aio...\nAlle puolet 18-24-vuotiaista äänesti vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Kuntavaaleissa 2017 harvempi kuin joka kolmas nuori käytti äänioikeuttaan. Minusta tämä on surullista.\nEi ole mikään itsestäänselvyys, että elämme maassa, jossa jokainen täysi-ikäinen saa vaikuttaa siihen, ketkä pääsevät eduskuntaan ja hallitukseen päättämään yhteisistä asioistamme. Tämän oikeuden puolesta on taisteltu Suomessakin vain reilu sata vuotta sitten. Ennen yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden hyväksymistä suurlakon jälkeen syksyllä 1905 Suomen kansasta vain 8 prosenttia nautti oikeudesta äänestää. Eli rikkaat miehet.\nVaalit on käyty ja tulos vahvistettu, seuraavaksi alkaa politiikka. Tällä viikolla valta vaihtuu eduskunnassa konkreettisesti: uudet kansanedustajat saavat valtakirjansa, ja väliaikainen eduskunnan puhemies nuijansa. Tiistai 23.4. Vallan mandaatti...\nVaalit on käyty ja tulos vahvistettu, seuraavaksi alkaa politiikka.\nTällä viikolla valta vaihtuu eduskunnassa konkreettisesti: uudet kansanedustajat saavat valtakirjansa, ja väliaikainen eduskunnan puhemies nuijansa.\nTiistai 23.4. Vallan mandaatti siirtyy uudelle eduskunnalle\nKauden 2019–2023 kansanedustajat noutavat tiistaina oikeuskanslerin tarkastamat valtakirjat, ja niiden myötä mandaatin edustaa kansaa. Heistä otetaan virallinen kansanedustajan potretti.\nEduskuntaryhmien puheenjohtajat valitaan viimeistään tänään tai keskiviikkona.\nKeskustan ryhmäpuheenjohtajana jatkanee Antti Kaikkonen ja perussuomalaisissa Leena Meri. Viime viikolla SDP valitsi ryhmänsä johtoon Antti Lindtmanin ja kokoomus Kalle Jokisen.\nKeskiviikko 24.4. Ensimmäinen täysistunto ja puhemiehet\nVaalikauden ensimmäinen täysistunto pidetään keskiviikkona kello 12.\nEduskunnalle valitaan tilapäinen puhemies sekä varapuhemiehet. He hoitavat tehtävää, kunnes uusi hallitus on muodostettu ja hallituspuolueet tiedetään.\nEnsimmäisenä puhemiehenä aloittanee suurimman eduskuntapuolueen SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne. Kokoomuksen ehdokas eduskunnan puhemieheksi on Paula Risikko.\nPerussuomalaisten puheenjohtajan Jussi Halla-ahon mukaan puhemiehen nuija kuuluisi eduskunnan toiseksi suurimmalle puolueelle PS:lle, mutta hän ei ole itse kiinnostunut tehtävästä. Tehtävä kuuluu yleensä hallituksen toiseksi suurimmalle puolueelle.\nTorstai 25.4. Jumalanpalvelus ja valiokuntiin puheenjohtajat\nPresidentti Sauli Niinistö avaa valtiopäivät torstaina. Avajaisjumalanpalvelus pidetään Helsingin Tuomiokirkossa, ja illalla soi avajaiskonsertti Musiikkitalossa.\nPolitiikan puolella neuvotteleminen jatkuu. Eduskuntaryhmät neuvottelevat, mitkä puolueet saavat minkäkin valiokunnan puheenjohtajan paikat.\nKysymys ei ole vähäpätöinen: viime vaalikaudella valiokuntien puheenjohtajiston rooli korostui muun muassa sosiaali- ja terveysvaliokunnassa sekä perustuslakivaliokunnassa.\nAlkuperäisen suunnitelman mukaan torstaina piti myös tapahtua pääministeri Juha Sipilän (kesk.) eronpyyntö. Nyt tämä vaihe on jo takana.\nPerjantai 26.4. Hallitustunnustelut alkavat todella\nEduskuntaryhmät nimeävät perjantaina virallisen hallitustunnustelijan, käytännössä suurimman puolueen johtajan Antti Rinteen.\nHallitusneuvotteluista on povattu vaikeita.\nRinne on sanonut haluavansa hallituksen kasaan jo toukokuun lopussa, ja hänen mukaansa epävirallisia hallituskeskusteluja eri puolueiden edustajien kanssa on jo käyty.\nLähiviikot osoittavat, miten tavoitteelle käy. Toinen takaraja on heinäkuussa alkava Suomen EU-puheenjohtajuuskausi.\nJännitteet Sudanissa kasvavat, kun mielenosoittajien ja armeijan neuvottelut katkesivat sunnuntaina\nMielenosoittajat vaativat Sudanissa vallan välitöntä siirtämistä siviileille. Kymmenhenkinen sotilasneuvosto on hallinnut maata helmikuun 11. päivästä alkaen. Tällöin armeija syöksi pitkäaikaisen ja kovaotteisen presidentti Omar al-Bashirin...\nMielenosoittajat vaativat Sudanissa vallan välitöntä siirtämistä siviileille.\nKymmenhenkinen sotilasneuvosto on hallinnut maata helmikuun 11. päivästä alkaen. Tällöin armeija syöksi pitkäaikaisen ja kovaotteisen presidentti Omar al-Bashirin vallasta.\nProtestoijat ovat osoittaneet mieltään helmikuun kuudennesta asti erityisesti armeijan päämajan lähistöllä Khartumissa. He ovat tukkineet tiet päämajaan.\nNyt armeija on käskenyt mielenosoittajia poistamaan esteet ja siirtymään muualle. Mielenosoittajat vaativat hallinnon siirtämistä siviileille välittömästi.\nProtestoijien johto on kutsunut tiistaiksi koolle entistä suuremman joukon protestoijia. Torstaina mielenosoittajat aikovat haastaa armeijan julkaisemalla oman väliaikaisen johtonsa maan siirtymiseksi siviilihallintoon.\nNeljä kuukautta protesteja, kaksi kaadettua johtajaa: Näin Sudanin tapahtumat ovat edenneet\nKansanmurhasta syytetty presidentti painui maan alle: Sudanin pahamaineinen voimamies luopui vallasta Algerian väliaikainen presidentti nimitti perustuslailliseen neuvostoon uuden johtajan\nOutokumpulainen lähihoitaja Sanna Antikainen löi ällikällä monet vaaleja seuraavat. Hän oli Savo-Karjalan vaalipiirissä perussuomalaisten äänikuningatar 5793 äänellä. Antikainen oli eduskuntavaaleissa ehdolla toista kertaa ja yli...\nMoni muistaa erään otsikoihin päätyneen välikohtauksen Yhdysvaltain kongressista. Republikaanisenaattori James Inhofe kaivoi kesken puheenvuoronsa muovipussista lumipallon, ja heitti sillä kohti puheenjohtajaa. – Tiedätkö mikä tämä on? Se on...\nMoni muistaa erään otsikoihin päätyneen välikohtauksen Yhdysvaltain kongressista. Republikaanisenaattori James Inhofe kaivoi kesken puheenvuoronsa muovipussista lumipallon, ja heitti sillä kohti puheenjohtajaa.\n– Tiedätkö mikä tämä on? Se on tuotu ulkoa. Siellä on hyvin, hyvin kylmä, sanoi Inhofe.\nOikeistopoliitikko esitti lumipallon perusteella johtopäätöksen, että ilmastonmuutos on huijausta.\nVälikohtauksesta on neljä vuotta, mutta se kertoo äärimmilleen politisoituneesta ilmastokeskustelusta Yhdysvalloissa.\nSen näkyvin kävijä maailmalla on ollut republikaanipresidentti Donald Trump, mutta kyselyjen mukaan enemmistö republikaaneista ilmoittaa, ettei usko ihmisen aiheuttamaan ilmastonmuutokseen.\nToisella puolella ovat demokraatit, jotka nojaavat puheenvuoroissaan ilmastonmuutoksesta todistaviin tutkimuksiin.\nRuotsissa asuva Jylhä tutkii, miten poliittinen ideologia vaikuttaa ilmastoasenteisiin. Tutkimusta toteutetaan parhaillaan Isossa-Britanniassa, Uudessa-Seelannissa, Ruotsissa ja Yhdysvalloissa. Jylhä on osa kansainvälistä, psykologian alan tutkimusverkostoa.\nPinnalta katsoen politiikan vaikutus on ilmeinen: ilmastonmuutoksen epäily on oikeistopuolueiden heiniä.\nÄäriesimerkki on juuri Yhdysvallat.\n– Siellä ilmastonmuutoksen kieltäminen on pitkälti rakennettu konservatiivisten tahojen toimesta. Ajatushautomot, jotka masinoivat ilmastonmuutoksen vastaisia kampanjoita, ovat usein republikaanien tai poliittisesti konservatiivisten säätiöiden ja yritysten rahoittamia, sanoo Jylhä.\nRepublikaani James Inhofe heitti vuonna 2015 senaatin puheenjohtajaa lumipallolla todistaakseen, että ilmastonmuutos ei ole totta.c-span.org / YouTube\nIlmastokeskustelun polarisoitumista on nähty hiljattain myös Suomessa. Kuuma kesä ja syksyllä julkaistu IPCC:n ilmastoraportti lisäsivät julkista kiinnostusta ja kansalaisaktivismia.\nEduskuntavaaleissa kysymys ilmastonmuutoksesta läpäisi ensi kertaa kunnolla myös politiikan.\n– Ilmastokysymyksestä muodostui vahvasti identiteetteihin vaikuttava tekijä. Puolueet ja ehdokkaat profiloivat itseään sen kautta, mikä heidän näkemyksensä ilmastotoimien kiireellisyydestä on, sanoo ympäristötutkija Panu Pihkala Helsingin yliopistosta.\nIlmastoasioilla kampanjoivat erityisesti vasemmistopuolueet. Oikeistolaisesti ja konservatiivisesti ajattelevissa puolueissa haluttomuutta ilmastotekoihin oli enemmän, mutta käytännössä vain yksi puolue – perussuomalaiset – vältti niihin sitoutumista.\nPuolue ei myöskään ainoana ole allekirjoittanut kahdeksan muun eduskuntapuolueen yhteisiä ilmastopolitiikan tavoitteita.\nVarsinainen ilmastonmuutoksen kieltäminen on silti harvinaista, ja perussuomalaistenkin viesti on ollut lähinnä se, että päästöjen vähentämisen pitäisi tapahtua muualla.\n– Ilmastonmuutos ei ole heille aktiivisesti politisoitunut kysymys. Suomessa ei olla lähellekään samassa tilanteessa kuin Yhdysvalloissa, Jylhä arvioi.\nPekka Haavisto ja Jussi Halla-Aho Ylen vaalitentissä. Vihreillä ja perussuomalaisilla oli vaalien alla vastakkaisia näkemyksiä ilmastotoimista Suomessa.Yle\nTarkastelu on kuitenkin kiinnostava, sillä päästöjen vähentämisestä kieltäytyminen on osa samaa, ilmastotekoja jarruttavaa ilmiötä.\nIhmiset jotka hyväksyvät epätasa-arvoisuuden, kieltävät useammin myös ilmastonmuutoksen. Kirsti M. Jylhä, psykologian tutkija\nOikeistolaisten tai konservatiivisten puolueiden kannattajien kielteisen ilmastoasenteen voisi ajatella selittyvän osin sillä, että he altistuvat ilmastoskeptiselle viestille muita useammin.\nPuolueiden ja äänestäjien välillä on kuitenkin eroja riippumatta siitä, keskustellaanko ilmastosta aktiivisesti politiikassa.\nErot löytyvät psykologiasta, sanoo Jylhä.\nPoliittinen ideologia on kytköksissä muun muassa siihen, missä määrin ihmiset vastustavat muutosta ja hyväksyvät epätasa-arvoisuuden.\n– Tärkein tekijä on näkemys epätasa-arvosta. Ihmiset jotka hyväksyvät epätasa-arvoisuuden, kieltävät useammin myös ilmastonmuutoksen.\nKieltämisen yhteydessä puhutaan usein myös etäisyydestä. Ihmiset ovat passiivisia, sillä he kokevat ilmastonmuutoksen tapahtuvan kaukaisissa maissa, eivätkä he itse näe kärsivänsä sen seurauksista.\n– Se, että joku muu kärsii, ei vielä oikeuta passiivisuutta. Siihen liittyy lisäksi hyväksymistä, että joku muu kärsii sen vuoksi, että me täällä elämme näin, Jylhä sanoo.\nYmpäristötutkija Panu Pihkalan mukaan suomalainen ilmastokeskustelu on polarisoitunut. Antti Lähteenmäki / Yle\nEriarvoisuuden hyväksyjät jakavat maailmankuvan, joka ennakoi kielteistä ilmasto- ja ympäristöasennetta kenties kaikkein varmimmin.\nJylhä puhuu sosiaalisen dominanssin orientaatiosta.\nTermi tarkoittaa valtarakenteiden ja hierarkioiden hyväksymistä; sitä, miten halukas ihminen on ylläpitämään ihmisryhmien välisiä eroja tai jopa kasvattamaan niitä.\n– Heille on ok, jos esimerkiksi naiset tai maahanmuuttajat ovat huonommassa asemassa. Heidän näkemyksensä mukaan hierarkiat ovat luonnollisia eikä niistä pidä pyrkiä eroon. Jotkut ovat vain ansainneet heikomman aseman, Jylhä kuvaa.\nIlmastonmuutoksen kieltäminen on yhdistetty myös rasistisiin ja maahanmuuttovastaisiin asenteisiin.\nSilloin ei saada kelkkaan ihmisiä, jotka eivät ole kiinnostuneita oikeudenmukaisuudesta. Se voi polarisoida edelleen. Kirsti M. Jylhä, psykologian tutkija\nJylhän mukaan kyseessä on asennekokonaisuus, jossa ilmastonmuutos on maahanmuuton tavoin globaali ongelma. Monet voivat kokea, että rikkaiden maiden pitäisi muuttaa käytöstään kehitysmaiden vuoksi.\nEsimerkiksi lentämisen, tieliikenteen ja lihansyönnin rajoittaminen taas tarkoittaa joissain asioissa kansallisen itsemäärämisoikeuden menettämistä.\n– Jos on protektionistinen ja nationalistinen maailmankuva eikä ole kiinnostunut ihmisryhmistä jotka kärsivät, ilmastonmuutos ei ole aktivoiva kysymys.\nTulosten pohjalta voi selittää eroja vain ryhmien tasolla. Yksilöt ryhmien sisällä poikkeavat aina toisistaan eli toisin sanoen: kaikki oikeistolaisesti ajattelevat eivät suhtaudu ilmastonmuutokseen epäillen.\nJylhän mukaan tutkimusten taustalla on pyrkimys ymmärtää, miten ilmastonmuutoksesta voitaisiin keskustella niin, että erilaiset maailmankuvat tulisivat edustetuiksi.\n– Nyt keskusteluun osallistuvat pääosin ihmiset, jotka ovat kiinnostuneita oikeudenmukaisuudesta.\nSen lisäksi pitäisi Jylhän mielestä kiinnittää huomiota heihin, jolle kysymys oikeudenmukaisuudesta ei ole kiinnostava.\nArgumentit alkavat liittyä poliittiseen identiteettiin, ja kukaan ei voi tulla vastaan, sillä keskustelu ei enää käsittelekään ilmastonmuutosta vaan identiteettiä. Kirsti M. Jylhä, psykologian tutkija\nSuuri osa ilmastonmuutoskampanjoista lähestyy aihetta siitä näkökulmasta, sillä uhkaavimmat seuraukset aktivoituvat köyhissä maissa ennen länsimaita.\n– Silloin ei saada kelkkaan ihmisiä, jotka eivät ole kiinnostuneita oikeudenmukaisuudesta. Se voi polarisoida edelleen.\nSen sijaan esimerkiksi kysymykset ilmastopakolaisuudesta ja kansallisen luontokuvan muuttumisesta vieraslajeineen ja lumettomine talvineen voisi tavoittaa myös skeptikot.\n– Tarvitsemme lisää ihmisiä, jotka puhuvat näistä näkökulmista, Jylhä sanoo.\nToisaalta pitäisi etsiä myös asioita, jotka ovat hyväksyttäviä kaikkien mielestä. Jylhä nostaa esimerkiksi ilmastoverot, joiden nostamisesta voisi seurata tuloverojen lasku.\nMyös Sitra ehdotti hiljattain, että palkkojen ja eläkkeiden verotusta pitäisi laskea ja päästöverotusta kiristää.\nKevään aikana on nähty useita ilmastomielenosoituksia.Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva\nSuomessa keskustelu on paikoin vellonut sen ympärillä, miten vastuu ilmastopäästöjen vähentämisestä pitäisi jakaa yksilöiden ja poliittisten päättäjien kesken.\n– Johtopäätös oli, että tarvitaan voimakkaita poliittisia päätöksiä. Ihmiset olivat avoimia niille ja jopa toivovat niitä poliitikoilta. Kukaan ei halua olla yksin se muutos.\nJylhä antaa synninpäästön pohjoismaiselle ilmastokeskustelulle. Sekä Suomessa että Ruotsissa keskustellaan enemmän torjunnan keinoista kuin siitä, onko ilmastonmuutos totta.\n– Totaalinen kieltäminen on meillä hyvin harvinaista, hän sanoo.\nKeskusteluyhteyden ylläpitäminen eri tavoin ajattelevien ihmisten välillä on kuitenkin olennaista ennen kaikkea ilmaston kannalta.\nKahtiajakautumisesta seuraa pahimmillaan, että ilmastonmuutosta hillitsevät toimet hidastuvat.\n– Dialogi vaikeutuu, on hankalampi kuunnella toisia. Argumentit alkavat liittyä poliittiseen identiteettiin, ja kukaan ei voi enää tulla vastaan, sillä keskustelu ei enää käsittelekään ilmastonmuutosta vaan identiteettiä, Jylhä kuvaa.\nKatso miten puolueet sijoittuvat poliittiselle nelikentälle\nEduskunta toivottaa kansanedustajat tervetulleeksi vaalikaudelle 2019–2022, vaikka vaalit pidetään 2023 – miksi?\nEduskuntavaalit pidetään lähtökohtaisesti neljän vuoden välein eli seuraavan kerran vuonna 2023. Kuitenkin eduskunta jakoi vasta valituille kansanedustajille tällä viikolla tervetuliaislehtistä, joka on otsikoitu näin: Vaalikauden 2019–2022...\nEduskuntavaalit pidetään lähtökohtaisesti neljän vuoden välein eli seuraavan kerran vuonna 2023.\nKuitenkin eduskunta jakoi vasta valituille kansanedustajille tällä viikolla tervetuliaislehtistä, joka on otsikoitu näin: Vaalikauden 2019–2022 aloitus, eduskuntatyöhön perehtyminen. Esite on nähtävissä eduskunnassa ja vilahti myös tv-uutisissa 20. huhtikuuta.\nOnko tekijöiltä unohtunut, että vaalikausi jatkuu näillä näkymin vielä viidennen kalenterivuoden puolelle?\nEduskunnan pääsihteeri Maija-Leena Paavola ja viestintäjohtaja Marjo Timonen tyynnyttelevät hämmennystä.\n– Perehdyttämislehtisessä ei ole virhettä, sillä alkava vaalikausi on 2019-2022 eli neljä vuotta, Paavola vastaa sähköpostitse.\n– Kyllä aikajana esitteessä on aivan oikein, myös Timonen toteaa.\nMutta onko nyt siis meneillään vaalikausi 2019–2023 vai 2019–2022?\nKuva esitteestä "vaalikauden 2019-2022 aloitus, eduskuntatyöhön perehtyminen"eduskunta.fi\nKumpikin muotoilu on oikein, mutta niillä viitataan samaan asiaan eri näkökulmista.\nEnsinnäkin vaalikausi tarkoittaa kaksien vaalien välistä aikaa.\nKoska vaalikausi ulottuu viidelle kalenterivuodelle, ellei poikkeuksellisesti järjestetä ennenaikaisia vaaleja, on yleisesti perusteltua puhua esimerkiksi vaalikausista 2007–2011, tai 2019–2023.\nToisaalta vaalikausi tarkoittaa neljiä valtiopäiviä.\nEduskunnan käytäntö on, että valtiopäivät nimetään alkamisvuotensa perusteella, samaan tapaan kuin vuodenvaihteen yli jatkuvat urheilun kisakaudet.\n– Nyt aloitetaan valtiopäivät 2019, ensi vuoden helmikuussa 2020, sitten 2021 ja valtiopäivät 2022 jatkuvat huhtikuulle 2023, Timonen kertoo.\nTämä on osuvampi tapa ilmaista asia silloin, kun puhutaan eduskunnan työjärjestyksestä ja kansanedustajien työstä.\nSiksi torstaina alkaa myös vaalikausi 2019–2022.\nVaalikauden viimeisenä syksynä alkavia valtiopäiviä kutsutaan pitkiksi valtiopäiviksi. Ne antavat amalla nimityksen eduskunnan vaalikauden kestolle.\nUudet valtiopäivät avataan torstaina 25. huhtikuuta. Vaalien jälkeiset valtiopäivät taas ovat aina kestoltaan lyhyemmät kuin sitä seuraavat muut vaalikauden valtiopäivät.\nJussi Halla-aho aloittaa kansanedustajan työt heinäkuussa, jatkaa siihen asti Brysselissä\nPerussuomalaisten puheenjohtaja, europarlamentaarikko Jussi Halla-aho aikoo jatkaa Euroopan parlamentissa sen nykyisen kauden loppuun, eli 2. heinäkuuta asti. Halla-aho valittiin huhtikuun vaaleissa kansanedustajaksi, joten uuden eduskunnan ja Euroopan...\nPerussuomalaisten puheenjohtaja, europarlamentaarikko Jussi Halla-aho aikoo jatkaa Euroopan parlamentissa sen nykyisen kauden loppuun, eli 2. heinäkuuta asti.\nHalla-aho valittiin huhtikuun vaaleissa kansanedustajaksi, joten uuden eduskunnan ja Euroopan parlamentin kaudet menevät päällekkäin runsaan kahden kuukauden ajan.\n– Olen päättänyt istua tämän kauden loppuun Euroopan parlamentissa, ja otan kansanedustajan tehtävät muodollisesti vastaan 3.7, Halla-aho kertoi tiedotteessaan maanantaina.\nTuon ajan eduskunnassa Halla-ahoa sijaistaa Helsingin vaalipiirissä varasijalle jäänyt viime kauden kansanedustaja Mika Raatikainen.\nHalla-aho perustelee ratkaisua sillä, että hän osallistuu EU-parlamenttiryhmien muodostamista koskeviin neuvotteluihin Brysselissä ennen ja jälkeen EU-vaalipäivän, joka on 26. toukokuuta.\n– Tällä ratkaisulla vältetään myös tilanne, että Suomi joutuisi lähettämään tilalleni Euroopan parlamenttiin uuden jäsenen kahdeksi kuukaudeksi aikana, jolloin täysistunto- ja valiokuntatyöskentely on käytännössä jo loppunut, Halla-aho kertoo.\nPerussuomalaisten edellytyksiin osallistua kevään hallitustunnusteluihin tai halitusneuvotteluihin ei ratkaisu Halla-ahon mukaan vaikuta.\n– Varsinainen poliittinen työ eduskunnassa ei ala ennen hallituksen muodostamista, läsnäoloni kansanedustajana ei liioin ole välttämätön kyseisten kuukausien aikana.\nSDP:n vaalivoitto ja nousu suurimmaksi puolueeksi tarkoittavat, että puolueen puheenjohtaja Antti Rinteestä tulee hallitustunnustelija. Kun hallitus muodostetaan, puolueet joutuvat yleensä joustamaan osasta tavoitteitaan. Hallitustunnustelijana Rinne...\nSDP:n vaalivoitto ja nousu suurimmaksi puolueeksi tarkoittavat, että puolueen puheenjohtaja Antti Rinteestä tulee hallitustunnustelija.\nKun hallitus muodostetaan, puolueet joutuvat yleensä joustamaan osasta tavoitteitaan. Hallitustunnustelijana Rinne kuitenkin päättää, minkä puolueiden kanssa hän ensisijaisesti yrittää hallitusta muodostaa.\nSDP pääsee tällöin linjaamaan, mitkä vaalilupauksista ovat sille tärkeimpiä.\nVaalilupauksia ja -tavoitteita demareilla riittää. Puheenjohtaja Antti Rinne on toistellut lupauksia vaalikentillä ja useita lisää löytyy SDP:n yli satasivuisesta eduskuntavaaliohjelmasta. Osa lupauksista on selkeitä ja kirjaimellisia, osa pidemmän aikavälin tavoitteita tai pyrkimyksiä.\nKeräsimme kymmenen konkreettista asiaa, jotka demarit ovat luvanneet toteuttaa alkavalla vaalikaudella.\n1. Sadan euron korotus pieniin eläkkeisiin\nEniten huomiota saanut SDP:n vaalilupaus julistettiin vappuna 2018. Tuolloin Antti Rinne lupasi vappupuheessaan sadan euron korotuksen alle 1 400 euron eläkkeisiin.\nRinne lupasi lisätä näihin eläkkeisiin “100 euroa nettona kuukaudessa” ohjelmalla, joka toteutetaan useamman vuoden aikana.\nLupaus toistuu lähes täsmälleen samoilla sanoin demarien vaaliohjelmassa. Ylen vaalitentissä Rinne lievensi lupaustaan sanoen muun muassa, että lupauksen toteuttamisen aikataulu riippuu talouskasvusta.\n2. Tuhat uutta hoitajaa ja lääkäriä\nSamassa puheessa Rinne lupasi myös 1 000 uutta työpaikkaa terveydenhuoltoon.\nMyöhemmin tämä lupaus on täsmentynyt tarkoittamaan tuhatta uutta lääkäriä tai hoitajaa.\nVanhustenhoidon hoitajamitoituksen kirjaamista lakiin kannatetaan laajasti. Emma Pietarila/Yle3. Sitova hoitajamitoitus vanhustenhoitoon\nAntti Rinne vaatii, että lakiin kirjataan vanhustenhoidon hoitajamitoitukseksi 0,7.\nTämä on eräs vaalien vähiten kiistanalaisista lupauksista. Ylen uutisoi tammikuussa 2019 laajasti hoivakoteihin liittyvistä ongelmista. Tästä syntyneen kohun seurauksena lähes kaikki eduskuntapuolueet päätyivät vaatimaan hoitamitoituksen kirjaamista lakiin.\nPoikkeus oli kokoomus, joka aluksi kieltäytyi tukemasta 0,7 hoitajan mitoitusta. Myöhemmin kokoomus on kuitenkin todennut, että mitoitus voi kelvata myös sille.\n4. Seitsemän päivän hoitotakuu\nAntti Rinne on luvannut parantavansa perusterveydenhuoltoa niin, että lääkäriin pääsee kiireettömässäkin tilanteessa viimeistään seitsemässä päivässä.\nTerveydenhuollon lisätyöpaikat, vanhustenhuollon hoitajamitoitus sekä hoitotakuu ovat asioita, jotka Antti Rinne on erikseen julistanut SDP:n kynnyskysymyksiksi hallitukseen menolle.\nAktiivimallia vastustettiin mielenosoituksessa Helsingin Senaatintorilla helmikuussa 2018. Kimmo Hiltunen / Yle5. Aktiivimallin leikkuri kumotaan\nKeväällä 2018 Antti Rinne lupasi Aamulehden haastattelussa, että SDP peruu aktiivimallin tuoman “11 miljoonan euron leikkauksen heikoimmassa asemassa olevilta”.\nMyös vaalien alla Rinne sanoi aikovansa perua aktiivimalliin kuuluvan työttömyysturvan leikkurin.\n6. Toisen asteen koulutus maksuttomaksi\nAntti Rinne vaati syksyllä 2018, että toisen asteen koulutuksesta tulisi tehdä kokonaan maksutonta. Vaalikentillä Rinne lupasi, että jokaiselle nuorelle tulee taata vähintään toisen asteen koulutus.\nSDP:n vaaliohjelmassa asia muotoiltiin niin, että puolueen tavoitteena on oppivelvollisuuden pidentäminen myös lukioon tai ammatilliseen koulutukseen, ja oppimateriaalien ja ammatillisen koulutuksen työvälineiden maksuttomuus.\nSDP:n mukaan oppivelvollisuutta tulee laajentaa kattamaan myös toisen asteen koulutus. Simo Pitkänen / Yle7. Korotus opintorahaan\nSDP:n vaaliohjelmassa rahaa luvataan toisen asteen lisäksi muillekin opiskelijoille.\nVaaliohjelman mukaan demarit aikoo vaalikauden aikana nostaa opintorahan tason vuoden 2017 alun tasolle ja tehdä siihen vuosittain indeksitarkistuksen.\n8. Maksuton varhaiskasvatus – ainakin osa-aikaisesti\nMaaliskuussa 2019 Antti Rinne vaati Talouselämän haastattelussa pakollista ja maksutonta varhaiskasvatusta kaikille yli kolmivuotiaille lapsille.\nVaaliohjelmassa muotoilu on hieman lievempi: siellä vaaditaan, että jokaiselle yli kolmevuotiaalle lapselle tarjotaan maksuton osa-aikainen varhaiskasvatus.\nSDP on vaatinut, että vähintään osa-aikaisen varhaiskasvatuksen pitää olla maksutonta yli kolmevuotiaille.Linus Hoffman / Yle9. Lisärahaa teille ja raiteisiin\nSDP:n vaaliohjelma lupaa perusparantaa tieverkkoa koko Suomessa. Rapistuvan tieverkon kunnostamisen yhteydessä puhutaan korjausvelasta. Kuluneella vaalikaudella teiden korjausvelka kasvoi, vaikka hallitus panosti sen lyhentämiseen.\nVaaliohjelmassa vaaditaan myös panostuksia raideliikenteeseen. Antti Rinne on puolestaan luvannut, että SDP tukee Helsingin ja Tampereen, sekä Helsingin ja Turun välisten ratayhteyksien parantamista.\nAntti Rinne esitteli SDP:n linjauksia Ylen vaalitentissä 25.3.2019. Derrick Frilund / Yle10. Kestävän kehityksen ALV\nVaaliohjelmassaan SDP esittää kestävän kehityksen arvonlisäveroa, joka ohjaa kulutusta ympäristön kannalta kestävämpään suuntaan.\nYlen vaalikeskustelu herätti kiistan siitä, ajaako Rinne lihan verotuksen nostamista. Rinne kiisti tämän tulkinnan. Hän totesi Ylen vaalitentissä, että SDP haluaa, että “kevyempiä verokantoja sovelletaan puhtaaseen ruokaan”.\nVaalikeskusteluissa jäi epäselväksi, mitä kaikkia tuotteita vero täsmälleen koskisi, mutta Rinne lupasi, että mallia viedään selvitysten kautta eteenpäin.\nNämä pudokkaat nousevat eduskuntaan, jos "tuplaehdokkaat" valitaan EU-parlamenttiin: Touko Aalto, Toimi Kankaanniemi, Aki Ruotsala...\nToukokuun 26. päivän EU-vaaleissa on ehdolla 14 kansanedustajaa neljästä puolueesta. Jos heidät valitaan, eduskuntaan nousee heidän tilalleen vaalipiirissä varasijalla oleva saman puoueen kansanedustaja, tai kansanedustajat. Nousijoiden joukossa...\nToukokuun 26. päivän EU-vaaleissa on ehdolla 14 kansanedustajaa neljästä puolueesta. Jos heidät valitaan, eduskuntaan nousee heidän tilalleen vaalipiirissä varasijalla oleva saman puoueen kansanedustaja, tai kansanedustajat.\nNousijoiden joukossa olisi kokeneita politiikkoja, kuten viime kauden kansanedustaja Johanna Karimäki (vihr.) sekä 2011 eduskuntaan noussut Risto Kalliorinne (vas).\nÄänestäjä voi harkita, äänestääkö kansanedustajan mieluummin Brysseliin EU-parlamenttiin, vai jättääkö äänestämättä häntä, koska pitää tätä sopivampana kansanedustajaksi Suomen eduskunnassa.\nVoi toki myös taktikoida EU-vaalit niin, että toivoo äänensä nostavan mieluisen varaedustajan eduskuntaan.\nPerussuomalaisilla kuusi kansanedustajaa ehdokkaana Perussuomalaisten varasijoilla ylhäältä vasemmalta lukien Petri Huru, Toimi Kankaanniemi ja Eila Aavakare, alhaalla Päivi Karppi, Lassi Kaleva ja Osmo Kokko.Yle Uutisgrafiikka\nJos eduskuntavaalien ääniharava Laura Huhtasaari valitaan Euroopan parlamenttiin ja hän ottaa paikan vastaan, eduskuntaan nousee Satakunnasta Petri Huru.\nTeuvo Hakkaraisen tilalle nousisi Keski-Suomen vaalipiiristä muun muassa viime kauden kansanedustaja Toimi Kankaanniemi.\nEila Aavakare on ensimmäisellä varasijalla Oulun vaalipiirissä – hän nousisi eduskuntaan jos Sebastian Tynkkynen siirtyy Brysseliin.\nPirkanmaalta Veikko Vallinin varasijalla olisi Lassi Kaleva, Vaasassa Mauri Peltokankaan varasijalla Päivi Karppi ja\nSavo-Karjalassa Minna Reijosen varasijalla Osmo Kokko.\nÄänestäjä ei välttämättä tiedä, lähtisikö valittu henkilö Europan parlamenttiin. Ilkka Ruostetsaari\nTuplaehdokkuutta on arvosteltu, jos äänestäjä ei tiedä, onko ehdokas todella sitoutunut ottamaan paikan vastaan.\nEsimerkiksi vasemmistoliiton Merja Kyllönen ilmoitti, ettei perhesyistä ole lähdössä EU-parlamenttiin, vaikka hänet valittaisiin vaaleissa. Perussuomalaisten ehdokkaat vahvistivat osallistumisensa EU-vaaleihin vasta eduskuntavaalien jälkeen.\n– Kieltämättä nykyinen tilanne, jossa juuri valittuja kansanedustajia on ehdolla Euroopan parlamenttiin on ongelmallinen, koska äänestäjä ei välttämättä tiedä, lähtisikö valittu henkilö Europan parlamenttiin, sanoo professori Tampereen johtamiskorkeakoulun professori Ilkka Ruostetsaari.\nTilannetta kärjistää se, että juuri nyt, kuten 20 vuoden välein, EU-vaalit ja eduskuntavaalit ovat peräkkäin samana keväänä.\n– Puolueet voisivat keskustella, minkälaisilla pelisäännöillä äänestäjien "kuluttajansuojaa" voitaisiin parantaa, Ruostetsaari arvioi.\nVihreät: Touko Aalto ja Oras Tynkkynen varasijoilla\nNeljä vihreää kansanedustajaa pyrkii EU-parlamenttiin. Muun muassa he kertoivat tuplaehdokkuudestaan enenn eduskuntavaaleja.\nVarasijalla on kolme entistä kansanedustajaa: Keski-Suomessa Bella Forsgrénin varasijalla entinen puheenjohtaja Touko Aalto, Uudellamaalla Saara Hyrkön tilalle nousisi Johanna Karimäki sekä Pirkanmaalla Iiris Suomelan tilalle Oras Tynkkynen.\nSari Jokinen on Hämeen vaalipiirissä Mirka Soinikosken varasijalla.\nVihreiden varasijoilla ovat ylh. vas: Touko Aalto, Johanna Karimäki, alh: Oras Tynkkynen ja Sari JokinenYle Uutisgrafiikka\nToisaalta vaaleissa ehdolle asettuminen perustuslaillinen oikeus. Kunnanvaltuustoista pyritään eduskuntaan ja sieltä EU-parlamenttiin.\nOn vaikea löytää vedenpitäviä perusteluja, ettei poliitikko saisi tavoitella uralla etenemistä.\nErikoistutkija Kimmo Elo Turun yliopiston eduskuntatutkimuksen keskuksesta haluaa kyseenalaistaa oletuksen, että ehdokkuus olisi automaattisesti ongelma. Lopulta äänestäjät päättävät, missä poliitikko vaikuttaa.\n– Voidaan kysyä, jos nämä henkilöt saavat myöskin EU-vaaleissa suuren määrän ääniä, eikö se silloin kerro, että ihmiset haluavat heidän siirtyvän Euroopan parlamenttiin?\nVasemmistoliiton entinen kansanedustaja tekisi paluun\nVasemmistoliiton molemmat kansanedustajaehdokkaat ovat Oulun vaalipiiristä. Hanna Sarkkisen ja Merja Kyllösen ensimmäinen varajäsen on 2011–2015 kansanedustajana toiminut Risto Kalliorinne, ja jos kumpikin nousisi EU-parlamenttiin, toiselta varasijalta nousisi Miikka Kortelainen.\nVasemmistoliiton varasijoilla ovat Risto Kalliorinne ja Miikka Kortelainen.Yle Uutisgrafiikka\nTurun yliopiston tutkija Kimmo Elo painottaa, että äänestäjällä tulee kuitenkin olla riittävät tiedot siitä, mihin tehtävään hän vaaliuurnalla ehdokkaan lähettää.\nSuomen eduskunnassa äänestetään ensisijaisesti puoluetta. Puolueilla on ryhmäkuri, ja omantunnonkysymyksistä äänestetään suhteellisen harvoin. Ääniharavat saattavat Elon mukaan hämärtää tätä.\n– Tämän takia äänestäjän kuluttajansuojan kannalta olisikin oleellista, että puolueet tuottavat tasalaatuisia edustajia, Elo muotoilee.\nKD:lla eduskuntaan nousisivat Kikkis Mikkola ja Aki Ruotsala Kristillisdemokraattisen puolueen Kikkis Mikkola ja Aki Ruotsala.Yle Uutisgrafiikka\nKristillisdemokraattien puheenjohtaja Sari Essayah ilmoitti EU-vaaliehdokkuudestaan jo ennen eduskuntavaaleja.\nTällä viikolla Essayah arvioi, että jos hänet valittaisiin EU-parlamenttiin, eikä puolue olisi hallituksessa, hän siirtyisi pätkämepiksi Suomen EU-puheenjohtajuuskauden ajaksi.\nSiksi ajaksi Essayahin tilalle eduskunnan nousisi varajäsen Savo-Karjalasta, Kikkis Mikkola.\nEduskuntaryhmän puheenjohtajana toimineen Peter Östmanin tilalle nousisi varasijalta Aki Ruotsala Vaasan vaalipiiristä.\nKonfliktinratkaisujärjestö Crisis Management Initiativen tehtävissä toiminut Hussein al-Taee (sd.) nauttii edelleen järjestön luottamusta konfliktinratkaisun asiantuntijana, sanoo järjestön viestintä- ja varainhankintajohtaja Elina...\nKonfliktinratkaisujärjestö Crisis Management Initiativen tehtävissä toiminut Hussein al-Taee (sd.) nauttii edelleen järjestön luottamusta konfliktinratkaisun asiantuntijana, sanoo järjestön viestintä- ja varainhankintajohtaja Elina Lehtinen.\nLehtinen sanoi STT:lle, että al-Taeen työ CMI:ssä on ollut täysin moitteetonta ja erittäin tuloksellista. Lehtisen mukaan CMI:lle riittää, että al-Taee on pahoitellut ja pyytänyt anteeksi pahennusta herättäneitä kommenttejaan.\nLehtinen kertoi keskustelleensa itsekin al-Taeen kanssa, mutta ei ollut käynyt julki tulleita kirjoituksia yksitellen läpi.\n– Kommentteja ei ole käyty yksityiskohtaisesti läpi. Pitää ottaa huomioon, että valtaosa (julkisuudessa olleista) kommenteista on sellaisia, joita hän ei tunnista omikseen. Niissä on selvästi tarkoituksenhakuisia elementtejä, joilla pyritään vahingoittamaan häntä, Lehtinen sanoi.\nLehtinen ei ryhtynyt arvailemaan, kenellä voisi olla intressiä vahingoittaa al-Taeeta.\n– Al-Taee on Irakissa herättänyt luottamusta konfliktin osapuolissa ja saattanut yhteen kolme uskontokuntaa, shiiat, sunnit ja kurdit. Mikään ole ei ole viitannut siihen, että hänen työssään olisi ollut jotain epäeettistä.\nLehtinen huomautti, että CMI:n hankkeissa kukaan ei toimi yksin, vaan kaikkia projekteja valvovat sekä järjestö itse että rahoittajat.\n– Konfliktien ratkaisu on aina tiimityötä. Meidän uskottavuutemme ei ole yhden henkilön varassa.\nAl-Taee pahoittelee, SDP selvittää pääsiäisen jälkeen\nAl-Taee valittiin SDP:n listoilta kansanedustajaksi viime sunnuntain vaaleissa. Lehtisen mukaan al-Taeen työ CMI:ssä on joka tapauksessa jäämässä neljäksi vuodeksi tauolle.\n– Tällä hetkellä hän on valinnut sen tien, että hän on kansanedustajana seuraavat neljä vuotta. En usko, että hän on aktiivisesti mukana missään CMI:n hankkeessa.\nSTT kertoi torstaina, että al-Taee on kommentoinut hyvin kärjekkäästi Lähi-idän tilannetta Facebook-kirjoituksissa. Hän oli kirjoituksissaan muun muassa vihjaillut, että Israel ja Yhdysvallat ovat kouluttaneet Isis-terroristeja.\nAl-Taee ei kiistänyt avoimista Facebook-ryhmistä löytyneiden kommenttien aitoutta.\n– Haluan pyytää anteeksi sitä, että olen rinnastanut Israelin ja Isisin, koska se kommentti on yksiselitteisesti typerä eikä millään tavalla edusta omaa ajatteluani tai arvomaailmaani, al-Taee sanoi aiemmin STT:lle.\nSDP:n puoluesihteeri Antton Rönnholm kertoi STT:lle, että al-Taeen kanssa on tarkoitus keskustella pääsiäisen jälkeen. Rönnholmin mukaan SDP:lle on kuitenkin tärkeää, että al-Taee on pahoitellut aiempia kannanottojaan.\nSTT: Eduskuntaan valittu Hussein al-taee pyytää anteeksi vanhoja Facebook-päivityksiään – Rinnasti niissä Israelin ja Isisin\nPerussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho ei irtisanoudu vanhoissa blogikirjoituksissaan esittämistään muotoiluista. Halla-aho kirjoittaa asiasta Facebookissa. – Osa on ollut tyhmiä ja harkitsemattomia kommentteja. Osa on ollut sellaisia...\nPerussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho ei irtisanoudu vanhoissa blogikirjoituksissaan esittämistään muotoiluista. Halla-aho kirjoittaa asiasta Facebookissa.\n– Osa on ollut tyhmiä ja harkitsemattomia kommentteja. Osa on ollut sellaisia kommentteja, joita voi sanoa tavallisena tallaajana mutta ei poliitikkona. Ja osa on sellaisia juttuja, jotka kontekstistaan irrotettuna kuulostavat hurjilta mutta joissa on ollut ja on edelleen pointti, Halla-aho kirjoittaa.\nNäin ollen puoluejohtaja katsoo, ettei voi irtisanoutua kirjoituksistaan kokonaisuudessaan.Halla-ahon vanhemmista, noin kymmenen vuoden takaisista teksteistä on kirjoittanut tällä viikolla esimerkiksi Helsingin Sanomat.\nKyse on teksteistä, jotka ovat herättäneet kysymyksiä Halla-ahon ihmiskäsityksestä. Halla-aho on myös tuomittu sakkoihin blogikirjoituksestaan. Korkein oikeus katsoi Halla-ahon syyllistyneen uskonrauhan rikkomiseen ja kiihottamiseen kansanryhmää vastaan vuonna 2012.\nVaihtoehdoksi jää mikrofonin poistaminen\nPäivityksessä otetaan kantaa myös tapaukseen, jossa Helsingin Sanomien toimittajalta vietiin mikrofoni perussuomalaisten tiedotustilaisuudessa tämän kysyttyä Halla-ahon kirjoituksista.\nHalla-ahon mukaan EU-vaaleja käsittelevää tilaisuutta ei voitu käyttää siihen, että kirjoituksia käydään yksitellen läpi.\n– Vaihtoehdoksi jää se, että mikrofoni otetaan pois toimittajalta ja annetaan sellaiselle toimittajalle, jolla on jotakin päivän teemaan liittyvää kysyttävää, Halla-aho päättää.\nHalla-aho ilmaisee kyllästyneensä vastaamaan kirjoitteluunsa aina vaalien alla, jolloin hänen mukaansa Scripta-blogi "löydetään uudelleen".\n– Se, että toimittaja hyökkää minkä tahansa vaalin jälkeen saman sitaattilistan kanssa kimppuuni, on rituaali ja pakkoliike, ei sen kummempaa.\nKuka heistä ei kuulu joukkoon: Simon Zinc-Trumpet-Harris, Oliver St. John-Mollusc vai Jacob Rees-Mogg? Kaikki heistä ovat Etonin kuuluisan poikakoulun kasvatteja, old Etonians. Kaikki kuuluvat Englannin perinteikkääseen yläluokkaan. Kaksi...\nKuka heistä ei kuulu joukkoon: Simon Zinc-Trumpet-Harris, Oliver St. John-Mollusc vai Jacob Rees-Mogg?\nKaikki heistä ovat Etonin kuuluisan poikakoulun kasvatteja, old Etonians. Kaikki kuuluvat Englannin perinteikkääseen yläluokkaan.\nKaksi ensimmäistä ovat kuitenkin fiktiivisiä hahmoja.\nMonty Pythonit sketsissä "Yläluokan vuoden ääliö." 1971. Simon Zinc-Trumpet-Harris on juuri ampumassa itseään jalkaan.AOP\nHe esiintyvät legendaarisen Monty Python -ryhmän suosituimpiin kuuluvassa tv-sketsissä, ”Yläluokan vuoden ääliö.” Sketsissä englantilaisen yläluokan törpöimmät edustajat kilpailevat vuoden ääliön tittelistä.\nJacob Rees-Mogg sen sijaan on mitä todellisin hahmo. Hän on Britannian parlamentin konservatiivijäsen. Hän on myös noussut tänä keväänä kovan brexitin, siis Britannian sopimuksettoman äkkieron kannattajien tähtihahmoksi.\nKonservatiivikansanedustaja Jacob Rees-Mogg.Joel Goodman / AOP\nRees-Mogg ei toki ole mikään tv-sketsin aivoton ääliö, kaukana siitä.\nMutta niin häpeilemättömän elitistinen ja vanhoillinen hän on, että monille on hänestä väkisin tullut mieleen karikatyyrien ja sketsien brittiläinen yläluokka.\nKun Jacob Rees-Mogg avaa suunsa, tv-sarja Downton Abbeyn fiktiiviset lordit ja ladyt vaikuttavat yllättävän moderneilta.\nJacob Rees-Mogg puhuu Manchesterin kaupungintalolla 2017.Joel Goodman / AOP”Kunnianarvoisa jäsen 1700-luvulta”\nIson-Britannian vanhan luokkayhteiskunnan erityinen piirre on se, että jokaisen ihmisen puhetyyli leimaa hänet sillä hetkellä, kun hän alkaa puhua.\nJacob Rees-Moggin puhetyyli on Etonin poikakoulun ja Oxfordin yliopiston koulimaa. Toki samanlainen tausta on monella muullakin poliitikolla. Ero on siinä, että Rees-Mogg suorastaan korostaa yläluokaisuuttaan puhuessaan.\n– En ole koskaan teeskennellyt olevani moderni mies, en koskaan, Rees-Mogg paukautti muutama vuosi sitten haastattelussa. Se on helppo uskoa.\nJacob Rees-Mogg ja hänen poikansa Peter vuonna 2014.Mike Lawn / AOP\nPian sen jälkeen kun hänet oli vuonna 2010 valittu parlamentin jäseneksi, hänen kansanedustajakollegansa kiinnittivät huomioita siihen, ettei Rees-Mogg tehnyt pieniäkään kompromisseja modernin maailman suuntaan, sen enempää pukeutumisessa kuin puheissaan.\nRees-Mogg on arvomaailmaltaan järkkymättömän konservatiivinen.\nKatolinen Rees-Mogg vastustaa homoliittoja ja aborttia kaikissa olosuhteissa. Kuuden lapsen isä myönsi The Daily Telegraphin haastattelussa, ettei ole koskaan vaihtanut vaippoja.\nVaippojen vaihto kuuluu luonnollisesti perheen lastenhoitajalle, nannylle.\n– Nannymme on palvellut perhettämme 52 vuotta. Hän tietää yhtä ja toista siitä, kuinka se työ tehdään oikein, kansanedustaja perusteli.\nSatoja vuosia vanhassa brittiparlamentissa on monia ikivanhoja tapoja. Yksi niistä on tapa, jolla kansanedustajat puhuttelevat toisiaan istunnoissa. Toista kansanedustajaa ei kuulu puhutella nimellä, vaan vaikkapa vaalipiirin mukaan, esimerkiksi ”kunnianarvoisa jäsen Chesterfieldistä.”\nJacob Rees-Moggin pilkkanimi on ”kunnianarvoisa jäsen 1700-luvulta”.\nVaalikamppailua mersulla nannyn kanssa\nRees-Moggin yläluokkaisesta asenteesta kerrotaan valtavasti tarinoita. Osa on legendaa, osan hän on vahvistanut itse.\nJames Gourley / AOP\nKun Rees-Mogg pyrki ensi kertaa parlamenttiin Skotlannista vuonna 1997, hän kampanjoi peribrittiläiseen tapaan ovelta ovelle koputtelemassa. Tarinan mukaan Rees-Mogg kierteli kuitenkin hyvin työväenluokkaista vaalipiiriään hienolla Bentleyllä, mukanaan vanha lastenhoitajansa.\n– No, nanny oli kyllä mukana, hän vahvisti haastattelussa.\n– Mutta se oli Mercedes. Bentley on kovin epäkäytännöllinen kampanjointiin.\nRees-Mogg ei tullut valituksi.\nRikastui hedge-rahastoilla ja perimällä\nJacob Rees-Mogg on hyvin rikas. Hän peri merkittävän omaisuuden, mutta hän on myös aidosti menestynyt finanssialan yrittäjä.\nTästäkin puolesta riittää loputtomasti tarinoita. Nuori Rees-Mogg innostui pörssisijoittamisesta 10-vuotiaana. 12-vuotiaana aloitteleva sijoittaja marssi pörssiyrityksen yhtiökokoukseen ja esitti huvittuneelle yhtiön hallitukselle kritiikkinsä suunnitellusta fuusiosta. Tapaus nosti hänet ensi kertaa lehtien palstoille.\nJacob Rees-Mogg pääsi ensikertaa lehtien palstoille puhuttuaan 12-vuotiaana GEC jättiyhtiön yhtiökokouksessa. Bill Cross /ANL / AOP\nBBC:n haastattelussa 12-vuotias ilmoitti "pitävänsä rahasta" ja ostavansa sijoitusten onnistuessa mielellään lisää osakkeita tai "antiikkihopeaa".\nOxfordin historiaopintojensa jälkeen hän alkoi työskennellä sijoitusyhtiöissä. Pian hän perusti yhdessä yhtiökumppaneidensa kanssa varainhoitoyhtiön nimeltä Somerset Capital Invest. SCI on kasvanut miljardiluokan liikevaihtoa pyörittäväksi yhtiöksi ja Rees-Mogg on ansainnut kymmenien miljoonien omaisuuden.\nHänen vaimonsa on kuitenkin vielä paljon rikkaammasta aatelissuvusta. Kun Rees-Moggin vaimo joskus perii äitinsä, perheen omaisuuden arvioidaan olevan jo reilusti yli 100 miljoonaa.\nJacob Rees-Mogg ja hänen vaimonsa Helena De Chair.Ben Cawthra / AOPLegendaarisen päätoimittajan poika\nMonty Python -sketsiryhmän jäsenet olivat suurimmaksi osaksi työläistaustasta tai keskiluokasta ponnistaneita miehiä, jotka pääsivät opiskelemaan Cambridgen ja Oxfordin huippuyliopistoihin.\nYliopistossa heille syntyi syvä inho perinteisen yläluokan nuoriin, jotka olivat tulleet ”Oxbridgen” arvokkaisiin collegeihin vain siksi, että suvun edustajat olivat aina opiskelleet siellä.\nYläluokan ääliö - kilpailun tehtäviin kuului rintaliivien irrottaminen mallinukelta. Tehtävä osoittautui haasteelliseksi. AOP\nYläluokan vuoden ääliö -sketsi pilkkasi juuri niitä etuoikeutettuja piirejä, jotka olivat etuoikeutettuja vain siksi, että heidän esi-isänsäkin olivat olleet etuoikeutettuja.\nJacob Rees-Mogg opiskeli Oxfordin arvovaltaisessa Trinity Collegessa historiaa. Hänen taustansa ei ollut ikivanha aatelisperhe, mutta kuuluisa hänen isänsä oli.\nPäätoimittaja William Rees-Mogg tv-haastattelussa 1970-luvulla.ITV /AOP\nKansanedustajan isä William Rees-Mogg oli aikanaan Britannian historian tunnetuimpia lehtimiehiä, sanomalehti The Timesin päätoimittaja vuosina 1967–1981.\n– Isäni, jonka kanssa puhuin kaikesta politiikkaan ja finansseihin liittyvästä, oli ammattielämäni tärkein vaikuttaja, Jacob Rees-Mogg kuvasi isäsuhdettaan vuonna 2015.\nVanhempi Rees-Mogg kääntyi 1970-luvulta alkaen yhä jyrkemmin modernin konservatiivisen talouspolitiikan kannattajaksi. Hän oli 1980-luvun ikimuistoisen pääministerin Margaret Thatcherin kovan talouspolitiikan kannattaja hyvin varhain.\nJoel Goodman / AOP\nSitä oli myös hänen poikansa. Etonin poikakoulun raportissa opettaja kuvasi häntä ”erityisen dogmaattiseksi thatcheristiksi”.\nIsä William oli tiukka euroskeptikko, kuten poikansa.\nIsä Rees-Moggin ankara tulevaisuusvisio\nVuonna 1997 isä Rees-Mogg julkaisi kirjan, jota myytiin muun muassa alaotsikolla “Kuinka menestyä hyvinvointivaltion romahtaessa.”\nWilliam Rees-Moggin yhdessä amerikkalaisen investointiguru James Dale Davidsoni**n** kanssa kirjoittaman kirjan varsinainen nimi on ”The Sovereign Individual” ,eli suomeksi “Itsenäinen (tai suvereeni) yksilö.”\nWilliam Rees-Mogg.David Crump /ANL / AOP\nKirjan mukaan digitaalisuus muuttaa maailman paljon kilpaillummaksi, epätasa-arvoisemmaksi ja epävakaammaksi. Kirja ennusti, että hyvinvointivaltioiden rahoitus muuttuu mahdottomaksi noin vuonna 2010.\nKirja ei ilmestyessään saanut kovin hyvää vastaanottoa, ainakaan Isossa-Britanniassa. Mutta siitä on myöhemmin tullut varsinkin Yhdysvaltain konservatiivi- ja libertaaripiireissä jonkinlainen kulttiteos.\n”The Sovereign Invidual” on onnistunut monissa ennustuksissaan yllättävän hyvin. Teoksessa ennustetaan, että ”häviäjät”, jotka eivät globaalissa markkinataloudessa pärjää, kääntyvät nationalismiin.\nRock-tähti Mick Jagger tv-keskustelussa konservatiivivaikuttajien kanssa vuonna 1967. Mukana William Rees-Mogg.ITV / AOP\nArmottoman markkinatalouden kannattajat näkevät teoksen myös perusteluna sille, miksi vahvan yksilön selviytymiseen perustuva yhteiskunta jyrää väistämättä.\nNuorempi Rees-Mogg näyttää uskovan samankaltaisiin arvoihin. Kirjoittamassaan pamfletissa hän sanoo kannattavansa ”yksilöä valtiota vastaan”.\nKansanedustaja Rees-Mogg uskoo, että ”pumpuliin kääritty yhteiskunta ei koskaan menesty. Luonnollisesti tarvitaan joitakin turvaverkkoja niille, jotka putoavat kyydistä, mutta jos kenenkään ei anneta pudota, kukaan ei pysty kapuamaan ylös.”\nJacob Rees-Mogg maaliskuussa 2019.Ben Cawthra / AOP\nKovan markkinaliberalismin kannattaminen ei toki tee Rees-Moggista vielä erityisen poikkeuksellista konservatiivipoliitikkoa.\nRees-Mogg ajattelu näyttää kuitenkin menevän vielä pitemmälle.\nFlirtailua äärioikeiston kanssa\nRees-Mogg on kuulunut konservatiivipuolueen niin sanottujen takapenkkiläisten ankarimpiin puoluejohdon arvostelijoihin oikeastaan koko kansanedustajauransa.\nBrexitin kannattajat Nigel Farage ja Jacob Rees-Mogg 2016.Vickie Flores / AOP\nToukokuussa 2013 hän piti puheen äärioikeistolaisena pidetyn Traditional Britain Group -järjestön illallisilla. Järjestö mm. vastustaa jyrkästi maahanmuuttoa ja monikulttuurista Britanniaa. Rees-Mogg sanoo, ettei ole järjestön jäsen, mutta heidän tilaisuudessaan hän siis esiintyi.\nViime aikoina Rees-Mogg on saanut selitellä twiittejään, joissa hän on tukenut Saksan kansallismielistä ja oikeistopopulistista AfD-puoluetta.\nJos Jacob Rees-Mogg olisi ainoastaan Britannian konservatiivipuolueen hieman erikoinen takapenkkiläinen, millään näistä asioista olisi tuskin kovin suurta poliittista merkitystä.\nMutta hänen johtamansa EU-vastainen, konservatiivipuolueen sisällä toimiva kansanedustajaryhmä, European Research Group on brittiparlamentin brexit-väännöissä ollut pääministeri Theresa Maylle oikeastaan pahempi päänsärky kuin varsinainen oppositio.\nJacob Rees-Mogg pääministerin virka-asunnon edessä 2018.Andy Rain / EPA\nRyhmällä on ollut keskeinen rooli siinä, ettei hallitus ole saanut neuvoteltua erosopimusta hyväksytyksi parlamentissa.\nJa Rees-Mogg on jo pitkään ollut esillä yhtenä vaihtoehtona konservatiivipuolueen uudeksi puheenjohtajaksi.\nSiihen hän on kuitenkin monien politiikan tarkkailijoiden mielestä aivan liian erikoinen ja äärimielipiteitä esittävä.\nMutta eihän Donald Trumpistakaan pitänyt koskaan voida tulla presidenttiä.\nYhdysvaltain presidentin Donald Trumpin niskaan sataa kritiikkiä erikoissyyttäjä Robert Muellerin tutkinnan paljastusten seurauksena. Republikaanisenaattori ja entinen presidenttiehdokas Mitt Romney kuvailee Trumpin ja tämän avustajien käytöstä...\n- Minua kuvottaa se, kuinka laajaa ja kokonaisvaltaista epärehellisyyttä ja harhaanjohtamista maan korkeimmissa viroissa olevat henkilöt, presidentti mukaan lukien, ovat harjoittaneet, Romney sanoi tiedotteessa.\n- Kukaan heistä ei mennyt kertomaan siitä Yhdysvaltain viranomaisille. Ja kampanjapäällikkö edisti aktiivisesti Venäjän intressejä Ukrainassa, Romney sanoi viitaten Paul Manafortiin.\nPimeydestä pihaan kaartaa taksi. Huuto peittää muut äänet alleen. Katju, Katju, Katju. Feministinen puolue on juuri hävinnyt ensimmäiset eduskuntavaalinsa. Tai siis periaatteessa voittanut, koska puolue sai enemmän ääniä kuin kuntavaaleissa,...\nPimeydestä pihaan kaartaa taksi. Huuto peittää muut äänet alleen. Katju, Katju, Katju.\nFeministinen puolue on juuri hävinnyt ensimmäiset eduskuntavaalinsa.\nTai siis periaatteessa voittanut, koska puolue sai enemmän ääniä kuin kuntavaaleissa, mutta käytännössä hävinnyt, koska haave omasta kansanedustajasta jäi edelleen haaveeksi.\nHaaveet alkoivat kaatua iltayhdeksän jälkeen.\nEnnakkoäänten perusteella näytti vielä siltä, että "muut" saisivat 3,9 prosentin kannatuksen ja kaksi paikkaa. Ne olisivat Liike Nytin Hjallis Harkimo ja feministien Katju Aro, uskottiin. Huuto oli vähintään yhtä hurmioitunutta kuin sinisten tippumiselle nauru vahingoniloista. Jotta Katju saataisiin läpi, vaaliliitto tarvitsisi noin 4,35 prosentin kannatuksen ja 14 000 ääntä.\nSe olisi voinut onnistua.\nFeministisen puolueen puheenjohtaja ja vaalien kärkiehdokas Katju Aro oli tulokseen pettynyt. Touko Hujanen / Yle\nKun puolet äänistä oli laskettu, alkoi näyttää pahalta. Ääniä ei ollut läheskään tarpeeksi, eikä listaa johtanut Aro, vaan piraattien Petrus Pennanen.\nEnsin neljälläsadalla äänellä, sitten viidellä, sitten kuudella. Kaula kasvoi hetki hetkeltä.\nYlen ennuste vahvisti sen, mitä moni jo pelkäsi. Aron läpimenoon olisi tarvittu ihme.\nAll gender -vessajonossa alettiin supista. Mieluummin ei ketään kuin Petrus Pennanen.\nKun tappio varmistui, muutama pyyhki kyyneleitä.\nSitten alettiin juhlia.\nFeministisen puolueen kannattajat ottivat vaalitappion tyylikkäästi vastaan. Ensin kiroiltiin, sitten alettiin juhlia.Touko Hujanen / YleAika paljon pitää oikoa käsityksiä siitä, että feministinen puolue haluaa naisten ylivaltaa. Henna Dolk Viksten Torstai 11. huhtikuuta\nPinkki lippu liehuu tuulessa. Sen vieressä on kontti ja kontin edessä pinkki pöytäliina, pinkkejä koreja ja pinkkejä tuoleja. On viimeinen torstai ennen eduskuntavaaleja, eikä Helsingin Narinkkatorilla käy kuhina.\nTuuli sen sijaan käy, luihin ja ytimiin.\nKello on puoli yksitoista, ja feministisen puolueen vaalikontilla päivystää kaksi puolueen aktiivia. Henna Dolk Viksten ja Vilja Myllyviita "flaikuttavat", palelevat ja keskustelevat ihmisten kanssa. Saako olla feministisen puolueen esite?\n– Ei todellakaan! vanha nainen parahtaa.\nEhkä hän on taistelunsa taistellut.\n– Aika paljon pitää oikoa käsityksiä siitä, että feministinen puolue haluaa naisten ylivaltaa, Dolk Viksten sanoo.\nYlivallan sijaan puolue haluaa eduskuntaan. Sillä on vähintään yksi ehdokas jokaisessa vaalipiirissä, harkittu visuaalinen ilme ja kunnianhimoiset tavoitteet – ainakin siihen nähden, että nämä ovat vasta puolueen toiset vaalit.\nMaakunnissa feministien nousua tuskin nähdään, mutta Helsingissä ja Twitterissä on aistittavissa ainakin jonkinlaista feminististä pöhinää.\nFeministinen puolue debytoi vuoden 2017 kuntavaaleissa ja sai läpi yhden ehdokkaan, puheenjohtaja Katju Aron.\nPitkin kevättä oikeilla ja virtuaalisilla toreilla ja turuilla on huhuttu, että Aro saattaisi päästä taas läpi.\nMaakunnissa feministien nousua tuskin nähdään, mutta Helsingissä ja Twitterissä on aistittavissa ainakin jonkinlaista feminististä pöhinää. Vaaliviikon kannatusmittauskyselyssä harmaan muut-palkin osuus oli 3,4 prosenttia. Maaliskuussa vastaava luku oli 3,1, helmikuussa 2,5.\nJonkun kannatus kasvaa, mutta kenen?\nFeministien lisäksi "muiden" paikasta tai paikoista kilpailevat esimerkiksi ei-puolue Liike Nyt ja Paavo Väyrysen entiset ja nykyiset puolueet.\nEduskuntaan on vaikea päästä eduskunnan ulkopuolelta. Niinpä feministit ovat ryhtyneet Helsingissä vaaliliittoon Piraattipuolueen, Eläinoikeuspuolueen ja Liberaalipuolueen (os. Viskipuolue) kanssa. Jos äänikynnys ylittyy, läpi menee liitosta se, joka saa eniten ääniä.\nSe on Aro tai piraattien puheenjohtaja Petrus Pennanen.\nVaaliliitto oli feministisen puolueen ainoa mahdollisuus. Ilman sitä olisi ollut käytännössä mahdotonta päästä läpi.Touko Hujanen / YlePerussuomalainen Suomi seuraavat neljä vuotta ei ole vaihtoehto. Katju Aro\nPerussuomalaisten kontilla on vedetty leukoja ja iloittu aamun gallup-tuloksista. Eduskuntavaaliehdokas Matias Turkkila on tuonut keltaisia narsisseja, kolmatta jytkyä povataan. Demareiden etumatka kapenee päivä päivältä.\nKatju Aroa hirvittää.\n– Toivoisin, että muut puolueet olisivat tiukkoina. Perussuomalainen Suomi seuraavat neljä vuotta ei ole vaihtoehto, Aro sanoo.\nFeministinen puolue haluaa asemoida itsensä selkeimmäksi vastavoimaksi perussuomalaisille. Siinä ovat myös liikkeen juuret. Puolue sai alkunsa vuonna 2015, kun perussuomalaiset sai toisen jytkynsä ja Aron mitta täyttyi. Feministisen puolueen perustamiskokous pidettiin kesällä 2016.\nMyös Myllyviidalle feministiseen puolueeseen liittyminen oli keino lievittää jytkyn jälkeistä ahdistusta. Myllyviita ja Dolk Viksten kertovat ajatelleensa, että feministinen puolue voisi tuoda politiikkaan jotain uutta ja oikeasti haastaa vanhoja puolueita.\nKetä taktikoivan äänestäjän kannattaa äänestää, jos haluaa estää perussuomalaisia nousemasta suurimmaksi puolueeksi?\nMutta kyllä vanhat puolueetkin haastavat feministejä.\nEtenkin Helsingissä feministinen puolue kilpailee samoista äänestäjistä kuin vihreät ja vasemmistoliitto. Jotkut haluavat tukea uutta puoluetta ja äänestävät liberaalien vihreiden ehdokkaiden sijaan Aroa.\nMutta entä nyt, kun kolmatta jytkyä povataan eikä demareiden voitto enää näytä niin varmalta? Ketä taktikoivan äänestäjän kannattaa äänestää, jos haluaa estää perussuomalaisia nousemasta suurimmaksi puolueeksi?\nVaaliliitollakin on kääntöpuolensa. Vasemmistoliittoa äänestänyt mies kertoo Arolle, ettei voi äänestää feministejä, koska ei halua tukea piraatteja.\nAron mukaan tällaiset tilanteet olivat odotettavissa. Ilman vaaliliittoa menetettäisiin "x määrä ääniä", ja vaaliliiton takia menetetään "x määrä ääniä", mutta ei voi mitään. Ilman vaaliliittoa mahdollisuudet olisivat paljon huonommat.\nVaaleja edeltävänä perjantaina feministit tekivät baarikierroksen ja jakoivat esitteitä Kallion baareihin. Touko Hujanen / YleMitäs jos Petrus Pennanen pääsee feministien äänillä eduskuntaan? Ben Zyskowicz\nPari viikkoa ennen vaaleja sosiaalisessa mediassa alkoi liikkua huhuja. Anonyymeissä Jodel-viesteissä syytettiin piraattien puheenjohtajaa Petrus Pennasta epäasiallisesta käytöksestä Helsingin yöelämässä. Twitterissä kaadettiin lisää vettä myllyyn. Feministinen puolue joutui kriisiviestimään.\nPennanen kiistää väitteet ahdistelusta. Hänestä ei ole sattumaa, että syytökset on laitettu liikkeelle juuri ennen vaaleja. Selvää vaalihäirintää, Pennanen sanoo.\nAro vahvistaa, että puolueessa tiedettiin Pennasta koskevista huhuista jo ennen, kuin vaaliliitto oli päätetty muodostaa. Se oli vakava paikka, Aro sanoo. Oli mietittävä todella tarkkaan, voidaanko liittoon lähteä.\nPennaselta pyydettiin selvitys, ja sen perusteella häneen päätettiin luottaa. Liitolle asetettiin Aron mukaan tiukat ehdot. Mitään syytöksiin viittaavaakaan ei saa tapahtua.\nNarinkkatorilla vaaliliiton moraalinen puoli arveluttaa, vaikkei sitä kukaan omalla naamallaan haluakaan sanoa.\nTai ainakaan melkein kukaan.\n– Mitäs jos Petrus Pennanen pääsee feministien äänillä eduskuntaan? huutelee kettukarkkejaan jakeleva Ben Zyskowicz.\n– Mitäs jos Zysse pääsee kokoomuslaisten äänillä, kuittaa feministien ehdokas Lauri Alhojärvi.\n– No se ois kyllä ihan syvältä! Zyskowicz hihkuu ja jatkaa karamellikorin heiluttelua.\nBaareissa potentiaalisia äänestäjiä kiinnostaa, onko feministisen puolueen feminismi tarkoitettu sekä miehille että naisille. Touko Hujanen / YleRuotsi on humanitäärinen suurvalta. Se on osa niiden omakuvaa. Katju Aro\nRuotsalaiset ovat tietenkin aina askeleen edellä. Siellä feministit ovat kunnanvaltuustojen lisäksi ehtineet jo europarlamenttiin ja ajautuneet riitoihin keskenään. Ensimmäiset jäsenet erosivat jo ennen puolueen perustamista.\nTämän vuoden eurovaaleissa Feministiskt Initiativ ajaa esimerkiksi solidaarista maahanmuuttopolitiikkaa ja radikaalia ilmastopolitiikkaa, mutta Dagens Nyheterin mukaan puolue on vaarassa pudota EU-parlamentista. F!:n moottori Gudrun Schyman on jättänyt puolueen, ja sen jäsenmäärä on pudonnut 22 000 jäsenestä 6 000:een.\nMikseivät suomalaiset feministit ole saaneet kansaa villittyä?\nAro sanoo ensin, että feministinen puolue on otettu vastaan yllättävän positiivisesti, ja että Suomessa on aivan poikkeuksellista, että uusi puolue pääsee ensimmäisissä vaaleissaan kirkkaasti läpi, mutta:\n– Ruotsi on humanitäärinen suurvalta. Se on osa niiden omakuvaa.\nSuomessa vastaavaa traditiota ei Aron mielestä ole, vaikka mielellämme esittelemmekin Martti Ahtisaaren saavutuksia maailmalla. Suomessa ihmisoikeuksien kanssa on pikemminkin himmailtu, Aro sanoo.\nMikseivät feministit vastusta silpomista? Miksei kukaan kirjoita siitä? Miksi siitä vaietaan? Huolestunut kansalainen\nMutta miten Suomen feministit välttävät puoluepolitiikan muuttumisen jäsentenväliseksi kinasteluksi? Se on viime vuosien perusteella ollut suomalaisillekin puolueille hankalaa. Perussuomalaiset repesi kahtia kesällä 2017, ja eduskuntaan pyrkivän Suomen Kansa Ensin -puolueen taustalla on riitoja ja draamaa kuin Temptation Islandilla.\nKun puolue kasvaa, riitoja saattaa olla edessä, sanoo puolueen toinen varapuheenjohtaja Pazilaiti Simayijiang. Simayijiangin mukaan näkemyseroja on jo nyt. Niitä sovitellaan ja yritetään muodostaa "vähiten huono" kanta.\nIäkäs mies saapuu salkku kädessä vaatimaan selityksiä feministien kantoihin.\nMikseivät feministit vastusta silpomista? Miksei kukaan kirjoita siitä? Miksi siitä vaietaan?\nSimayijiang vastailee. Tietenkin vastustetaan. Kyllä kirjoitetaan. Eikä vaieta.\nSalkkumies ei ole tyytyväinen, mutta porhaltaa lopulta matkoihinsa.\nFeministisellä puolueella on ehdokas jokaisessa vaalipiirissä. Touko Hujanen / YleFeministiset kysymykset ovat valtavirtaistuneet viime vuosina.Touko Hujanen / YlePerussuomalaiset löytää yleensä sieltä, missä on eniten ihmisiä! Jussi Halla-aho Perjantai 12. huhtikuuta\nPerjantai valkenee vilkkaampana. Liput liehuvat torilla, ilmastomielenosoittajat marssivat ja huutavat pitkin Mannerheimintietä. Kokoomuksen pisteellä rouvat keittävät kahvia ja tuputtavat pullaa, RKP:n kontilla köllöttelee valtava koira. Sitä saa silittää\nSalkkumies tietenkin liioittelee paasatessaan, etteivät feministit ole sanoneet mitään, mutta voisivatko he sanoa enemmän?\nFeministiset kysymykset ovat nousseet viime vuosina meillä ja maailmalla aiempaa voimakkaammin julkiseen keskusteluun. Puhutaan #metoo-kampanjasta, ahdistelusta ja seksuaalisesta itsemääräämisoikeudesta.\nFeministien kannatuksessa se ei kuitenkaan näytä näkyvän. Ulkomaalaisten tekemät rikokset lennättävät perussuomalaisten kannatuksen välittömästi nousuun, mutta mikseivät ahdistelukohut ropise feministien laariin? Vierastavatko he populismia niin paljon, etteivät viitsi käydä liian ilmeisten aiheiden kimppuun?\nAro hymähtää. Samaa on kysytty kuntavaaleissakin. Hänestä seksuaalinen ahdistelu ei ole aihe, jolla pitäisi "ratsastaa".\n– Siinä ei ole irtopisteitä jaossa.\nPerussuomalaisten kontilla alkaa käydä säpinä. Väkijoukon keskeltä pilkistää keltainen pipo ja mustat aurinkolasit. Jussi Halla-aho alkaa puhua.\n– Perussuomalaiset löytää yleensä sieltä, missä on eniten ihmisiä!\nAro ei halua katsoa.\nPuolueen varapuheenjohtaja Tuuli Kamppila kampanjoi feministien ehdokkaana Helsingissä.Touko Hujanen / YleTupakkapaikoilla feministejä neuvotaan, mihin baareihin ei "ihan oikeesti" kannata mennä.\nPerjantai-iltana kampanjoinnin viimeiset hetket alkavat olla käsillä. Feministit suuntaavat viimeisten iltojen kunniaksi kotikentilleen – Kallion baareihin.\nEhdokkaat Aro ja Emilia Taskinen sekä aktiivit Brigantia Törnqvist ja Elina Huttunen aikovat kiertää niin monta baaria kuin kahdessa tunnissa ehtivät, jakaa "flaikkuja" ja houkutella puolueelle äänestäjiä.\nEnsimmäisenä vuorossa on Sörkan ruusu.\nTaskinen ja Törnqvist iskevät vasemmalle, Aro ja Huttunen oikealle. Saako olla feministisen puolueen esite?\n– Joo voin mä ottaa, monesta pöydästä vastataan.\nYhdessä pöydässä pyydetään selfietäkin. Nuorten aikuisten seurue on pelannut politiikkavisaa, palkintona oli kassillinen vaalikrääsää – muun muassa feministisen puolueen esite.\n– Tyyliin puolet oli jo äänestäny mua tai oli kiinnostuneita, Aro sanoo.\nMyös Pääsky-pubissa feminismi kiinnostaa. Onko tämä nyt sitä sellaista feminismiä, joka on miehille ja naisille? Mitä teet työkses? Saako halata?\nSiitä eteenpäin vastaanotto on vaihtelevampaa. Joihinkin baareihin on laskeutunut vaalirauha, toisiin ei muuten vain haluta politiikkaa eikä ainakaan kameroita. Tupakkapaikoilla feministejä neuvotaan, mihin baareihin ei "ihan oikeesti" kannata mennä.\nVaasankadulla Aro pysähtyy tyhjän liiketilan eteen ja kurkistaa sisään pölyisestä ikkunasta.\n– Tuleeko tähän meidän puoluetoimisto?\n– Sitä mä olen vähän unelmoinut, Aro vastaa.\nFeministien vaalivalvojaiset ovat Sture Caféssa Helsingin Vallilassa.Touko Hujanen / YleVaalivalvojaisissa tunnelma vaihtelee toiveikkaasta lannistuneeseen.Touko Hujanen / YleSunnuntai 14. huhtikuuta\nAurinko maalaa Sture Cafén kultaiseksi. Pieni lava on täynnä pinkkejä ilmapalloja. Skumppapulloja avataan.\nPihalla poltetaan viimeiset tupakat. Monia jännittää, joku on kännissä. Etkoilla on kuunneltu Whitney Houstonia, koska vaalilähetyksen katsominen oli liian jännittävää.\nHei rakkaat feministit! Meillä tulee olemaan todella tunteentäyteinen ilta!\nTänä iltana voi tapahtua mitä tahansa.\nVaalitappion jälkeen feministit alkoivat juhlia. Touko Hujanen / Yle\nJussi Halla-aho kirjoitti blogiinsa kahden vuoden hiljaiselon jälkeen – kokosi tylyt luvut loikkareista\nPerussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho on torstaina päivittänyt Scripta-blogiaan. Kärkevää blogia lukevat tuhannet seuraajat ja juuri sen avulla Halla-aho valoi takavuosina perustan tämänpäiväiselle kansansuosiolleen. Edellisen kerran...\nPerussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho on torstaina päivittänyt Scripta-blogiaan. Kärkevää blogia lukevat tuhannet seuraajat ja juuri sen avulla Halla-aho valoi takavuosina perustan tämänpäiväiselle kansansuosiolleen.\nEdellisen kerran Halla-aho on julkaissut alustalla kaksi vuotta sitten huhtikuussa 2017, ennen puheenjohtajaksi nousemistaan seuraavana kesänä.\nLoikkarille ottaa politiikassa melkein aina ohraleipä. Jussi Halla-aho\nHalla-aho purkaa eduskuntavaalien tulosta ja kirjoituksen kärjekkäimmässä kohdassa kerää yhteen puolueestaan loikanneiden kohtalon. Osuus on otsikoitu "Pettäjän tie":\n– Loikkarille ottaa politiikassa melkein aina ohraleipä.\nHalla-aho toteaa, että kaikki vuonna 2017 lähteneet putosivat eduskunnasta niin sinisten kuin kokoomuksenkin listoilla. Perussuomalaisista irtautunut Sininen tulevaisuus sai sunnuntain vaaleissa tasan yhden prosentin kannatuksen.\nHalla-aho itse oli eduskuntavaalien äänikuningas, minkä hän tuo kirjoituksessaan muistutuksen omaisesti esiin.\nBlogin päivittämisestä kertoi perjantaina ensin Iltalehti.\nVanhat tekstit kummittelevat hallitusneuvotteluissa\nEilen torstaina Halla-aho oli haluton vastaamaan kysymyksiin vanhoista blogikirjoituksistaan, mikä johti erikoiseen tilanteeseen perussuomalaisten tiedotustilaisuudessa. Korkein oikeus tuomitsi hänet sakkorangaistukseen uskonrauhan rikkomisesta ja kiihottamisesta kansanryhmää vastaan koskien yhtä blogipäivitystä.\nEilisessä tilaisuudessa blogimenneisyydestä tivannut toimittaja keskeytettiin ja häneltä vietiin mikrofoni suorassa verkkolähetyksessä.\nAktiivisimmin Halla-aho on kirjoittanut blogiinsa Scripta – kirjoituksia uppoavasta lännestä vuosina 2005–2009. Yhteensä runsaat 400 julkaistua tekstiä keskittyvät paljolti arvostelemaan maahanmuuttoa ja monikulttuurisuutta.\nMedian lisäksi muista puolueista on kyseenalaistettu, edustaako Jussi Halla-aho edelleen poleemisimpia blogikirjoituksiaan. Hallitustunnustelija Antti Rinne (sd.) on vaalien jälkeisissä haastatteluissa tuonut esiin henkilökohtaiset "ihmisyyteen liittyvät näkemyserot" (MTV, Helsingin Sanomat).\nKeskustan historiallisen huono tulos eduskuntavaaleissa pakottaa puolueen kovalle kulukuurille. Koska murskatappio vei keskustalta 18 kansanedustajan paikkaa, tarkoittaa se sitä, että puolueen saama puoluetuki vähenee runsaalla 2,6 miljoonalla eurolla...\nKeskustan historiallisen huono tulos eduskuntavaaleissa pakottaa puolueen kovalle kulukuurille.\nKoska murskatappio vei keskustalta 18 kansanedustajan paikkaa, tarkoittaa se sitä, että puolueen saama puoluetuki vähenee runsaalla 2,6 miljoonalla eurolla vuodessa.\nPuoluetuki jaetaan eduskuntapuolueiden kansanedustajapaikkojen perusteella.\nKeskustan puoluesihteeri Riikka Pirkkalainen sanoo, että puolueen täytyy nyt miettiä, miten se organisoi menonsa, kun tulot putoavat.\n– Kyllä tämä meille sopeuttamisia tarkoittaa ja totta kai se on ikävä tunne.\nPirkkalainen ei osaa vielä sanoa, joutuuko keskusta esimerkiksi vähentämään työntekijöitä puoluetoimistosta tai piirijärjestöistä.\n– Meillä puolue-elimet tekevät lopulta sen päätöksen, että millä tavalla talousarviota muutetaan ja mistä sopeutus tehdään, hän kertoo.\nPirkkalainen arvioi kuitenkin, että muun muassa vuoden 2021 kuntavaalien ja neljän vuoden päästä järjestettävien eduskuntavaalien rahoittaminen tulee olemaan puolueelle aiempaa vaikeampaa. Pian järjestettävät eurovaalit puolue pystyy vielä rahoittamaan vanhan puoluetukipotin rahoilla.\nValtava puoluetukien menetys ja siitä seuraava vyönkiristys ei silti tarkoita keskustan talouden romahtamista. Pirkkalainen muistuttaa, että puolueen talous on jo ennalta kunnossa.\n– Vuoden 2011 eduskuntavaalien jälkeen puolue oli taloudeltaan huonommassa kunnossa ja velkaakin oli. Juha Sipilän puheenjohtajuuskauden aikana puolueen talous laitettiin taas kuntoon, että siinä mielessä tilanne on parempi kuin ennen hänen puheenjohtajuuttaan.\nKeskustan puoluesihteeri Riikka Pirkkalainen.Jouni Immonen / YleVasemmistopuolueille jättilisäys\nVaalivoittaja SDP:n saama puoluetuki luonnollisesti nousee.\nSDP:n kuuden paikan voitto ja 40 edustajanpaikkaa tietävät lähes 900 000:ta euroa lisää rahaa puolueen kassaan vuodessa. Täten SDP saa puoluetukea jatkossa noin kuusi miljoonaa euroa vuodessa.\nSDP:n tilanne on nyt täysin toisenlainen kuin vuoden 2015 eduskuntavaalien jälkeen, jolloin puoleen kokema kipeä vaalitappio pakotti demarit säästöihin. Säästöjen seurauksena puolue joutui muun muassa vähentämään puoluelehtensä ilmestymistiheyttä.\nToisenlainen tilanne on nyt myös vasemmistoliitolla, joka niin ikään joutui sopeuttamaan toimintaansa viime eduskuntavaaleissa saadun tappion jälkeen.\nNeljä lisäpaikkaa saaneen vasemmistoliiton puoluetuki kasvaa lähes 600 000 eurolla vuodessa lähes 2,4 miljoonaan euroon.\nVihreät: Rahat "maailman muuttamiseen"\nVaaleissa paikkamääräänsä viidellä lisännyt vihreät hyötyy myös voitostaan rahallisesti. Vihreillä puoluetuki nousee vuositasolla runsaalla 740 000 eurolla lähes kolmeen miljoonaan euroon.\nVihreiden puoluesihteeri Lasse Miettinen kuvailee lisärahoitusta tärkeäksi, koska vihreillä ei ole taustalla suuria yksittäisiä rahoittajia kuten säätiöitä. Vihreät on joutunut perinteisesti turvautumaan puoluetuen lisäksi vain yksittäisten ihmisten lahjoituksiin.\nMiettinen sanoo, että vihreissä ei ole vielä tehty päätöksiä siitä, miten tuleva resurssilisäys aiotaan käyttää. Asiaa mietitään hänen mukaansa seuraavien kuukausien aikana.\n– Sen voin kuitenkin tässä vaiheessa sanoa, että kaikki raha tullaan käyttämään lyhentämättömänä maailman muuttamiseen, eli siihen suuntaan, mitä meidän äänestäjät ovat toivoneet, Miettinen muotoilee.\nVihreiden puoluesihteeri Lasse Miettinen.Jari Kovalainen / Yle\nKolmannen jytkynsä vaaleissa ottanut perussuomalaiset kasvattaa jo aiemmin muhkeaksi muodostunutta tukipottiaan, mutta vain hieman. Puolueen saama yksi lisäpaikka tarkoittaa puolueelle jatkossa yli 5,7 miljoonaa euroa vuodessa.\nKokoomuksenkin yksi lisäpaikka takaa puolueelle jatkossa mukavat runsaat 5,5 miljoonaa euroa vuodessa.\nTähän juttuun lasketut puoluetuen vähenemiset ja lisäykset perustuvat valtion viimeisimpään vahvistettuun talousarvioon, jossa asiasta on päätetty. Viime kädessä uusi hallitus päättää, minkä suuruiset tuet puolueet vastedes saavat.\nViimeisimmän vahvistetun talousarvion mukaan valtioneuvosto myöntää lähes 30 miljoonaa euroa vuodessa puoluetukea puolueille. Tuki on 148 175 euroa kansanedustajaa kohden.\nTuesta puolet on varsinaista puoluetukea ja lopulla tuetaan puolueiden tiedotustoimintaa ja viestintää. Puoluetukea on myönnetty vuodesta 1967 lähtien.\nVoit keskustella aiheesta kello 20 saakka.\nHussein al-Taeen kirjoitusten mukaan Yhdysvallat ja Israel toimivat yhteistyössä äärijärjestö Isisin kanssa Kansanedustajaksi valitun Hussein al-Taeen (sd.) kirjoitukset Facebookissa eroavat selkeästi linjasta, jolla hän on julkisuudessa...\nHussein al-Taeen kirjoitusten mukaan Yhdysvallat ja Israel toimivat yhteistyössä äärijärjestö Isisin kanssa\nNiin paljon päättyy, kun Timo Soini torstaina ilmoitti jättäytyvänsä eurovaaleista ja jo sitä ennen eduskunnasta "vapaana miehenä". Soinin poliittinen ura täytti tänä vuonna 40 vuotta. – En ole ollut vankilassa, olen ollut politiikassa....\nNiin paljon päättyy, kun Timo Soini torstaina ilmoitti jättäytyvänsä eurovaaleista ja jo sitä ennen eduskunnasta "vapaana miehenä". Soinin poliittinen ura täytti tänä vuonna 40 vuotta.\n– En ole ollut vankilassa, olen ollut politiikassa. Tarkkailtavana ja vastuussa vuosikymmeniä. Olen ajatellut tätä hetkeä paljon. Tästä eteenpäin vastaaminen on vapaaehtoista, Soini kirjoitti tänään blogissaan.\nTimo Soini liittyi Suomen Maaseudun puolueeseen 16-vuotiaana 1979. SMP otti Soinin ensin varapuheenjohtajakseen, sitten puoluesihteerikseen, mutta meni konkurssiin 1995. Raunioille synnytettiin Soinin vahvalla vaikutuksella perussuomalaiset.\nEnsin perussuomalaisia johti Raimo Vistbacka ja jo kaksi vuotta myöhemmin Soini. Kun vuosituhat vaihtui, luottamustehtäviä tuli vielä näkyvämmille paikoille.\nVuonna 2000 Soini valittiin kotikuntansa Espoon valtuustoon, 2003 eduskuntaan ja 2009 Euroopan parlamenttiin. Euroopan parlamenttiin Soini lähti maan äänikuninkaana – hän sai 8,9 prosenttia äänistä. Vuoden 2011 vaaleissa Soini palasi Suomen eduskuntaan.\nPresidenttiehdokas Soini on ollut kahdesti, vuosina 2006 ja 2012.\nKuinka te kehtaatte – ja kyllä te kehtaatte. Timo Soini\nVuoden 2011 eduskuntavaaleissa perussuomalaiset sai huikean vaalivoiton ja Soini lanseerasi kielenkäyttöön jytky-sanan. Puolueesta tuli kolmanneksi suurin puolue kokoomuksen ja SDP:n jälkeen kansanedustajien määrällä mitattuna.\nVaalikaudesta alkoi "harjaus". Muutama PS-edustaja vuorollaan joutui kohun silmään; kuka natsitervehdyksestä, kuka rasistisesta puheesta. Puolueen johto siivosi sotkuja antamalla niistä huomautuksia.\nVuoden 2015 eduskuntavaalien jälkeen perussuomalaiset nousivat hallitukseen ja Soinista tuli ulkoministeri. Soini vastusti vuosikausia Kreikalle annettavaa tukea ja lainoja, mutta joutui lopulta ministerinä valitsemaan, oman soinisminsa mukaisesti, ruton ja koleran väliltä.\nPerussuomalaiset valitsivat Jussi Halla-ahon uudeksi puheenjohtajakseen vuoden 2017 puoluekokouksessa, mikä aloitti ennennäkemättömän tapahtumasarjan.\n... pitäkää tunkkinne ja homo-kasvis-fillari... Timo Soini\nSoini ei tuolloin hakenut jatkokautta puolueen puheenjohtajana. Lopulta osa puolueesta Soini mukaan lukien irtautui perustussuomalaisista ja perusti oman eduskuntaryhmänsä ja sittemmin puolueen. Sen nimeksi tuli Sininen tulevaisuus.\nSiniset ministerit saivat pitää paikkansa, kun keskusta ja kokoomus eivät kelpuuttaneet Halla-ahon perussuomalaisia hallituskumppanikseen.\nKatolinen Soini ei hyväksy aborttia. Viime keväänä Soini osallistui abortinvastaisen liikkeen tilaisuuteen virkamatkallaan Kanadassa, mitä kritisoitiin ankarasti.\nSoinin sutkauksia on kuultu vuosien varrella niin paljon, että ne saivat oman määritelmänsä – ne ovat soinismeja.\nViime kuussa eduskunnasta jättäytyessään Soini itse sanoi henkilökohtaiseksi suosikikseen "Kuinka te kehtaatte – ja kyllä te kehtaatte". Ne olivat haukut Jyrki Kataisen (kok.) hallitukselle eduskuntasalin puhujanpöntössä.\nUutta materiaalia syntyi vielä poliitikonuran loppumetreillä. Lehtikolumnissa tammikuussa Soini leikitteli ajatuksella politiikkaan lähtemisestä kirjoittamalla "pitäkää tunkkinne ja kasvis-homo-fillari". Lausuntoa on seurannut ainakin yksi kantaaottava tatuointi.\nSuuremmat foorumit ovat nyt jääneet Soinilla taakse, mutta vielä hän jatkaa poliittista vallankäyttöä Espoon kaupunginvaltuustossa.\nMitä muuta Soini suunnittelee, jää nähtäväksi.\n– Olen politiikan ammattilainen. Ei kokemus ja näkemys mihinkään katoa. Niistä on matkaevääksi moneen tarkoitukseen, Soini kirjoitti kiirastorstaina blogissaan.\nJuttu on koostettu Ylen aiemmista Soini-profiileista:\nPerussuomalaisten tiedotustilaisuudessa nähtiin torstaina erikoinen välikohtaus, kun viestintävastaava Matti Putkonen keskeytti puheenjohtaja Jussi Halla-ahon vastaamisen toimittajan kysymykseen, eikä vastausta koskaan saatu. Helsingin Sanomien...\nPerussuomalaisten tiedotustilaisuudessa nähtiin torstaina erikoinen välikohtaus, kun viestintävastaava Matti Putkonen keskeytti puheenjohtaja Jussi Halla-ahon vastaamisen toimittajan kysymykseen, eikä vastausta koskaan saatu.\nHelsingin Sanomien toimittaja Jarno Hartikainen kysyi Halla-aholta kommenttia hänen vanhoista blogiteksteistään, joiden takia Halla-aho on tuomittu sakkorangaistukseen uskonrauhan rikkomisesta ja kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.\nHartikainen kysyi Halla-aholta, ovatko blogitekstit nuoren vihaisen miehen kärkkäitä kommentteja, jotka eivät edusta hänen ajatteluaan, vai seisooko hän edelleen tekstinsä takana. Toimittaja perusteli kysymystään aiheen ajankohtaisuudella: koska "vanhat blogitekstit tuntuvat hiertävän neuvotteluja".\nHalla-ahon vanhat blogitekstit nosti esille aiemmin sunnuntaina hallitustunnustelija Antti Rinne (sd.) osoituksena hänen ja Halla-ahon "ihmisyyteen liittyvistä näkemyseroista". Rinne palasi Halla-ahon teksteihin uudestaan maanantaina MTV:n haastattelussa pitäen niitä osoituksena arvoeroista.\nTiedotustilaisuudessa Halla-aho aloitti vastaamaan toimittajan kysymykseen, että "on aika vaikeaa ottaa kokoelma kontekstistaan..." viitaten tekstien kontekstista irroittamiseen. Toimittaja Hartikainen keskeytti Halla-ahon ja sanoi, että voi antaa yhden sitaatin esimerkiksi, johon Halla-aho voisi vastata.\nTässä vaiheessa tilanne kärjistyi totaalisesti.\n– Ei, ei, ei, Halla-aho sanoi ääntään korottaen ja kehotti Putkosta viemään toimittajalta mikrofonin pois.\nPutkonen tuli tilanteeseen väliin ja vaati toimittajalta mikrofonia pois.\n– Pistetään poikki sitten. Sä annat nyt kysymyksen, Halla-aho vastaa ja annat mikrofonin tähän eteen pois, Putkonen sanoi.\n– Sä noudatat nyt sääntöjä täällä. Me ei käsitellä näitä asioita tässä, Halla-aho sanoi.\nTilanne jatkui niin, että kysymykseen ei saatu ollenkaan vastausta ja tiedotustilaisuus jatkui seuraavilla kysymyksillä.\nVoit keskustella artikkelista 18.4 kello 22.00 asti.\nTimo Soini (sin.) ei lähde ehdolle eurovaaleissa ja kertoo päättävänsä poliittisen uransa. Hän kirjoittaa asiasta Plokissaan. Hän kirjoittaa hoitavansa ulkoministeripestinsä loppuun ja olevansa sen jälkeen vapaa suomalainen mies. Puolueet...\nTimo Soini (sin.) ei lähde ehdolle eurovaaleissa ja kertoo päättävänsä poliittisen uransa. Hän kirjoittaa asiasta Plokissaan. Hän kirjoittaa hoitavansa ulkoministeripestinsä loppuun ja olevansa sen jälkeen vapaa suomalainen mies.\nPuolueet julkistavat tänään viimeisetkin ehdokkaansa toukokuussa järjestettäviin europarlamenttivaaleihin.\n– Kun uusi hallitus aloittaa, astun Senaatintorille vapaana miehenä. Elämäni mullistuu, koska tiedän mitä se on ollut.\nSoini kirjoittaa päättävänsä poliittisen uransa tähän. Hän sanoo lähtevänsä politiikasta hyväntuulisena ja hyvillä mielin. Näkemys ja kokemus ei katoa mihinkään, hän toteaa.\nHän kirjoittaa olleensa tarkkailtavana ja vastuussa vuosikymmeniä, ja ajatelleensa tätä hetkeä paljon.\n– Tästä eteenpäin vastaaminen on vapaaehtoista. Otan toiset lastit ja laastit. Saan valita ne itse.\nTimo Soini perusti perussuomalaiset Suomen Maaseudun Puolueen, eli SMP:n raunioille. Hän johti perustamaansa perussuomalaisia vuodesta 1997 kesään 2017, jolloin puolueen uudeksi puheenjohtajaksi valittiin Jussi Halla-aho. Soini oli kertonut samaisen vuoden keväällä, ettei hän aio hakea jatkokautta puolueen puheenjohtajana.\nUuden puheenjohtajan valinnan jälkeen osa perussuomalaisten kansanedustajista lähti ja muodosti oman eduskuntaryhmänsä Uuden vaihtoehton, josta tuli myöhemmin Sininen tulevaisuus -puolue. Lähtijöiden joukossa oli Timo Soini.\nYle seurasi: Sote-konkari Krista Kiuru valittiin hallitusneuvottelijoiden joukkoon ja Rinne vakuutti kaikkien puolueiden olevan yhä mukana\nSpekulaatiot hallitustunnusteluista kävivät kiirastorstainakin kuumana.SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne sanoi Ylen haastattelussa, ettei yhtään puoluetta ole toistaiseksi suljettu pois hallitustunnusteluista.Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo...\nSpekulaatiot hallitustunnusteluista kävivät kiirastorstainakin kuumana.SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne sanoi Ylen haastattelussa, ettei yhtään puoluetta ole toistaiseksi suljettu pois hallitustunnusteluista.Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo totesi, ettei puolue lähde hallitukseen ehdoitta.Perussuomalaiset uskovat, että puolue on suljettu kabineteissa jo ulos hallituksesta.SDP valitsi hallitusneuvottelijansa, joiden joukossa on sote-väännöistä tuttu ex-ministeri Krista Kiuru.\nPuolueiden ehdokaslistat selvillä: Laura Huhtasaari lähtee eurovaaleihin, Timo Soini ei\nKeskeiset puolueet ovat julkistaneet viimeisetkin ehdokkaansa toukokuussa järjestettäviin europarlamenttivaaleihin. Ehdolle on asetettu useita poliitikkoja, jotka on juuri valittu eduskuntaan. Tuplaehdokkaat viestivät siitä, että puolueilla on ollut...\nKeskeiset puolueet ovat julkistaneet viimeisetkin ehdokkaansa toukokuussa järjestettäviin europarlamenttivaaleihin. Ehdolle on asetettu useita poliitikkoja, jotka on juuri valittu eduskuntaan.\nTuplaehdokkaat viestivät siitä, että puolueilla on ollut vaikeuksia houkutella ehdokkaita vaaleihin, arvioi väitöskirjatutkija Antti Ronkainen Helsingin yliopistosta.\nEhkä odotetuin tieto torstaina oli, asettuuko sinisten Timo Soini ehdolle. Soini kertoi aamupäivällä blogissaan, että ei asetu.\nLaura Huhtasaari ryhtyy PS:n kärkiehdokkaaksi\nPerusuomalaisten torstaina julkaisemalla ehdokaslistalla on useita kansanedustajia. Kärkinimenä varapuheenjohtaja Laura Huhtasaari asettuu ehdolle.\nKansanedustaja Teuvo Hakkarainen kertoi jo keskiviikkona ehdokkuudestaan. Muita torstaina julkistettuja PS-ehdokkaita ovat muun muassa nyt eduskuntaan valittu Sebastian Tynkkynen, istuva europarlamentaarikko Pirkko Ruohonen-Lerner sekä eduskunnasta pudonnut Mika Raatikainen.\nEU-vaalien tärkeät päivät\nEnnakkoon voi äänestää Suomessa 15.–21.5, ulkomailla lyhyemmin.\nKeskustan ehdokaslistalla ova eduskunnan jättäneet Mauri Pekkarinen ja Pekka Puska, nykyiset europarlamentaarikot Elsi Katainen ja Mirja Vehkaperä sekä sanomalehti Maaseudun Tulevaisuuden päätoimittaja Jouni Kemppainen.\nEssayahilla selvä marssijärjestys, jos meppipaikka tulee\nKristillisdemokraattiehdokkaista tunnetuin on puolueen puheenjohtaja, kansanedustaja Sari Essayah. Myös kristillisten kansanedustajaksi valittu Peter Östman pyrkii europarlamenttiin. KD:n puoluesihteerin Asmo Maanselän mukaan kumpikin siirtyy mepiksi, mikäli heidät valitaan.\nEssayah itse kertoi, että jos hän tulee valituksi Euroopan parlamenttiin, hän jatkaa meppinä Suomen EU-puheenjohtajakauden ja palaa sitten eduskuntaan. Jos puolue nousee hallitukseen ja hän saa ministeripaikan, hän luopuu meppipaikastaan.\n– Onnistui se puolueen johtaminen Brysselistä perussuomalaisiltakin, Maanselkä arvioi.\nEuroparlamentaarikoita työssään.Patrick Seeger / EPAKokoomuksella täysi lista jo ennen h-hetkeä\nKokoomus on nimennyt kaikki ehdokkaansa jo aiemmin. Heitä ovat muun muassa europarlamentaarikot Sirpa Pietikäinen, Petri Sarvamaa ja Henna Virkkunen. Ehdokkaiksi on nostettu myös konkaripoliittikko Kimmo Sasi ja europarlamentista viime vaaleissa pudonnut Eija-Riitta Korhola.\nSosiaalidemokraattien ehdokkaita ovat eduskuntatyön jättänyt Eero Heinäluoma ja europarlamentaarikko Miapetra Kumpula-Natri. Tänään lista täydentyi muun muassa Satu Taavitsaisella, joka putosi eduskunnasta.\nVihreiden ehdokkaiden kärkinimiä ovat europarlamentaarikko Heidi Hautala ja eduskuntatyön jättänyt Ville Niinistö. Myös vihreillä on muita kansanedustajaksi valittuja meppiehdokkaita.\nVasemmistoliitosta ehdolla ovat kansanedustajanpaikkansa uusinut Hanna Sarkkinen, eduskuntaan valittu europarlamantaarikko Merja Kyllönen ja eduskunnasta pudonnut Silvia Modig.\nRKP:n tunnetuin ehdokas on europarlamentaarikko Nils Torvalds. Listalta löytyy myös ex-jääkiekkoilija Sean Bergenheimin nimi.\nSinisillä "ei euroakaan" vaaleihin – Lindström perui ehdokkuuden\nTimo Soini kertoi päätöksestään omassa blogissaan ja puolue tiedotti myöhemmin ehdokkaistaan. Europarlamenttiin yrittävät eduskunnasta pudonneet Ari Jalonen ja Kari Kulmala.\nEduskunnasta pudonnut Jari Lindström perui ehdokkuutensa keskiviikkona. Jussi Niinistö menetti myös paikkansa jailmoitti heti vaalien jälkeen, että ei asetu ehdolle. Myöskään Sampo Terho ja puoluesihteeri Matti Torvinen eivät ole käytettävissä.\n– Puolueella ei ole asettaa euroakaan EU-vaaleihin, Torvinen toteaa tiedotteessa.\nSeitsemän tähden liike on asettanut eurovaaleihin yhteensä 20 ehdokasta. Yhtenä heistä paikkaa tavoittelee puolueen puheenjohtaja Paavo Väyrynen. Hän tavoitteli jatkoa myös eduskuntaan, mutta ei siinä onnistunut.\nMyös kansalaispuolue ilmoitti asettavansa ehdokkaita eurovaaleihin. Väyrynen perusti kyseisen puolueen, kun hän lähti riitojen jälkeen keskustasta.\nLiike Nyt ei aseta yhtään ehdokasta eurovaaleihin.\nJuttua korjattu klo 13.55. Vihreiden kansanedustajaksi valittu Satu Hassi ei ole eurovaaliehdokas joten hänen nimensä on poistettu jutusta.\nJari Lindström teki U-käännöksen – ei lähdekään ehdolle eurovaaleihin: "Kun tässä nyt avaudutaa\nTimo Soini ei lähde ehdolle eurovaaleihin – "Minä lähden politiikasta, hyväntuulisena, hyvillä mielin\nTapulikaupunki ja Tapanila ovat viereiset äänestysalueet Pohjois-Helsingissä. Isossa kuvassa ne ovat yhtä ja samaa: keskustaan on lähijunalla 20 minuuttia, lähimmät maamerkit ovat Malmin lentokenttä ja Tikkurilan asema, ja Keravanjoen varsi...\nMaija-Leena Multala.Pasi Peiponen, YleArja Kettunen.Pasi Peiponen, Yle"Rivitaloissa asuu oma porukkansa"\nSitran jykevä veroavaus saa hallitusneuvotteluihin valmistautuvilta puolueilta pääosin myönteisen vastaanoton – perussuomalaiset tyrmää täysin\nSitran ehdotus kestävän kehityksen verouudistuksesta saa hallitusneuvotteluihin valmistautuvilta puolueilta pääosin vihreää valoa. Ylen haastattelemat SDP, kokoomus ja vihreät pitävät Sitran raporttia tervetulleena avauksena, mutta...\nSitran ehdotus kestävän kehityksen verouudistuksesta saa hallitusneuvotteluihin valmistautuvilta puolueilta pääosin vihreää valoa.\nYlen haastattelemat SDP, kokoomus ja vihreät pitävät Sitran raporttia tervetulleena avauksena, mutta perussuomalaiset ei usko raportin ilmastopoliittisiin keinoihin.\nTaloustutkijoiden mukaan Suomeen tarvitaan mittava kestävän kehityksen verouudistus. Ryhmä tutkijoita arvioi Sitran julkaisemassa raportissa, että palkkaveroa pitäisi laskea ja päästöverotusta kiristää.\nMallinnusten mukaan Suomeen voisi syntyä kymmeniätuhansia uusia työpaikkoja ja samalla ilmastopäästöt laskisivat.\nSDP: Käytännössä sama kuin kestävän kehityksen arvonlisävero\nEduskuntavaaleissa suurimmaksi puolueeksi noussut SDP pitää Sitran raporttia kiitettävänä.\nPuolueen veroasiantuntija, kansanedustaja Timo Harakka katsoo, että Sitran esittämä kulutusvero, joka perustuu tuotteen elinkaaripäästöihin, on käytännössä sama kuin SDP:n esittämä kestävän kehityksen arvonlisävero.\nHarakka huomauttaa, että tuotteiden hiilijalanjälkeen perustuvia veroja ovat ehdottaneet muun muassa Euroopan parlamentti, Maailmanpankki ja OECD.\nSDP:n kansanedustaja Timo Harakka.Jussi Nukari / Lehtikuva\nHarakan mukaan verouudistuksen täytyy olla yleismaailmallinen tai ainakin yleiseurooppalainen.\nHarakan mukaan kyseessä olisi verouudistus, joka veisi ainakin kymmenen vuotta.\n– Täytyy tehdä lisää laskelemia ja mallinnuksia ja miettiä, mikä on täsmälleen oikea toteuttaa se niin, että tällainen ilmastovero on myöskin sosiaalisesti oikeudenmukainen. Tämä tarkoittaa silloin sitä, että pienten palkkojen ja eläkkeiden verotusta pitää samalla alentaa tai voidaan päättää, että ostoskassin hinta ei nouse.\nHarakan mukaan Sitran raportti osoittaa ilmastopelottelun olevan vailla pohjaa.\n– Ilmastonsuojelu voi kasvattaa taloutta ja työllisyyttä.\nKokoomus: Haittoja verotettava suoraan tuotannossa\nKokoomuksen talousasiantuntija, kansanedustaja Juhana Vartiainen kiittää Sitran ehdotusten kokonaisuutta.\n– Se on hyvä avaus. Siirtämällä verorasitusta työn verotuksesta ympäristöhaittatekijöiden verotukseen voidaan saada enemmän hyvinvointia ja parempi ympäristö, Vartiainen arvioi.\nKokoomuksen kansanedustaja Juhana Vartiainen.Kokoomus\nKokoomuksen Vartiainen epäilee SDP:n kestävän kehityksen arvonlisäveromallia vaikeasti toteutettavaksi. Hän verottaisi suoraan tuotannon haittoa.\n– Sitran skenaarioista minun nähdäkseni paras on se, jossa suoraan tuotannossa verotetaan haittoja. Se, että me tuote- tai tuoteryhmäkohtaisesti määrättäisiin välillinen verotus, on todennäköisesti byrokraattisesti liian vaativaa, Vartiainen toteaa.\nJuhana Vartiainen uskoo, että ilmastoverouudistus voidaan viedä läpi neljässä vuodessa.\n– Kyllä tähän yksi hallituskausi riittää. Onhan näitä tehty ennenkin, Vartiainen huomauttaa.\nVihreät: Pitää pystyä tekemään laaja reformi\nVihreät toivottaa Sitran raportin tervetulleeksi.\n– Ajatus, että verotuksen painopistettä siirretään työn verotuksesta kohti ympäristölle haitallista toimintaa, on erittäin kannatettava, sanoo puolueen varapuheenjohtaja Maria Ohisalo.\nVihreiden mielestä raportti osoittaa, että yhtä aikaa voidaan verottaa ympäristölle haitallista toimintaa ja kompensoida se pienituloisille.\nVihreiden varapuheenjohtaja Maria Ohisalo.Roni Rekomaa / Lehtikuva\nOhisalo olisi mielellään nähnyt vaalikeskusteluissa enemmän keskustelua siitä, mitkä ovat puolueiden laajat keinot ilmastonmuutoksen torjuntaan sen sijaan, että puhuttiin siitä, katoaako lautaselta makkara.\n– Olisi pitänyt puhua siitä, miten ylipäätään ympäristölle haitallista toimintaa verotetaan laajemmin ja miten samaan aikaan sosiaaliturvaa pitää uudistaa.\nPitäisi pystyä tekemään laaja reformi, ei vain yksittäisiä muutoksia siellä täällä, lisää Ohisalo.\nMissä ajassa verouudistuksia voitaisiin toteuttaa?\n– Nyt pitää ottaa hallitusohjelmassa ensimmäiset askeleet, mutta yhdessä hallituskaudessa tuskin tätä tässä ajassa vaadittavaa isoa rakennemuutosta saadaan aikaiseksi.\nPerussuomalaiset tyrmää: Lisäisi eriarvoisuutta\nPerussuomalaiset jättäytyi sivuun muiden eduskuntapuolueiden ilmastolinjauksista jo viime vaalikaudella.\nPerussuomalaiset suhtautuu myös Sitran kestävän kehityksen verouudistukseen penseästi.\nPuolue pelkää, että verouudistus nostaisi merkittävästi suomalaisten asumisen ja liikkumisen hintaa.\n– Siinä sivussa ne nostavat sikamaisen paljon suomalaisen teollisuuden kustannuksia, katsoo perussuomalaisten viestintävastaava Matti Putkonen.\nPerussuomalaisten viestintävastaava Matti Putkonen.Martti Kainulainen / Lehtikuva\nPerussuomalaisten mielestä palkkojen ja eläkkeiden verotuksen alentaminen ei ole riittävä kädenojennus pienituloisille.\n– Tässä köyhät ja keskituloiset joutuvat taas maksumiehiksi.\nPerussuomalaiset toistavat linjansa, jonka mukaan EU:n puheenjohtakaudella Suomen pitäisi saada ne maat, jotka saastuttavat eniten, myös kantamaan suurimman vastuun.\nKorkman kommentoi Sitran järeää avausta: Kärsimys ja hyvitykset jakautuvat kaikille, jos päästöjä ohjaava verouudistus toteutetaan pakettina Suomeen ehdotetaan jättimäistä veroremonttia: Palkasta enemmän käteen, saastuttaminen kallistuisi – samalla syntyisi valtavasti työpaikkoja\nHelsingin yliopiston tutkijatohtori Niko Pyrhösen silmissä perussuomalaisten eduskuntaryhmä näyttää suurelta. Monikaan ei odottanut heille näin suurta pottia. Vanhojen nimien lisäksi valituksi tuli huomattava määrä uusia kansanedustajia....\nHelsingin yliopiston tutkijatohtori Niko Pyrhösen silmissä perussuomalaisten eduskuntaryhmä näyttää suurelta. Monikaan ei odottanut heille näin suurta pottia.\nVanhojen nimien lisäksi valituksi tuli huomattava määrä uusia kansanedustajia. Heistä muutamat ovat valtkunnallisestikin tunnettuja, kuten Brother Christmas -hahmona julkisuuteen noussut Ari Koponen sekä Timo Soinin aikana puolueen toisinajattelijana tunnetuksi tullut Sebastian Tynkkynen.\nPerussuomalaisten nuorisojärjestön ex-puheenjohtaja Sebastian Tynkkynen nousi eduskuntaan Oulun vaalipiiristä uutena kansanedustajana.Tuomo Björksten\nPopulismia tutkineen Niko Pyrhösen mielestä on mielenkiintoista nähdä, miten uudet kansanedustajat vaikuttavat puolueen toimintaan.\n– Puoluetta ja uusia edustajia yhdistää tiukka ja nuiva maahanmuuttolinjaus. Näin suuri joukko uusia edustajia on musta hevonen. On vaikea sanoa minkälaisia konsensuksia puolueen sisällä muodostuu varsinkin, jos puhutaan sellaisista asioista, joissa perussuomalaiset eivät ole olleet perinteisesti niin vahvoilla eli muut kuin maahanmuuttokysymykset.\nIsoin kysymysmerkki Pyrhösen mukaan on se, kuinka perussuomalaiset sijoittuu oikeisto–vasemmisto-akselille. Haluavatko he lisätä vai leikata? Ja jos, niin mitä ja mistä.\nAsetelma muistuttaa jytkyn jälkeistä aikaa\nTutkijatohtori Pyrhösen mielestä perussuomalaisten asetelma on tällä hetkellä samankaltainen kuin Timo Soinin ollessa puheenjohtaja.\nPuheenjohtaja Jussi Halla-aho on maltillistanut omia kommenttejaan. Tosin hänen esiintymisensä on edelleen karheaa vastakarvaan olemista.\n– Toisaalta Halla-aho nostaa esiin, että persunuorten etnonationalistiset linjaukset ovat täysin kestämättömiä. Vastaavasti hän ottaa vastaan haukkuja heiltä [nuorilta], että on vetänyt liian löysää linjaa, Pyrhönen sanoo.\nVaalien äänikuninkaana Halla-aho saa kuitenkin ilmatilaa ja vapauden toimia. Vaalivoittajana hänen ei tarvitse huomoida perussuomalaisten nuorten kärkkäitä kommentteja linjastaan.\n– Maahanmuuttokriittisyys on Perussuomalaisten virallinen, kiistaton ykkösagenda, mutta sen sisältö ei varsinaisesti näytä kovinkaan erilaiselta kuin mitä se on ollut jo pidempään. Niko Pyrhönen\nPyrhönen arvelee, että Halla-aho pitää johtohahmona Soinin tavoin radikaalit aisoissa.\n– Vaikuttaa siltä, että Halla-aho nostaa esiin sen, että on täällä paljon kreisimpääkin porukkaa kuin minä ja se mitä minä edustan, Pyrhönen sanoo.\nHän arvelee, että Halla-aho antaa itsestään vastuullisen kuvan, jotta saa pidettyä maahanmuuttovastaisen liikkeen käsissään.\nPerussuomalaisten vaalivideo kuvasi samaa asiaa: ihmisistä nousee valtava määrä vihaa ja ainoastaan Halla-ahon perussuomalaisten kautta kiukun voi kanavoida jotenkin rakentavasti.\nJussi Halla-aho ja puoluesihteeri Riikka Slunga-Poutsalo jännittävät ennakkoääniä.Tuomo Björksten\nMaahanmuuttokriittisyys on perussuomalaisten tärkein poliittinen teema ja se on pysynyt Pyrhösen mukaan samanalaisena kuin ennenkin.\nMaahanmuuton rooli puolueen sisällä on kuitenkin erilainen kuin aiemmin.\nTimo Soinin aikaan maahamuuton rooli ei ollut avoimesti puolueen tärkein asia. Nyt se on.\n– Se on avoimesti sitä. Se on virallinen, kiistaton ykkösagenda, mutta sen sisältö ei varsinaisesti näytä kovinkaan erilaiselta kuin mitä se on ollut jo pidempään. Nuiva porukka on voinut määritellä sen jo pitkään, Pyrhönen sanoo.\nSuhtautuminen muihin aiheisiin ei tutkijatohtori Pyrhösen mukaan ole juuri muuttunut ajan kuluessa. Äänenpainot ovat tosin koventuneet.\n– Esimerkiksi Oulun seksuaalirikosepäilyt on pidetty esillä ja niihin on otettu tiukasti kantaa. Puhe on tiukkaa vaalien alla ja silloin ei olla hakemassa kestäviä kompromisseja, vaan tiukkaan paalutetaan, mikä on oma linja.\nPyrhönen arvelee, että perussuomalaisten uudet kansanedustajat eivät voi sanella sitä, kuinka radikaali puolueen linja tulee olemaan.\n– Uusien täytyy asettua talon tavoille. Lisäksi Halla-aho on jo pitkään vetänyt tiukkaa linjaa ja hänellä on vaalikuninkaana sellainen mandaatti, että mitä linjauksia hän lähtee tekemään, niin niitä on tosi vaikea puolueen sisältä lähteä kyseenalaistamaan.\nMuut puolueet pyrkivät perussuomalaisten vesille\nPyrhönen ei usko, että perussuomalaiset päätyvät hallitukseen. Siitä kielivät jo Halla-ahon ja SDP:n Antti Rinteen väliset kemiat vaalien alla.\n– Paljon riippuu siitä, minkälaisia ehtoja muut isoimmat puolueet asettavat ja mikä on heidän hallitukseen pääsemishalunsa.\nPerussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho ja SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne eduskuntavaalien tulosillassa.Tuomo Björksten\nMoni on ennustanut, että hallitusneuvotteluista on tulossa vaikeat. Niko Pyrhönen arvioi, ettei tilanne ole kuitenkaan poikkeuksellisen vaikea. Hän viittaa Ruotsin hallitusneuvotteluihin, jotka kestivät 134 päivää sekä perussuomalaisten vuoden 2011 jytkyyn, jolloin neuvotteluihin meni 66 päivää.\nPerussuomalaisten nousu suureksi puolueeksi ei ole uutta. Siksi muut puolueet osaavat toimia sen kanssa.\n– Moni asia on suhteellisen selvää, kuten minkälaista politiikkaa kukin puolue haluaa tehdä. Tässä on monia eri teitä enemmistöhallituksen muodostamiseen. En näkisi, että näistä hallitusneuvotteluista tulisi lainkaan vaikeita.\nPerussuomalaiset on melkein suurin eduskuntapuolue ja Pyrhönen uskoo, että se tulee näkymään muiden puolueiden politiikassa viimeistään seuraavien vaalien lähestyessä.\n– Silloin aletaan nähdä sitä, että isot puolueet alkavat miettiä, että millä tavoin ne voisivat jotenkin nakertaa perussuomalaisten seuraavaa menestystä. Enemmän tai vähemmän tullaan kalastelemaan perussuomalaisten vesillä. Vähintäänkin yksittäiset puolueiden edustajat tulevat tekemään tämän tyyppisiä irtiottoja.\nEduskunnan palkkiotoimikunta on nostanut vanhojen kansanedustajien palkkiota. Samalla kansanedustajat jaetaan palkkioiden osalta kolmeen luokkaan. Alle neljä vuotta istuneiden kansanedustajien palkkio pysyy ennallaan 6 614 eurossa. Yli neljä vuotta,...\nEduskunnan palkkiotoimikunta on nostanut vanhojen kansanedustajien palkkiota. Samalla kansanedustajat jaetaan palkkioiden osalta kolmeen luokkaan.\nAlle neljä vuotta istuneiden kansanedustajien palkkio pysyy ennallaan 6 614 eurossa. Yli neljä vuotta, mutta alle 12 vuotta eduskunnassa istuneiden palkkio nousee 6 945 euroon. Yli 12 vuotta kansanedustajana ollut saa muutoksen jälkeen 7 408 euroa kuukaudessa.\nKäytännössä palkkioon tulee noin 300 euron korotus.\nPalkkiotoimikunta muokkasi myös muiden tehtävien palkkioita. Esimerkiksi puhemiehen kuukausittainen palkkio on esityksen myötä 13 390 euroa kuukaudessa ja varapuhemiesten 10 441 euroa kuussa. Puhemiehen palkkio nousee noin 1 200 euroa kuussa ja varapuhemiesten palkkio noin 300 euroa.\nUudet palkkiot otetaan käyttöön, kun juuri valitun uuden eduskunnan toimikausi alkaa.\nPalkkiotoimikunta perustelee korotuksia sillä, että tavoitteena on pitää kansanedustajien palkkioiden kehitys ja taso tasapainossa yleisen ansiokehityksen kanssa.\nTilastokeskus kertoo, että kansanedustajien palkkiokehitys olisi jäänyt 2000-luvun alusta noin 11 prosenttia yleisen ansiokehityksen tasosta.\nEdellisen kerran palkkioita nostettiin melko tarkkaan vuosi sitten.\nKansanedustajien palkkiot nousevat – korotus 3,2 prosenttia\nSDP:n puheenjohtaja Antti Rinne toivoo, että uusi hallitus olisi koossa toukokuun loppuun mennessä. Yksi peruste aikataululle on Suomen puheenjohtajakausi Euroopan unionissa. Rinteen aikataululla uusille ministereille jäisi kuukausi aikaa perehtyä...\nSDP:n puheenjohtaja Antti Rinne toivoo, että uusi hallitus olisi koossa toukokuun loppuun mennessä.\nYksi peruste aikataululle on Suomen puheenjohtajakausi Euroopan unionissa. Rinteen aikataululla uusille ministereille jäisi kuukausi aikaa perehtyä oman alansa asioihin ennen kuin he alkavat johtaa EU-ministerineuvostoja heinäkuun alussa.\nTästä kalenterimuotoon kirjoitetusta jutusta näet, miten hallituksen muodostaminen etenee.\nTorstai 18.4. SDP nimeää hallitusneuvottelijansa\nTätä hetkeä SDP:ssä on odotettu kuusitoista vuotta. Puolue on vaihteeksi eduskuntavaalien suurin ja pääsee johtamaan hallituksen muodostamista.\nSDP:n puoluehallitus nimittää hallitusneuvottelijat. Nimetyt ovat etulyöntiasemassa. Tästä joukosta jotkut nousevat ministereiksi, jos SDP on hallituksessa.\nYleensä neuvottelukuntaan kuuluvat puolueen puheenjohtajan lisäksi varapuheenjohtajat, puoluevaltuuston puheenjohtaja sekä eduskuntaryhmän johto.\nSDP valitsee torstaina myös eduskuntaryhmänsä puheenjohtajiston. Todennäköisesti Antti Lindtman jatkaa ryhmän puheenjohtajana.\nMyös kokoomus valitsee eduskuntaryhmänsä johtajiston. Todennäköisesti Kalle Jokinen jatkaa ryhmän puheenjohtajana.\nPääsiäisenä lepoa ja valmistautumista\nPääsiäinen suo poliitikoille hetken lepoa. Samalla ajatukset siirtyvät jo eduskunnan aloittamiseen ja hallitustunnusteluihin. Mitä Antti Rinne aikoo kysyä muilta puolueilta ja mitä kysymyksiin kannattaisi vastata?\nTiistai 23.4. Kansanedustajien valtakirjojen tarkastus\nOikeuskansleri tarkastaa uusien kansanedustajien valtakirjat.\nKeskusta valitsee eduskuntaryhmänsä puheenjohtajiston. Antti Kaikkonen jatkanee ryhmän johdossa.\nPerussuomalaiset valitsee eduskuntaryhmänsä johtajiston. Todennäköisesti Leena Meri jatkaa puheenjohtajana.\nMuutkin eduskuntaryhmät valitsevat johtonsa viimeistään tiistaina tai keskiviikkona.\nPaikka eduskuntaryhmän puheenjohtajistossa tarkoittaa yleensä paikkaa hallitusneuvotteluihin, jos puolue niihin osallistuu. Siksi juuri vaalien jälkeen eduskuntaryhmien johtoon on erityistä kiinnostusta.\nKeskiviikko 24.4. Antti Rinne aloittanee aluksi puhemiehenä\nEduskunta valitsee puhemiehistön, joka on käytännössä väliaikainen. Kun tiedetään, mitkä puolueet ovat hallituksessa ja ketkä ovat ministereinä, valitaan uusi puhemiehistö.\nVäliaikaisena puhemiehenä aloittanee suurimman puolueen SDP:n edustajana Antti Rinne.\nVarapuhemiehet valittaneen toiseksi ja kolmanneksi suurimmista puolueista eli perussuomalaisista ja kokoomuksesta.\nPerussuomalaisten edustaja löytynee puolueen puheenjohtajistosta. Jos Jussi Halla-aho ei halua tehtävään, varapuhemies voisi olla Juho Eerola, mahdollisesti myös Laura Huhtasaari.\nKokoomuksen ehdokas puhemiehistöön on todennäköisesti Paula Risikko.\nTorstai 25.4. Presidentin terveiset turvallisuudesta eduskunnalle\nPresidentti Sauli Niinistö avaa valtiopäivät. Kansanedustajat kuulevat presidentin arvion siitä, miten maa makaa vaalien jälkeen.\nNiinistö lupasi vaalikauden päättäjäisten kahvitilaisuudessa kertoa avajaisissa näkemyksiään, miten uudella vaalikaudella hallituksen ja eduskunnan pitäisi jatkaa varautumista erilaisiin turvallisuusuhkiin. Edellinen eduskunta hyväksyi useita turvallisuuteen liittyviä lakeja, tiedustelulaeista alkaen.\nPerjantai 26.4. Antti Rinteestä virallisesti hallitustunnustelija\nEduskuntaryhmät nimeävät virallisesti Antti Rinteen hallitustunnustelijaksi.\nRinne jakaa muille puolueille kysymykset, joilla hän selvittää, mitkä puolueet aloittavat hallitusneuvottelut ja pyrkivät muodostamaan hallituksen.\nJuha Sipilä (kesk.) kysyi neljä vuotta sitten puolueilta viisitoista kysymystä, Jyrki Katainen (kok.) kahdeksan vuotta sitten puolet vähemmän.\nRinne odottaa vastauksia kysymyksiinsä pikaisesti, ehkä jo ennen vappua.\nKeskiviikko 1.5. Vappu ja vappusatanen\nVappuna etenkin vasemmistopuolueet pitävät puheita, joissa arvioidaan poliittista tilannetta ja esitellään omia tavoitteita.\nViime vappuna silloinen oppositiojohtaja Antti Rinne lupasi pienituloisille eläkeläisille sadan euron korotusta käteen jäävään eläkkeeseen jollakin aikavälillä. Rinteen lupauksesta puhuttiin vielä vaalitaistelussakin.\nRinne kysyy tarkennuksia puolueiden vastauksiiin\nMikäli hallitustunnustelija Antti Rinne pyysi eduskuntapuolueilta vastaukset kysymyksiinsä itselleen jo ennen vappua, käydään tarkentavat keskustelut heti vapun jälkeen. Nopeimmillaan tarkentavat keskustelut Rinteen ja muiden puoluejohtajien kesken käytäisiin heti vapun jälkeen torstaina 2.5. tai perjantaina 3.5.\nHallitusneuvotteluihin osallistuvat puolueet julkistetaan\nHallitustunnustelija julkistaa hallitusneuvotteluihin osallistuvat puolueet pian tarkentavien keskustelujen jälkeen. Tämä päivä on joillekin puolueille ilon, joillekin pettymyksen päivä.\nTodennäköisesti vasemmistoliitossa jännitetään erityisen paljon. Puolue sai lisää paikkoja vaaleissa, mutta pääsy Antti Rinteen johtamiin hallitusneuvotteluihin riippuu kokonaisuudesta, jota Rinne rakentaa.\nHallitusneuvottelut alkanevat aikaisintaan maanantaina 6.5.\nHallitustunnustelijan valitsemat puolueet aloittavat hallitusneuvottelut virallisesti aikaisintaan ehkä maanantaina 6. toukokuuta.\nMyöhäisempi aloitusajankohta voisi osua aikajaksolle keskiviikosta 8. toukokuuta maanantaihin 13. toukokuuta.\nHallitusneuvottelujen mahdollinen paikka on Säätytalo. Valtioneuvoston juhlahuoneisto Smolna on remontissa.\nHallitusneuvotteluissa sovitaan ohjelma ja ministeripaikat\nHallituksesta neuvottelevat puolueet sopivat uuden hallituksen ohjelman ja ministeripaikkojen jaon.\nTorstai 23.5. Ylen suuri puheenjohtajatentti eurovaaleista\nHallitusneuvotteluissa olisi poliitikoille jo riittävästi vilskettä, mutta myös eurovaalit pitävät hallituksesta neuvottelevat puolueet kiireisinä.\nEuroparlamenttivaalien Ylen suuri puheenjohtajatentti järjestetään torstaina 23.5.\nSunnuntai 26.5. Eurovaalit Suomessa\nEurovaalit järjestetään Suomessa sunnuntaina 26. toukokuuta.\nMaanantai 27.5. Rinteen toiveissa hallitus syntyy tällä viikolla\nAntti Rinteen tavoitteena on, että hallitus syntyisi toukokuun viimeisellä viikolla. Ajankohta voi siirtyä eteenpäin, jos neuvotteluista tulee kovin takkuiset.\nKun hallitusneuvottelijat ovat päässeet sopuun hallituksen ohjelmasta ja ministeripaikkojen jaosta, pitävät tulevat hallituspuolueet kokouksensa, joissa neuvottelutulos hyväksytään tai hylätään.\nRinteen tarkoitus on käydä neuvottelujen jälkeen erikseen keskustelut tulevien hallituspuolueiden eduskuntaryhmien kanssa. Tarkoitus on sitouttaa hallituspuolueiden kansanedustajat hallituksen ohjelmaan ja välttää epäselvyydet siitä, mistä on oikein sovittu.\nEduskunta äänestää pääministeristä\nKun presidentille on kerrottu hallitusneuvottelujen tulos, eduskunta äänestää pääministeristä.\nPääministeriehdokas tarvitsee yli puolet annetuista äänistä tullakseen valituksi.\nPresidentti nimittää pääministerin ja muut ministerit\nKun pääministeriäänestys on pidetty, vanha hallitus, nykyinen Juha Sipilän toimitusministeristö eroaa.\nPresidentti nimittää pääministerin ja uuden hallituksen muut ministerit pääministerin ehdotuksen mukaan.\nHallituksen ministerit vannovat virkavalan tai antavat virkavakuutuksen sekä tuomarinvakuutuksen, mikäli he eivät ole sitä jo aiemmin tehneet.\nEduskunta äänestää uuden hallituksen luottamuksesta\nHallitus esittelee eduskunnalle ohjelmansa. Keskustelun päätteeksi eduskunta äänestää uuden hallituksen luottamuksesta.\nMaanantai 1.7. Suomen EU-puheenjohtajuus alkaa\nSuomen puheenjohtajuus Euroopan unionissa alkaa maanantaina 1. heinäkuuta.\nSuomen ja EU:n johtamisen näkökulmasta olisi hyvä, jos Suomella olisi toimiva hallitus ennen EU-puheenjohtajuuden alkua.\nTosin vuonna 2010 Belgia otti EU-puheenjohtajuuden hoitaakseen ilman poliittista vastuuta kantavaa hallitusta.\nAnalyysi: Suomen suunta on hakusessa – SDP:n muutos ja perussuomalaisten protesti tuskin mahtuvat samaan hallitusbussiin\nRinteen nenä haistaa yllätyksiä hallitusneuvotteluissa: Helppo ratkaisu, jos vedetään oikeista naruista – Yle seurasi hetki hetkeltä vaalien jälkipuintia