Jolla esittelee puhelimensa toukokuussa - Pörssiuutiset - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 16.4.2013 6:01\nEntisten nokialaisten perustama matkapuhelinyhtiö Jolla aikoo julkistaa ensimmäisen älypuhelimensa toukokuun alkupuolella, paljastaa yhtiön hallituksen puheenjohtaja. Yhtiön faneille avautuu samalla uudentyyppinen mahdollisuus vaikuttaa omaan puhelimeensa.\nToukokuun alussa selviää, miltä kotimaisen Jollan ensimmäinen puhelin näyttää ja miten se toimii.– Puhelin edustaa modernia skandinaavista muotoilua, Jollan hallituksen puheenjohtaja Antti Saarnio paljastaa Taloussanomien haastattelussa.Lisäksi Jolla aikoo aloittaa puhelimen ennakkomyyntikampanjan jo toukokuun puolivälin jälkeen. Kampanjalla kositaan Jollan innokkaita faneja ja käytännössä perustetaan eräänlainen Jolla-klubi.Vielä maaliskuussa Jollan toimitusjohtaja Marc Dillon lupaili matkapuhelinalan messuilla Barcelonassa yhtiön kertovan julkaisusta ja yksityiskohdista "luultavasti maalis-huhtikuussa"http://www.taloussanomat.fi/informaatioteknologia/2013/02/26/dillon-jolla-puhelin-on-huippulaitteita-halvempi/20133111/12.– Me haluamme, että Jollasta tulee movement. Haluamme, että Jollan fanit voivat osallistua jo aikaisemmassa vaiheessa. He varmistavat sen, että puhelinta on saatavilla ja he saavat sen ensimmäisten joukossa, Saarnio kertoo.Saarnion mukaan puhelinta aiotaan myydä ennakkoon myös, koska Jollalla ei ole valtavaa markkinointimuskelia. Siksi viestiä uudesta puhelimesta pitää rakentaa vaiheittain.Ennakkomaksullaainutlaatuisempi puhelin Saarnion mukaan ennakkomyynnissä puhelimesta veloitetaan "jonkinlainen ennakkomaksu". Maksu tapahtuu Kickstarter-tyylisen, kotimaisen joukkorahoitusalustan avulla. Puhelimensa ennakkoon ostaneet saavat laitteeseensa jotain erityistä, jota muut eivät saa, Saarnio lupaa.– Haluamme tarjota ennakkotilaajalle jotain ainutlaatuista, esimerkiksi käyttöliittymän ulkoasuun liittyen, Saarnio arvioi ja sanoo, että kampanjaa vasta suunnitellaan.Saarnion mukaan ennakkomaksusta ei tule niin suurta, että se muodostaisi kynnyksen faneille. Ennakkomaksussa on myös useita tasoja. Mitä enemmän maksaa, sitä erityisemmäksi puhelin räätälöidään. Joukkorahoituksenhttp://www.taloussanomat.fi/rahoitus/2013/01/11/tastako-netin-uusin-trendi-joukkorahoitus-rynnii-suomeen/2013600/12 mahdolliset lainsäädännölliset sudenkuopat, johon esimerkiksi Fröken Senja -kirjahanke viime syksynä törmäsi, eivät pelota.– Joukkorahoitus on täysin mahdollista Suomessa. Se vain täytyy tehdä ammattimaisesti, Saarnio sanoo."Tarkennamme aikataulua" Saarnio ei vielä paljasta, kuinka kauan fanit ja muut halukkaat ostajat joutuvat odottamaan ensimmäisten älypuhelimien saapumista kauppoihin ja ennakkotilaajille.– Tarkennamme aikataulua ennakkomyyntikampanjan yhteydessä. Olemme jo aiemmin kertoneet, että tarkoituksena on tuoda puhelin markkinoille tämän vuoden puolella.Saarnio arvioi, että puhelin tuodaan vaiheittain eri markkinoille. Ensi alkuun puhelinta myydään Suomessa, jossa kiinnostus ja fanikuntakin on suurin. Jollalla on Suomessa jo jakelusopimus teleoperaattori DNA:n kanssa.Haussa 30 miljoonaa euroaSaarnion mukaan Jolla pystyy tekemään ensimmäisen puhelimensa nykyisellä rahoituksellaan. Kasvuun tarvitaan kuitenkin enemmän. Uusi rahoituskierros käynnistyy kesäkuussa. Antti Saarnion mukaan kyseessä on vaihtovelkakirjalainaohjelma, joka on suunnattu instituutioille. Tavoitteena on saada kokoon 30 miljoonaa euroa.– Kyseessä on "pre-IPO bond" eli vaihtovelkakirjaohjelma, joka antaa tietyn edun sijoittajalle siinä vaiheessa, kun Jolla listautuu pörssiin ja mikäli Jolla listautuu pörssiin, sanoo Saarnio.Listautuminen yhä päävaihtoehtoViime syksynä Saarnio kertoi Jollan suunnittelevan pörssiin listautumista keväällähttp://www.taloussanomat.fi/porssi/2012/10/19/talouselama-jolla-harkitsee-listautumista-helsingin-porssiin/201240252/170. Pörssilistaus on yhtiölle edelleen ensisijainen vaihtoehto, Saarnio arvioi. Sen ajankohta riippuu kuitenkin liiketoiminnan kehitysvaiheesta.– Etukäteen on vaikea sanoa. Ajallisesti mennään varmasti ensi vuoden puolelle, Saarnio toteaa.Saarnion mukaan Helsingin pörssin First North -lista näyttää hyvältä vaihtoehdolta, koska yhtiössä nähdään, että kotimainen osakaspohja on iso etu. Jolla on käynyt myös tutkailemassa Hongkongin pörssiä.First North -lista on tarkoitettu pienemmille yrityksille. Siihen listautuneilla yrityksillä esimerkiksi tulosraportointivelvoitteet ovat päälistaa kevyempiä."Ei rahastusta"Jollan ovat perustaneet entiset nokialaiset. Nämä perustajaosakkaat omistavat enemmistön yhtiöstä. Saarnion mukaan Jollan listautuminen ei missään nimessä tule olemaan mikään "rahastuslistauminen". Tarkoitus on rahoittaa yhtiön kasvua.Saarnion mukaan yhtiö tutkii myös vaihtoehtoja, joilla yksityissijoittajat voisivat jo nyt olla mukana rahoituksessa.Ensimmäinen rahoituskierros oli kooltaan vähän yli 11 miljoonaa euroa. Siinä mukana oli pääasiassa yksityisiä sijoittajia. Saarnio kertoo, että puolet sijoittajista oli Suomesta. Mukana oli myös esimerkiksi puolalainen sijoittaja sekä hongkongilainen sijoitusyhtiö China Fortune, jota Saarnio kuvailee tärkeäksi strategiseksi kumppaniksi Kiinassa. China Fortune kertoi helmikuussa ostaneensa 6,25 prosenttia Jollastahttp://www.itviikko.fi/talous/2013/02/20/jollan-pala-myytiin-hongkongiin/20132785/7. Viime syksynä sovittu sijoitus oli noin miljoonan euron arvoinen.– He ovat olleet matkapuhelinten jakelija Kiinassa vuodesta 1992. Heidän pääasiakkaansa on ollut Nokia. Heillä on vahva kontaktiverkosto Kiinassa, Saarnio selittää.Jollan henkilökunta koostuu pääasiassa entisistä Nokian työntekijöistä. Jollan käyttöjärjestelmä Sailfish perustuu Nokian hylkäämään Meego-käyttöjärjestelmään.\nJolla-pomo ja Elop Barcelonan messujen tähtipuhujiksi\nMatkapuhelinyhtiö Nokian ex-johtaja Anssi Vanjoki on iloinen Jolla-yhtiön älypuhelinprojektista, mutta ei ole itse lähtenyt rahoittajaksi. Lue lisää ›\nTalouselämä: Jolla harkitsee listautumista Helsingin pörssiin\nSailfish-älypuhelinta kehittävä Jolla harkitsee listautumista Helsingin pörssin First North -listalle ensi keväänä, kirjoittaa Talouselämä. Pörssisuunnitelmista kertoo lehdelle Jollan hallituksen puheenjohtaja Antti Saarnio. Lue lisää ›\nHelsingin pörssin ankeilla listautumismarkkinoilla näkyy pientä valoa. Ensi vuonna pörssiin saattaa hakeutua yhtiö, joka aiheuttaa vipinää yksityissijoittajissa. Ainakin pörssiasiantuntijat pitävät yhtiöstä. Lue lisää ›\nTutkimusyhtiö: Jollalla ja Windows Phonella sama haaste\nNokian entisten insinöörien perustama Jolla etsii Sailfish-käyttöjärjestelmälleen uusia markkinoita muun muassa älytelevisioista. Lue lisää ›


Kasvua näkyvissä - Aitoja makuja -lehti\nJulkaistu maalis. 13, 2018 at 1:35 pm\nYleinen koko yhteiskunnan myönteinen talouskehitys vaikuttaa positiivisesti ruoan kysyntään ja ruoka-alan yritysten toimintaympäristöön. Talouskehityksen rinnalla kasvumahdollisuuksia luovat mm. kaupan aukioloaikojen vapauttaminen ja alkoholilainsäädännön uudistaminen. Ruokaviennistä saamme nyt toistuvasti kuulla uusista markkina-avauksista ja viennin lisääntymisestä.\nVähittäiskauppasektori on alkuvuonna 2018 kertonut kuluttajien ostoskärryissä olevan aiempaa enemmän korkean laatumielikuvan tuotteita sekä kuluttajien kohonneesta kokeilunhalusta ja ruokaelämysten etsimisestä. Sivulla 4 olevassa artikkelissa nousee esiin asiakkaiden olevan valmiita paikallisten tuotteiden suosimiseen. Elämyksien hakuun viittaa myös kuluttajien kiinnostus osallistua ruoan tuottamiseen tavalla tai toisella. Pienpanimoiden määrä yltää jo lähes sataan ja pienpanimotuotteet ovat kysyttyjä tuotteita. Kysyntä kasvattaa valikoimaa sekä innostaa tuotekehitykseen.\nYhteistyö ja yhteistyö\nLähiruokakoordinaation keskeinen tehtävä on yhteistyön ja verkostoitumisen vahvistaminen, sloganin – Yhdessä tehden parempiin tuloksiin – mukaan. Yhteistyön kentällä tahoja ja tarpeita on monia alkaen raaka-ainetoimittajista myyntikanaviin. Lisäarvoa koko ruokaketjuun tuottaa myös asiantuntijoiden ja kehittämistoiminnan vahva vuorovaikutus.\nLähiruokakoordinaation hanketreffeillä 12.4. ja 24.8. on mahdollisuus kuulla ja oppia kokemuksista ja toiminnasta. Kannattaako aina yrittää tehdä tai luoda kaikkea alusta alkaen, vai voisiko kokeilla jo muualla hyväksi todettua tapaa? Lähde kohtaamaan, monesti parhaat törmäykset ja uudet liidit löytyvät ilman suurta ennakkosuunnittelua.\nJoka toinen vuosi järjestettävillä Gastro-messuilla 14.-16.3. pienet ruokayritykset näyttäytyvät yhteisellä Lähiruokakoordinaation organisoimalla Aitoja makuja maakunnista -osastolla. Foodservice-sektorin ostajat ja keittiöammattilaiset ovat pk-yritysten tuotteiden varteenotettava myyntikanava.\nAiemmat Osta tilalta -päivät ovat saaneet mukana olleilta tiloilta ja yrityksiltä positiivista palautetta ja toiveen toteuttaa niitä myös jatkossa. Valtakunnallista Osta tilalta! -päivää vietetään lauantaina 15.9.2018 ja taustatoteuttajina on laaja yhteistyöjoukkue aiempien vuosien tapaan.\nDigitalisoituminen ja kestävä kehitys edistyvät laajalla rintamalla ja tässä hengessä myös Aitoja makuja -lehti on tästä numerosta alkaen digilehti. Lehti ilmestyy vuonna 2018 neljä kertaa verkkolehtenä aitojamakujalehti.fi ja on luettavissa edelleen myös aitojamakuja.fi – materiaalit kohdassa pdf- ja Issuu-muodoissa.


GANT Diamond G - V-Neck-pusero Nature White women | Virallinen sivu\nGANT Diamond G V-Neck-pusero\nväri: Nature White\nValitse koko 34 - Muutama jäljellä varastossa 36 - Muutama jäljellä varastossa 38 - Muutama jäljellä varastossa 40 - Ei varastossa, lisätietoja varten lähetä sähköpostia osoitteeseen asiakaspalvelu@gant.com. 42 - Ei varastossa, lisätietoja varten lähetä sähköpostia osoitteeseen asiakaspalvelu@gant.com. 44\nV-neulepusero on huippulaadukasta joustavaa polyesterisekoitetta. Tämän sesongin uutuusmalliin on otettu Gantin perinteitä vaalien vaikutteita myös klassisesta urheilumuodista. Puserossa on takana suora kaarroke, avara v-pääntie, jossa baseball-paidoille tyypillisesti huoliteltu leveä reuna, lyhyet hihat sekä väljä mitoitus, jonka ansiosta paita laskeutuu kauniisti.\n98 % polyesteriä, 2 % elastaania


Kaikki tuotteet - Gaarna - Puhtaampaa puhtautta\nNäytetään tulokset 1–10 / 71\nSHAMPOO: Hoitava & tasapainoittava Jupiter\nHoitava & tasapainoittava Jupiter tyyppi on mausteisen kanelin, puhdistavan vaaleanpunaisen saven ja lempeän appelsiinin hurmoksellinen yhdistelmä. Sopii erityisesti epäpuhtauksien ja ärtyneen ihon hoitoon.\nHiustenhoito,Kaikki tuotteet,Outlet,Space kokoelma\nHOITOAINE: Kirkas Kuu\nHOITOAINE: Kirkas Kuu määrä\nHOITOAINE: Energisoiva Mars\nHOITOAINE: Energisoiva Mars määrä\nKaikki tuotteet,Hiustenhoito,Space kokoelma,Outlet\nKÄDET & VARTALO: Rauhoittava Neptunus\nRauhoittava Neptunus laventeli ja kamomilla herkälle ja ärtyneelle iholle sekä rauhoittamaan pitkän työpäivän jälkeen.\nKÄDET & VARTALO: Hoitava & tasapainoittava Jupiter\nKÄDET & VARTALO: Hoitava & tasapainoittava Jupiter määrä\nKÄDET & VARTALO: Energisoiva Mars\nKÄDET & VARTALO: Energisoiva Mars määrä\nSHEIVAUS: Syväpuhdistava Merkurius\nSyväpuhdistava Merkurius ei petä. Teepuuöljyn ja aktiivihiilen liitto saa lisävahvistusta omenaviinietikasta ja eukalyptusöljystä, ja ihoa ravitaan runsaalla annoksella E-vitamiinia. Puhdistaa tehokkaasti sheivattavaa ihoa.\nSHEIVAUS: Syväpuhdistava Merkurius määrä


Lastenruoat syynissä Suomessa: "Tutkittujen ominaisuuksien perusteella turvallisia" - MTV.fi\nLastenruoat syynissä Suomessa: "Tutkittujen ominaisuuksien perusteella turvallisia"\nLifestyle > Makuja Julkaistu 09.02.2015 16:19\nEvira selvitti vastikään valmistuneessa hankkeessa sitä, ovatko suomalaiset lastenruoat turvallisia lisäaineiden, vitamiinien ja kivennäisaineiden suhteen.\nElintarviketurvallisuusvirasto Eviran tutkimukssa suomalaisissa lastenruoissa käytettiin viime vuonna vain sallittuja lisäaineita. Myös ruokiin lisätyt vitamiinit ja kivennäisaineet vastasivat pääosin pakkausmerkintöjä.\n– Suomen markkinoilla olevat teolliset lastenruoat ovat nyt tutkittujen ominaisuuksien perusteella turvallisia. Se osoittaa, että lastenruokien valmistajat hallitsevat toiminnassaan hyvin kemialliseen turvallisuuteen liittyvät vaarat, arvioi ylitarkastaja Marika Jestoi Evirasta.\n43 tuotetta syynissä\nEviran ja kuuden kunnallisen elintarvikevalvontaviranomaisen yhteisessä hankkeessa määritettiin 43 lastenruokanäytteestä kemiallisin analyysein vierasaineiden eli kasvinsuojeluainejäämien, hometoksiinien, raskasmetallien, nitraatin, akryyliamidin sekä lisättyjen vitamiinien ja kivennäisaineiden pitoisuuksia. Tutkittujen vierasaineiden pitoisuudet olivat lastenruoissa erittäin pienet.\nLisäksi tarkastettiin, olivatko pakkauksen ainesosaluettelossa ilmoitetut lisäaineet sallittuja juuri niissä tuotteissa ja oliko lisäaineet merkitty oikein ainesosaluetteloon.\n– Tutkittuihin lastenruokiin lisätyt vitamiinit eli C-vitamiini, tiamiini ja niasiini sekä kivennäisaineet eli rauta vastasivat pääosin pakkausmerkintöjä. Kahden tuotteen vitamiinipitoisuuksissa oli vähäisiä puutteita. Kunnalliset viranomaiset varmistivat, että puutteet korjattiin, ylitarkastaja Sanna Kiuru Evirasta toteaa .\nLastenruoalla tarkoitetaan elintarviketta, joka on tarkoitettu tai jonka on erityisesti ilmoitettu soveltuvan alle kolmivuotiaalle lapselle. Näytteiksi valittiin teollisia lastenruokia keskeisistä Suomen markkinoilla olevista tuotemerkeistä. Hankkeessa keskityttiin kolmeen erilaiseen tuotekategoriaan: puuroihin ja velleihin, hedelmäsoseisiin ja kasvissoseisiin.\nEvira toteutti yhdessä kunnallisten elintarvikevalvontaviranomaisten kanssa lastenruokien valvontahankkeen vuoden 2014 aikana.\nYllättävä tapa säilöä kananmunat, maito ja kerma – tiesitkö tätä? Herkullinen piiras syntyy mikrossa minuuteissa – kokeile!


Otteluraportti: Tasurilla sarjakärkeen – IF Gnistan\nOtteluraportti: Tasurilla sarjakärkeen\nPisteet jaettiin maalittomassa ottelussa TPS:ää vastaan, mutta palkintona oli nousu sarjan piikkipaikalle.\nHeinäkuinen hellesää loi loistavat puitteet kotijoukkue Gnistanin ja TPS:n väliseen maanantai-illan otteluun, jossa panoksena oli sarjan ykköspaikka kotijoukkueelle.\nOttelun alussa TPS otti pallonhallinnan itselleen kotijoukkue Gnistanin tyytyessä odottamaan mahdollisia pallonriistoja ja vastahyökkäyksiä. Mitään vaarallisia maalintekopaikkoja ei vierasjoukkue TPS kuitenkaan vielä pystynyt luomaan.\nOttelun ensimmäinen puolituntinen ei tarjonnut kummankaan joukkueen osalta vielä mitään ihmeellistä ja ottelu eteni varsin tasaisissa merkeissä tosin TPS:n pallonhallinta ei ollut enään samaa luokkaa, kuin ottelun alussa. Kotijoukkue Gnistan pääsi kuitenkin hieman vaisun alun jälkeen entistä paremmin peliin mukaan ja muutama vaarallinen vastahyökkäyskin nähtiin kotijoukkueen toimesta.\nTämän jälkeen ottelu heräsi kuitenkin uudelleen henkiin, kun aluksi TPS oli iskeä ottelun avausmaalin muutamasta hyvästä vetopaikasta. Maalia pääsi yrittämään hyvältä paikalta viimeisimpänä TPS:n Joakim Latonen ja heti perään oli puolestaan Gnistanin Rony Huhtalan vuoro yrittää avata maalihanat, mutta veto lipui vain hieman ohi TPS:n maalin.\nMaalit jäivät kuitenkin tekemättä ottelun ensimmäisellä puoliajalla, vaikka maalintekopaikat tuplaantuivat kummallekin joukkueelle sitten ottelun alun. Tunnelma katsomossa oli hyvä ja Turustakin oli saapunut faniporukka kannustamaan omiaan.\nToisen puoliajan alku noudatteli samaa kaavaa, kuin ensimmäisen alku. TPS otti jälleen pallonhallinnan itselleen ja loikin vaarallisen maalintekopaikan heti toisen puoliajan alkuun, kun Joakim Latonen pääsi yrittämään jälleen maalintekoa hyvästä paikasta, mutta tämä tilanne vihellettiin lopulta paitsioksi. Tämän jälkeen TPS:n Sonny Hilton väläytti hienoa ulkosyrjäsyöttöä ja TPS:n avausmaali oli lähellä, mutta Gnistanin onneksi syöttö ei aivan mennyt perille. Hilton oli maalipaikassa myös hetkeä myöhemmin jopa kaksi kertaa minuutin sisällä, mutta ei onnistunut.\nKotijokkue Gnistan ajautui Sonny Hiltonin ja Joakim Lakosen paikkojen jälkeen kovaan paineeseen ja TPS rummutti hyökkäyksiä toisensa perään kohti Gnistanin maalia, mutta Gnistan kesti ja alkoi saada taas muutamia vastahyökkäyksiä Luquinhasin ja Douglas Caen luodessa niitä. Paras maalintekopaikka siunaantui Kasperi Liikoselle, mutta hän ei onnistunut siirtämään kotijoukkuetta johtoon Douglas Caen luomasta maalintekopaikasta.\nOttelun 75. minuutilla Gnistanin Nnaemeka Anyamele oli onnistua siirtämään kotijoukkueen johtoon saksipotkulla TPS:n maalin lähietäisyydeltä, mutta veto suuntautui reilusti TPS maalin yli.\nGnistan oli tullut taas peliin mukaan näiden maalintekopaikkojen johdosta ja loi ottelun loppua kohden mukavasti tilanteita kohti TPS maalia. Lähimpänä maalintekoa oli Santeri Kuivalainen hänen murtautuessa läpi TPS:n puolustuksen.\nOttelun loppuhetket eivät olleet kummaltakaan joukkueelta todellakaan mitään tasatuloksen varmistelua, vaan voittomaalia haettiin loppuvihellykseen asti vimmatusti. Maalit jäivät kuitenkin syntymättä ja pisteet jaettiin 0-0 tasalukemin.\nTasatulos merkitsi kuitenkin sitä, että Gnistan nousi sarjakärkeen maalieron turvin. Ottelua seurasi Oulunkylän urheilupuistossa 679 katsojaa.\nGnistanin päävalmentaja Ricardo Duarte kertoi pelin jälkeen olevansa tyytyväinen joukkueen taistelevaan esitykseen, vaikka voittoa ei tällä kertaa tullut sen tuomana.\n– Peli oli vauhdikas ja hyvin intensiivinen ja meillä oli vaikeuksia saada pidettyä tempoa yllä läpi pelin ja päästä kontrolloimaan palloa. Kummallakin joukkueella oli paljon paikkoja tehdä maaleja, mutta tällä kertaa kukaan ei onnistunut\n– Olen ylpeä joukkueen suorituksesta ja että kaikki jaksoivat taistella koko ottelun loppuun asti. Olen myös ylpeä siitä, kun minulle kerrottiin pelin jälkeen, että johdamme nyt sarjaa ensimmäistä kertaa seuran historiassa ja sen haluan sanoa myös pelaajille, jotka ehkä odottivat voittoa ja eivät ehkä olleet niin tyytyväisiä tasatulokseen\n– Kokonaisuutena olen hyvin tyytyväinen joukkueeseen ja sarja on pitkä, kuin maraton ja se on vasta alussa. Tänäänkin oli vastassa kova joukkue TPS, joka on pelannut monta vuotta Veikkausliigassa.


Katseen maanosat • Poesia\nEtusivu > Teokset > Kirjat > Katseen maanosat\nPauli Hautalan esikoisrunokokoelma Katseen maanosat on riemastuttava, uusia näkökulmia esiin kutsuva teos, jossa limittyvät ensyklopedinen kollaasi ja aforistinen runous. Hautalan teos kiinnittää lukijan huomion maapallon pieniin olentoihin ja ilmiöihin ja helposti huomaamatta jääviin arkisiin hetkiin. Se kantaa mukanaan suuria luonnontieteellisiä ja kulttuurihistoriallisia kaaria ja kysyy, millainen voisi olla kestävä tapa elää ja olla nykymaailmassa.\nKatseen maanosat kyseenalaistaa, onko väistämätöntä tuntea avuttomuutta informaatiotulvan edessä. Millaisia syvyyksiä ja poeettisia oivalluksia luonnon ja ihmisten maailman kohtaamiseen syntyykään kun arvaamisen sijaan on mahdollista tietää.\nKatseen maanosat määrä\nTarhuri taittaa kuoriaisilta pelastuneiden ruusujen varret kuin lopetettavien eläinten niskat, tekee lasimaljakkoon asetelman, jonka symmetria ihastuttaa perhetuttuja loppukesän päivinä. Syksyn tullen alkaa lakastuminen ja muodon rikkoutuminen. Kukinnot valuvat kauemmas toisistaan repeytyvien kumpukerrospilvien tummentamassa ikkunahorisontissa.\nPauli Hautala (s. 1984) on kokkolalainen suomen kielen ja kirjallisuuden lehtori, jonka tekstejä on aiemmin julkaistu mm. Tuli & Savussa sekä Parnassossa ja jolle on myönnetty kunniamaininta J. H. Erkon kirjoituskilpailussa.\nArtemis Kelosaari, Suomen Kuvalehti\n“Kokoelman punaisen langan muodostavat hetket, joissa ihminen ja luonto limittyvät. Luonnonlait ovat jatkuvasti läsnä ihmisruumiissa: elämme, hengitämme, syömme ja kuolemme. Sitä kautta olemme kaikki osa aineen ikuista kiertokulkua. ”\nRunouden puolustus. Runoja ja esseitä kahdelta vuosituhannelta


5 odotetuinta elokuvaa vuonna 2021 - Finnkino\nVuosi lähenee vihdoin - saanemme sanoa - odotettua loppuaan, ja elokuvavuodesta 2021 on muotoutumassa kenties yksi kaikkien aikojen parhaimmista. Elokuvat, jotka jouduimme tänä vuonna jättämään väliin, ovat löytäneet uuden kotinsa näillä näkymin tulevasta vuodesta ja valkokankaalle palaavatkin odotetut nimet kuten Top Gun ja Agentti 007.\nListasimme 5 odotetuinta elokuvaa vuodelle 2021, joista voimme innostua jo nyt!\nYritysasiakkaiden kestosuosikki, Mr. James Bond, on varmasti kiistatta yksi vuoden odotetuimmista valkokankaalle palaavista hahmoista. Daniel Craigin viimeiseksi jäävää Bond-seikkailua on odotettu kiihkeästi jo lähes vuoden päivät. Elokuvassa Craig palaa legendaarisen agentin rooliin, mutta ei ole enää 007. Bond on jättänyt aktiivipalveluksen ja nauttii rauhallisesta elämästä Jamaikalla. Sitä ei kuitenkaan kauaa kestä, sillä hänen vanha ystävänsä Felix Leiter CIA:sta pyytää apua. Siepatun tutkijan pelastustehtävä osoittautuu odotettua vaikeammaksi ja vie Bondin vaarallisella teknologialla aseistautuneen mysteeririkollisen jäljille. Nopeita autoja, näyttävää toimintaa ja toinen toistaan kekseliäämpiä vempaimia – mitä muuta voisimme edes kaivata?\n007 No Time To Die tulossa lokakuussa 2021.\nTrailerista päätellen perfektionistina tunnettu Cruise on tuskin antanut tuumaakaan periksi elokuvan toimintakohtausten ja erikoistehosteiden kanssa, ja uskomme niiden näyttävän erityisen upeilta IMAX-salissa.\nTop Gun: Maverick tulossa kesällä 2021.\nKätyrit: Grun tarina tulossa kesällä 2021.\nPääosin Hollywoodissa pitkän uransa luonut Renny Harlin (mm. Die Hard 2, Deep Blue Sea) tekee odotetun paluun kotimaan valkokankaille keväällä 2021. Harlinin ohjaamassa Luokkakokous 3: Sinkkuristeily -elokuvassa panokset kovenevat, kaikki pelimerkit isketään pöytään ja painetaan kaasu pohjassa kohti väistämätöntä – kuten odottaa saattaakin.\nTässä eriskummallisessa asetelmassa ystävykset joutuvat pohtimaan syntyjä syviä – kuten pysyykö nelikymppinen mukana muuttuvassa maailmassa, ja mikä tässä risteilyssä nyt voisi muka mennä pieleen?\nLuokkakokous 3 tulossa elokuvateattereihin 2021.\nOmerta: 6/12 tulossa syksyllä 2021.\nMuistathan, että Finnkinon yritysleffalipuilla tarjoat yrityksesi tärkeimmille henkilöille elokuvaelämyksen, joka on juuri heidän näköinen. Voit tilata yritysleffalippuja kätevässä sähköisessä muodossa, tai tulostettavana lippupakettina jonka voit helposti jakaa lahjansaajien kanssa. Yritysleffalipuilla säästät sitä enemmän, mitä enemmän ostat! Joululippumme ovat voimassa vuoden, joten valittavana on entistä enemmän uusia ja upeita ensi-iltoja – muun muassa moni tämän listan elokuvista.


Onko lukujärjestyksessä tilaa hyvinvoinnille? -webinaari - OPPIVAverkosto\nWebinaari, osallistuminen etäyhteydellä\nKoulun ja varhaiskasvatuksen opetushenkilöstö, rehtorit ja päiväkotien johtajat, oppilashuollon henkilöstö, nuorisotyön henkilöstö, sivistyshallinnon asiantuntijat\nYhteisön ja yksilön hyvinvointi muuttuvassa kompleksisessa ympäristössä edellyttää ketterää toimintaa ja kokeilevaa kehittämistä. Hyvinvointityön muutos ennaltaehkäisevään työhön edesauttaa oppimista ja koulunkäyntiä. Yhteisön hyvinvointi kannattelee myös yksilön hyvinvointia.\nMonitoimijuus on voimavara. Yhteisön jäsenet nähdään toimijoina, osaaminen lisääntyy yhdessä oppien. Työ on parhaimmillaan oppimisympäristö, jossa oppiminen lisää hyvinvointia. Koulutuksessa syvennetään henkilöstön ymmärrystä hyvinvoinnista yhteisön jäsenten yhteisenä asiana sekä toimia, jotka tukevat osaamisen kehittymistä.\nKoulutustilaisuus on suunniteltu Kuopion ja Lahden kaupunkien yhteistyönä. Koulutustilaisuus koostuu kolmesta osiosta ja ne toteutetaan videoyhteyden välityksellä. Sähköisinä oppimisympäristöinä toimivat Zoom ja Innoduel.\nKoulutuksen asiantuntijapuheenvuorot virittävät ajatukset hyvinvointityöhön Kuopiossa ja Lahdessa toteutettujen case -esimerkkien kautta – näkökulmia tuodaan esille niin kaupungin, yhteisön kuin yksilön toimijuuden tasoilta. Koulutuksessa toteutettavien työpajojen keskeisiä teemoja ovat ymmärryksen rakentaminen hyvinvoinnista ja käytännön teoista. Yhteisessä jakamisen tilassa oppiminen tapahtuu dialogissa, se elää osallistujien mukaan. Lopuksi syvennetään ymmärrystä hyvinvoinnista panelistien keskustelussa.\nklo 12.15 Koulutuksen avaus:\nHyvinvointia tehdään yhdessä – Systeeminen muutos oppimisen ja koulunkäynnin tuen toteutuksessa\nJohanna Saastamoinen, opetuksen palvelupäällikkö, Lahden kaupunki\nOma koulu – omat kaverit. Oppimisen ja koulunkäynnin tuen toteutuksessa kohti ketterämpää toimintaa ja kokeilevaa kehittämistä. Miten muutosta johdetaan monitasoisena kaupungin, alueen, koulun ja luokan samanaikaisesti etenevänä prosessina?\nKoulu on enemmän – Työssä oppimalla lisää hyvinvointia\nTuula Koivukangas, tiimivalmentaja, Kuopion kaupunki ja Päivi Rimpiläinen, tiimivalmentaja, Kuopion kaupunki\nTyö on parhaimmillaan hieno oppimisympäristö. Dialogisuus ja monitoimijaisuuden oppiminen vahvistavat koulun yhteisöllisyyttä. Mitä tämä kaikki tarkoittaa arjen tekoina?\nYksin uupuu, yhdessä jaksaa – Osaamisen kehittäminen hyvinvointityössä\nLiisa Kumpulainen, projektikoordinaattori, Lahden kaupunki\nKasvattajien ja opettajien työ pohjautuu vuorovaikutussuhteisiin lasten ja nuorten, vanhempien että yksikön henkilöstön välillä. Yksin pärjäämisen sijaan työn painopiste on muuttunut yhteisöllisempään suuntaan. Millaista osaamista tarvitsemme uudenlaiseen arjen työhön ja työn hallintaan?\nKeskustelua pienryhmässä: Rakennetaan yhteistä ymmärrystä ja ideoidaan käytännön tekoja otsikkoaiheesta.\nAjattelun kiteytykset tehdään Innoduel-yhteiskehittelyvälineen avulla.\nIltapäivän päätteeksi kuusi asiantuntijaa istahtaa kommenttidialogiin. Kuinka koulun arkeen (lukujärjestykseen) mahtuu koko yhteisön hyvinvoinnin oppiminen? Mitä koulun aikuisten oppiminen tuo lasten ja nuorten elämään?\nPanelisteina Tomi Kiilakoski, Anneli Rautiainen, Ville Ahonen, Eija Kinnunen, Johanna Saastamoinen, Tuula Koivukangas\n*Oikeudet ohjelmamuutokseen pidätetään järjestäjän toimesta


Kunnanjohtaja: "Olemme välittömästi ryhtyneet valmistelemaan uusien linjausten käyttöönottoa" – uudet koronarajoitukset ja -suositukset astuvat voimaan myös Vihdissä | Paikalliset | Vihdin Uutiset\nPaikalliset 20.11.2020 19:01\nKunnanjohtaja: "Olemme välittömästi ryhtyneet valmistelemaan uusien linjausten käyttöönottoa" – uudet koronarajoitukset ja -suositukset astuvat voimaan myös Vihdissä\nKasvomaskisuositus laajenee. Kuvituskuva. Laura Kippola\nHelsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (Hus) ja Etelä-Suomen aluehallintovirasto ovat perjantaina linjanneet Uudenmaan alueella uusista suosituksista ja rajoituksista koronaepidemian hillitsemiseksi. Uudet linjaukset koskevat muun muassa aikuisten harrastustoiminnan rajoittamista, tilaisuuksien järjestämistä ja kasvomaskien käyttöä.\nSuositukset ja määräykset astuvat voimaan maanantaina 23. marraskuuta.\n– Kunnille jäänyt reagointiaika on verraten lyhyt, ja olemme välittömästi ryhtyneet valmistelemaan uusien linjausten käyttöönottoa. Pyrimme ottamaan uudet suositukset alkuviikon aikana käyttöön toiminnassamme, sanoo kunnanjohtaja Erkki Eerola tiedotteessa.\n– Maskien osalta varautumistilanne on tällä hetkellä hyvä, mutta yhä kasvava maskien tarve aiheuttaa muutoksia toimintaamme. Tiedotamme alkuviikosta vielä maskisuosituksen yksityiskohdista Vihdissä. Omaehtoisesti Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin maskisuositus voidaan ottaa käyttöön välittömästi, Eerola sanoo.\nPääkaupunkiseudun kunnissa koronavirusepidemia on leviämisvaiheessa. Vihti ja muut Uudenmaan kunnat ovat edelleen kiihtymisvaiheessa. Sisäinen liikkuvuus on Uudenmaan sisällä suurta, ja siksi epidemian leviämisen uhkaan reagoidaan myös Vihdissä.\nEerola sanookin olevan tärkeää, että Vihdissäkin tehdään kaikki voitava koronaepidemian hillitsemiseksi.\n– Vaikka tilanne Vihdissä ei ole vielä edennyt leviämisvaiheeseen, jokaisen tulisi noudattaa nyt erityistä varovaisuutta ja noudattaa annettuja ohjeita, jotta näin ei kävisikään. Sellaiset lähikontaktit, jotka eivät ole välttämättömiä, kannattaa jättää nyt pois ja turvata erityisesti ikäihmisiä ja muita riskiryhmiin kuuluvia, Eerola jatkaa.\nKasvomaskin käyttö laajenee. Hus suosittelee kasvomaskin käyttöä nyt kaikille yli 15-vuotialle julkisessa liikenteessä sekä takseissa kuljettajalle ja matkustajille, julkisissa tiloissa ja tilaisuuksissa ja yksityisten palveluntarjoajien tiloissa kuten kaupoissa ja pankeissa.\nMaskia suositellaan käytettäväksi myös toisen asteen oppilaitoksissa, korkeakouluissa ja nuorisotyössä, harrastustoiminnassa ja työpaikoilla, kun turvavälejä, vuorottelua tiloissa tai muita hygienia- ja turvallisuusjärjestelyjä ei pystytä toteuttamaan. Maskia suositellaan sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstölle potilas- ja asiakastyössä.\nLisäksi kasvomaskin käyttöä suositellaan yläkoulujen henkilökunnalle ja oppilaille. Päiväkotien ja alakoulujen henkilökunnalle suositellaan maskia.\nKasvomaskisuosituksia ei tarvitse noudattaa, jos sille on terveydellinen este.\nYli 20-vuotiaiden aikuisten ryhmäharrastustoiminta keskeytetään kolmeksi viikoksi maanantaista 23.11. alkaen. Vihdin kunnan tilapalvelut ohjeistavat kunnan tilojen käyttäjiä tarkemmin.\nJulkisten tilojen osalta on jo aiemmin ollut voimassa suosituksia asiakkaiden turvallisuuden parantamiseksi. Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin suosittaman julkisten tilojen asiakasmäärän puolittamisen tarvetta arvioidaan tarkemmin Vihdissä maanantaina 23.11. ja mahdollisista muutoksista toiminnassa tiedotetaan asiakkaita tarkemmin kunnan toimipisteissä.\nYli 20 hengen yleisötilaisuuksien ja yleisten kokousten järjestäminen sisätiloissa on kielletty ajalla 23.11.–13.12.2020 aluehallintoviraston päätöksellä. Tilaisuuksien kieltäminen on välttämätöntä heikentyneen epidemiatilanteen vuoksi.\nVoimassa on lisäksi vahva suositus siitä, ettei yli 10 hengen yksityistilaisuuksia toistaiseksi järjestetä lainkaan. Suositus koskee myös syksyn ylioppilasjuhlia, perhe- ja sukutilaisuuksia ja joulun ajan juhlia.\nLisätietoja suosituksista ja määräyksistä Husin ja aluehallintoviraston sivuilta.


Englannin kielen kertauskurssi abivuotta ja ylioppilaskirjoituksia varten\n04.06. - 21.06.2018\nLähiopetusta 4.-7.6.2018 klo 9.30-12.00\nKurssilla kerrataan lukioenglantia yo-koetta silmällä pitäen. Kerrataan kielioppia ja sanastoa tehtäviä tekemällä sekä tehdään luetun ymmärtämistehtäviä ja kirjoitelma. Viikottain julkaistaviin Moodle-tehtäviin kuuluu myös kuunteluharjoitustehtävä. Kurssin ensimmäinen viikko sisältää lähiopetusta Moodlea käyttäen (yht. 12 oppituntia) ja loput toteutetaan verkko-opintoina. Jokaisen viikon alussa annetaan uudet harjoitustehtävät omaan tahtiin viikon aikana tehtäviksi.\nBA, FM, Anne Lind\nSitovat ilmoittautumiset 20.5.2018 mennessä osoitteessa www.paijathameenkesayliopisto.fi. Kutsu koulutukseen lähetetään ilmoittautumisajan päätyttyä. Ilmoittautumisajan jälkeen voi tiedustella vapaita opiskelupaikkoja kesäyliopiston toimistosta.


Stephanie Grisham nimitettiin Valkoisen talon uudeksi viestintäjohtajaksi ja lehdistöpäälliköksi - Ulkomaat | HS.fi\nStephanie Grisham on Valkoisen talon uusi lehdistöpäällikkö ja viestintäjohtaja. (KUVA: Saul Loeb / AFP)\nJulkaistu: 25.6. 20:50\nYhdysvaltain presidentti Donald Trumphttps://www.hs.fi/haku/?query=donald+trump on nimittänyt Stephanie Grishamin https://www.hs.fi/haku/?query=stephanie+grishamin uudeksi Valkoisen talon lehdistöpäälliköksi ja viestintäjohtajaksi, kertoo uutistoimisto AFP.\nNimityksestä kertoi Yhdysvaltain ensimmäinen nainen Melania Trumphttps://www.hs.fi/haku/?query=melania+trump Twitter-tilillään tiistaina. Grisham on aiemmin työskennellyt Melania Trumpin tiedottajana.\nGrishmanin edeltäjä Sarah Sandershttps://www.hs.fi/haku/?query=sarah+sanders ilmoitti kesäkuun puolivälissä jättävänsä tehtävänsähttps://www.hs.fi/ulkomaat/art-2000006141895.html Valkoisen talon lehdistösihteerinä.\nEdellinen viestintäjohtaja Bill Shinehttps://www.hs.fi/haku/?query=bill+shine puolestaan erosi tehtävästään maaliskuussa https://www.hs.fi/ulkomaat/art-2000006029359.htmlliittyäkseen presidentti Donald Trumpin toisen kauden presidentinvaalikampanjaan.


Lukas Hradecky sairastui vatsatautiin ennen Saksan cupin avausta - kuittasi huumorilla: "Ehkä se oli se tulinen kastike, joka herätti suoliston oikein kunnolla"\n15.08.2019 klo 16:46\nHradeckylla jäi ilkeän vatsataudin vuoksi vuoksi Saksan cupin ensimmäisen kierroksen ottelu välistä viime lauantaina.\nLukas Hradeckyn Bundesliiga-kausi alkaa lauantaina. AOP\nLukas Hradecky aloittaa Bundesliiga-kautensa Bayer Leverkusenin maalinsuulla tulevana lauantaina Paderbornia vastaan. Suomen maajoukkueen ykkösvahdille kausi on toinen Leverkusenissa.\nHradecky avaa fiiliksiään kauden alkamisesta Suplan Bundes-Luke–podcastissa.\n– Preseason-aika ei mennyt tuloksellisesti joukkueella hirveän hyvin ja itselläkin kesti hetken aikaa saada taas kroppa liigavalmiuteen. Nyt pikkuhiljaa pari viime viikkoa ollut jo aika hyvää tekemistä, pelasin hyvän treenimatsin Valenciaa vastaan vaikka hävisimmekin. Itselleni ei ole ikinä mitään herkkua tämä valmistautumiskausi, tykkään niistä aidoista peleistä, Hradecky kertoo podcastia toimittaville Kim Kallströmille ja Timo Waldenille.\n– Onneksi kausi lähtee käyntiin ja pääsee pelaamaan taas kunnon pelejä.\nMahdollisuus kauden avaamiseen Saksan cupin kautta meni valitettavasti viikonloppuna ohi. Hradecky sai ilkeän vatsataudin ennen cup-kamppailua Alemannia Aachenia vastaan. Leverkusenin maalia vartioi suomalaisen sijasta Ramazan Özcan, kun Bundesliiga-seura kukisti Aachenin maalein 4–1.\n– Otin pikku lisäloman vielä. Kävin jostain kaappaamassa itselleni pienen viruksen. Ei nyt housuihin tullut mikään, mutta pieni ripulinpoikanen yhdistettynä pieneen kuumeeseen ja energiattomuuteen, niin päätettiin jättää matsi väliin ihan hyvästä syystä, Hradecky tarkentaa.\n– Menit sitten sinne halvimmalle mahdolliselle dönerille jonnekin Frankfurtin sivukujille? Kallström vinoili maalivahdille.\n– Mä voin sitten sanoa, että jos tulette käymään Düsseldorfissa, älkää ainakaan menkö tuonne syömään. Tai ehkä se oli se tulinen kastike, joka herätti suoliston oikein kunnolla, Hradecky kuittasi vitsikkäänä vastauksena.\n56-vuotiaan kiekkolegendan lämäri on yhä karmea pommi - todella kova lukema taululle puumailalla


Ahma on helsinkil�inen rock/metalli-yhtye ja ensimm�iset pari kuuntelukierrosta menikin l�hinn� sormi suussa miettiess� miten t�t� oikein l�hestyisi.\nEnsimm�isen� asia, joka tuli mieleen Ahman debyyttialbumista: Jos Slayer olisi tehnyt grungea, niin se kuulostaisi varmaan suunnilleen t�lt�. Mutta se ei ole koko totuus. Levyll� kuitenkin l�ytyy v�lill� aivan randomisti jazzia, grungea, stoneria ja tuplabasari-blastitykityst� sek� Pink Floyd -henkist� happotrippailuprogea ja paljon muutakin. N�m� kaikki ehtiv�t viel�p� tulemaan samassa biisiss�. Sen lis�ksi on viel� 11 muuta rallia ja musatyylien soppa sen kun lis��ntyy.\nLevyn punainen lanka j�i hieman matkalle ainakin itselleni, sill� levyn moninaisuus ei j�t� ainakaan kuuntelukokemusta tyls�ksi. P��paino kuitenkin on raskaalla poljennolla, groovaavissa riffeiss� ja englanninkielisiss� asennevokaaleillla, jossa kaikki muu on ymp�rill� mausteena.\nHyv�� meininki� kaiken kaikkiaan, mutta lokeroinnin vaikeuden takia selke�n kuuntelijakunnan l�yt�minen voi olla hieman vaikeaa.


Harvassa on ollut ne uutiset, jotka nostattais opiskelijoiden fiiliksiä. Nyt kuitenkin sellanen tuli. Toki samaan hengenvetoon pitää mainita, että ilo ei taida jäädä kovin pitkäksi aikaa, mutta nauttikaa nyt edes tämä lyhyt tovi! Mistä siis on kyse?\nNo opiskelijoiden tulorajoista tietty!\nEilen uutisoitiin, että opiskelijat saavat tienata ensi vuonna eli vuonna 2022, 25% enemmän mitä normaalisti ilman, että se vaikuttaa opiskelijan muihin tukiin. Käytännössä se siis tarkoittaa, että nyt kun opiskelija on saanut tienata tukikuukauden* aikana 696€, on summa ensi vuonna noin 870€. Yli 170€/kk enemmän, mikä mahdollistaa ehkä noin 15 lisätuntia työaikaa kuukaudessa, eli kaks työvuoroa.\n*Tukikuukausi on kuukausi, jolloin opiskelija on oikeutettu opintotukeen. Yleensä kalenterivuodessa on 9 tukikuukautta, koska kesäisin monet opiskelijat ovat töissä eivätkä edistä opintojaan.\nTosi monet opiskelijat käyvät töissä opintojen ohessa, joten heille tämä on erittäin tervetullut uudistus. Aiemmin on joutunut laskemaan todella tarkkaan kannattaako työvuoroa edes ottaa vastaan tai ylipäänsä voiko ottaa, kun tuloraja on täyttymässä. Tämä aiheuttaa ymmärrettävästi turhautumista ja ylimääräistä stressiä mitä opiskelijoilla on muutenkin jo ihan tarpeeks.\nNe ketkä ei töissä oo käynyt opintojen ohella, niin niiden toimintaa tämä uudistus tuskin tulee muuttamaan. Eikä tämä 170€/kk lisää vielä nyt mikään hurraa huuto ole, enemmänkin voisi olla. Toki on aiheellista miettiä, että miks täyspäiväiset opiskelijat on lähes pakotettu tekemään töitä opintojen ohella ja velkaantumaan opintolainalla ylipäänsä pärjätäkseen elämisestä. Se on niin monimutkanen ja poliittinen ongelma, et en halua sitä lähtee sen enempää puimaan tässä tekstissä.\nTuettomina kuukausina tuloraja nousee noin 2600 euroon aiemmasta noin 2070 eurosta. Hyvä lisäys sekin etenkin ahkerille kesäduunareille.\nHuonu juttu täs koko jutussa on se, että se kestää vaan ens vuoden 2022 ja sitten se päättyy. Eli jatkoa ei ole näillä näkymin tiedossa. Toki asiat saattaa muuttua, mutta nyt ainakin näin. Tällä kestorajotuksella halutaan hillitä sitä, että opiskelijat ei tekis liikaa töitä ja sitä kautta opinnot ei etenisi suunnitellussa aikataulussa. Ihan hyvä perustelu kyllä ja oon samaa mieltä, että koulusta pitäis päästä entistä nopeemmin työelämään, jossa oikeesti ne opitut asiat viedään käytäntöön. Joka tapauksessa kun työntekijöitä joudutaan kouluttamaan työtehtäviin.\nMitä siis nyt sinun kannattaisi tehdä?\nMun vinkki sulle opiskelija, on se, että tee niin paljon duunia, kun ite jaksat ja pystyt ja vaikka sillä kustannuksella, että opinnot hiukan myöhästyis. Toki ei niin paljoo, että menetät opintolainahyvityksen! Tai jos sekin oikeus sitten menee niin sitten vaan duuniaduunia. Koska se, että saat työkokemusta on äärettömän kallisarvosta nykypäivän työelämässä.\nEn haluu olla pessimisti, mut voi olla, että 5-10 vuoden päästä on hiukan eri taloudelliset tilanteet ja työpaikoista vielä suurempi pula. Koska nythän sinällään ei oo pulaa työpaikoista eikä -tekijöistäkään, mut niiden kohtaamisessa on. Eli sillon ku talous sakkaa ja ei oo töitä tarjolla on hyvä, että on joku paikka mihin mennä tai mitä tehdä. Täs tapauksessa se ois koulunpenkki. Eli jatkaisit opintoja siinä kohdin, jos töitä ei löytyisi.\nOn olemassa eri tutkimuksia siitä, miten vastavalmistuneena koettu työttömyys vaikuttaa hänen koko työuransa kehittymiseen negatiivisesti. Toisin sanoen jos valmistut koulusta etkä pääse heti johonkin töihin, vaikuttaa se myös sun työllistymiseen selvästi vanhempana. Onneks tässä on tottakai poikkeuksia, mutta pääpiirteittäin näin.\nMä siis kannustan siihen, että hankkikaa työkokemusta! Se on sitä, mitä ei voi rahalla mitata. Siinä kohtaa kun huonot ajat joskus iskee kohalle ja kilpaillaan työpaikoista, niin useat työnantajat haluaa antaa työpaikan sellaselle kenellä on jo hiukan kokemusta työelämästä ja kenties siltä alalta, kun sellaselle kenellä työkokemus on lähes olematonta ja on just valmistunut.\nMissään tapauksessa en kannusta ajamaan itteäs piippuun sen takii, että yrittää sykkiä 30 tuntia töitä ja siihen päälle täyspäiväset opiskelut ja muu sosiaalinen elämä. En missään nimessä. Mut mä kannustan siihen, et jos sä joskus oot miettiny et tekisit töitä opintojen ohella tai on se fiilis et kyl mä jaksaisin enemmänkin tehä mitä nyt, niin TEE TÖITÄ! Nyt siihen on luotu vielä edes pieni hetkellinen kannustin ni käytä se hyväkses!\nAllekirjoittanut työskenteli koko opiskeluidensa ajan keikkaluonteisesti ja kesällä osa-aikaisesti. Työt toi mukavaa vaihtelua opiskelijaelämään ja mikä parasta ni pääsi oikeesti viemään heti siinä opintojen ohella niitä opittuja asioita käytäntöön.\nMikä on puskuri, ja kuinka "kova" sen tulisi olla?\nMielessä oma asunto? Mikä ihmeen isännöitsijäntodistus ja mitä siitä pitäisi katsoa


Naisen itsetyydytys suomi seksi kuvat / Qutele kainuu\nKontula muistuttaa, että rakastelu edellyttä sitä, että kahden ihmisen pitäisi olla vireessä samaan aikaan. Kontulan mukaan suomalaiset rakastelevat nykyisin aiempaa harvemmin, ja aktiivisemmalla itsetyydytyksellä kompensoidaan jonkin verran sitä, jos kumppani on haluttomampi seksiin. Vertailu osoittaa itsetyydytyksen jatkuvaa ja hyvin selvä kasvua sekä miehillä että naisilla tutkimuskerrasta toiseen. Jotenkin ihmiset ovat pästäneet nämä muut elämänalueet ikän kuin tuleman siihen väliin. Naisten lisäntynyt itsetyydytys johtuu Väestöliiton tutkimusprofessorin Osmo Kontulan mukaan siitä, että naiset aloittavat nykyisin itsetyydytyksen murrosiässä lähes yhtä nuorina kuin miehet. Itsetyydytys on terveellistä ja hyväksi muutenkin. Vaikka itsetyydytys ei olekaan mikän seksin korvike, se voi toimia suhteessa halujen tasapainottajana ja tuoda parin seksielämän yhden elementin lisä. Erityisesti heidän mieleensä olivat sarjojen viimeiset kuvat, joissa he suorastaan säteilivät. Toisaalta hän muistuttaa, ettei ihmisen halujen märä ole mikän vakio. Yhteistyössä Marcosin kanssa haluamme näyttä, että naisten nauttiminen seksistä on mitä tavallisin asia, kertoo projektissa mukana olleen sekstituotemarkkinoija Smile Makersin johtaja. Ei pitäisi, ainakaan Ina Mikkolan, Kaisa Merelän ja Tiia Kotamaan mielestä. Itsetyydytyksen lisäntymistä voidaan hänen mukaansa pitä hyvänä asiana.\nHän korostaa, että seksillä on myös positiivisia henkisiä seurauksia. Ja kappas, saa parempaa seksiä! Kaikkihan sen jo tietävät. Se ennustaa sitä, että tulevaisuudessa ero miesten ja naisten välillä tulee vielä pienenemän nykyisestä. Ennen jopa ajateltiin, ettei se ole sopivaa, jos on vakituinen kumppani tai puoliso. Väestöliiton mukaan itsetyydytysaktiivisuuden kasvu ei johdu vain mahdollisesta kumppanin ja sitä kautta seksuaalisen kanssakäymisen puutteesta. Siksi tässä jutussa ei kainostella, eikä kaunistella. Neljän kuvan sarjoissa ensimmäinen on otettu normaalitilanteessa, seuraavassa orgasmi alkaa lähestyä. Kun tietä, mistä syttyy, tiedon voi välittä myös kumppanille. Tutkimuksen mukaan itsetyydytys on lisäntynyt vahvasti myös parisuhteessa elävillä. Aiheen julkisuuskuva on muuttunut oleellisesti. Seksuaalisen nautinnon peruskoulu, asiantuntijan mukaan itsetyydytyksestä on hyötyä erityisesti niille, joiden libido on muuten alhainen. Siinä hän kuvasi ystäviän, kun nämä olivat selvin päin, juoneet yhden, kaksi ja kolme lasillista viiniä.\nei ehditä. Väestöliiton mukaan itsetyydytys onkin nyky-, suomen seksitrendi. Itsetyydytys on Suomessa kasvava seksitrendi Ennen peloteltiin Nainen kokeili: Orgasmi joka päivä kuukauden ajan yllättävät Finsex itsetyydytys - Väestöliitto Halvin seksikauppa bb strippari / Treffit herkku Naisten itsetyydytyksen aktiivisuus on eri ikäryhmissä nykyisin sama kuin se oli. Kuvat ylistävät naisen iloa omasta seksuaalisuudestaan. Olen iloinen siitä, että pystyimme puhumaan avoimesti kuvien naisten kanssa seksistä ja nautinnosta. Sooloseksi tarjoaa monta väylä tajunnanräjäyttävän orgasmiin.\nJos ei ole kumppania, se muuttaa tilanteen, tai jos on taloudellisia vaikeuksia ja penis painot tallinnan halvin viinakauppa joutuu siksi tekemän pitkä työpäivä. Väestöliiton mukaan itsetyydytys onkin nyky-Suomen seksitrendi. Uudessa projektissa Alberti on halunnut näyttä, miten naiset nauttivat seksuaalisuudestaan. Masturbointi pitä kehon seksivaihteen pällä. Sooloseksistä on tietenkin hyötyä myös siten, että se tutustuttaa omaan kehoon. Sitten kun on kotona, jos se kumppani siellä on, ei oikein jaksa enä rakastella, Kontula kertoo. Mitä vähemmän seksuaalista aktiivisuutta väestössä on, sitä huolestuttavampaa se on terveyden näkökulmasta, Kontula sanoo. 25-44 -vuotiaiden naisten keskuudessa penis painot tallinnan halvin viinakauppa itsetyydytysten märä on kasvanut samassa ajassa 20 prosenttiyksikköä. Kumppanin kanssa ei ehditä sänkyyn nykypäivänä, kertoo Väestöliiton tutkimusprofessori Osmo Kontula. Marcos alberti, marcos alberti, marcos alberti, marcos alberti, marcos alberti, marcos alberti, marcos alberti. Samaan aikaan itsetyydytys lisäntyy jatkuvasti ja hyvin selvästi, kertoo Väestöliitto tuoreeseen tutkimustietoonsa perustuen. Seksi kumppanin kanssa on vähentynyt, vaikka seksuaalinen tarve ei katoa. Tutkimusprofessori Osmo Kontula on osin huolestunut penis painot tallinnan halvin viinakauppa suomalaisten seksielämän kehityksestä.\n(luit oikein!) orgasmityypeistä, jotka kaikkien naisten pitäisi kokea.\nItsetyydytys liukuvoiteet masturbointi orgasmi seksi.\nOrgasmi: sykettä, värejä, muotoja Tutkijat yrittävät nyt ymmärtä nautintoa kuvien avulla.\nKiirettä, stressiä ja väsymystä syytetän usein siitä, miksi ei rakastella useammin. Arvotutkimuksissa ihmiset kuitenkin kertovat, että perhe ja parisuhde ovat kaikkein arvostetuimpia asioita ihmisen elämässä. On niin paljon kaikkea tekemistä, joka vie aikaa. Osa tulee seksuaalisesti vapaamielisistä maista, kuten Ranskasta, osa konservatiivisemmista kulttuureista, esimerkiksi Kiinasta ja Singaporesta. Seksuaalisesti aktiivisemmilla ihmisillä terveys kehittyy paremmin.


vaatteet arkistot | Naiseudesta\n”Ole aina oma itsesi. Paitsi jos voit olla yksisarvinen. Ole silloin aina yksisarvinen.” – kirjailija Elle Lothlorien\nKirjoittaja Rosanna – NaiseudestaJulkaistu 11.7.2016 Kategoriat Naiseus, UlkonäköAvainsanat parodia, ulkonäkö, vaatteet4 kommenttia artikkeliin Päivän asu\nMinä, joka ostan vaatteeni ja koruni valmiina kaupoista, löysin lopulta tehokkaan shoppailukierroksen jälkeen ostoksistani korvakorukoukkuja, rintakorutarvikkeita, kangasta, lankakeriä, glitter-rusetteja, pitsisen pikkusateenvarjon – ja läjän niitä puuhkia. Enkä voisi olla tyytyväisempi.\nKirjoittaja Rosanna – NaiseudestaJulkaistu 3.7.2016 4.7.2016 Kategoriat Matkailu, NaiseusAvainsanat pinkki, tallinna, vaatteet, ystävät4 kommenttia artikkeliin Käsityötaivas Karnaluks keltanokan silmin


Lehtiuudistus joka päivä | Kulttuuri | HS\nMediamaailman nopean muutoksen myönteisiä puolia on se, että viestinten tuotekehityksestä on tullut jatkuva prosessi. Kun aikaisemmin sanomalehdessä tehtiin lehtiuudistuksia kerran vuosikymmenessä, nykyisin lukijoiden toiveita kuunnellaan enemmän, muutoksia puolestaan toteutetaan toiveiden pohjalta jatkuvasti. Usein onnistunut muutos voi tapahtua ilman, että lukija asiaa edes huomaa. Lopputuloksena kuitenkin tyytyväisyys kasvaa. Eräs kollega puki tämän hyvin sanoiksi joitakin vuosia sitten: ”Helsingin Sanomissa tehdään lehtiuudistus joka päivä.”\nLehden ulkoasua viilataan jatkuvasti. Maanantaina Helsingin Sanomat teki pienimuotoisen ulkoasu-uudistuksen samaan aikaan kun toimitus siirtyi käyttämään uutta tietokoneohjelmistoa lehden ja digitaalisten tuotteiden julkaisuun. Mikä lehdessä muuttui? Jo aikaisemmin käytössä olleita osastokohtaista värejä lisättiin jonkin verran, jotta lukijat erottaisivat aihealueet helpommin. Värien sävyt ja niiden painotekninen laatu on erikoistarkkailussamme. Säädämme niitä tarvittaessa jatkossa. Kirjasintyypit säilytettiin ennallaan. Otsikoissa siirryttiin käyttämään ensi alkuun astetta paksumpaa fonttia, mutta ohensimme kirjasinta kahden päivän jälkeen. Tähän olivat syynä sekä palaute että painotekniset syyt. Paksumpien otsikoiden musta painoväri tahrasi monien lukijoiden lehtiä tarpeettomasti. Suurimmat muutokset näkyvät lehden loppupuolella. Televisio- ja radiotiedoissa päädyimme lopulta suurentamaan kirjasinkokoa suuremmaksi verrattuna uudistusta edeltävään aikaan. Moni lukija oli toivonut televisio- ja radio-ohjelmatietojen siirtämistä samalle aukeamalle. Uudistus otettiinkin myönteisesti vastaan. Olemme karsineet osan sarjakuvista, jotta kykenemme viemään painopistettä B-osan kulttuurisivujen journalistiseen sisältöön. Elokuvia ja televisio-ohjelmia käsitellään kulttuurissa aiempaa laajemmin. Sarjakuvien kokoa on lukijoiden toiveesta suurennettu jo alkuviikosta. Uuttakin on tiedossa. Tänään aloittaa Pertti Jarlan tuore sarjakuva Jäätävä spede.Urheilutuloksia olemme tiivistäneet hieman. Rahapelien tulokset ovat listauksissa myös jatkossa. Jotkut lukijat ovat ilmaisseet huolensa siitä, että artikkelit olisivat nyt lyhyempiä. Hyvä uutinen on se, että jutut ovat yhtä pitkiä kuin aikaisemminkin. Myöskään artikkelien määrää ei ole vähennetty. Lupaamme pitää tarkasti huolta siitä, että lukijan odotukset lunastetaan joka päivä.Palaute on siis ollut tarpeellista, mistä suuri kiitos. Olemme kuulolla myös jatkossa.\nMediamaailman nopean muutoksen myönteisiä puolia on se, että viestinten tuotekehityksestä on tullut jatkuva prosessi. Kun aikaisemmin sanomalehdessä tehtiin lehtiuudistuksia kerran vuosikymmenessä, nykyisin lukijoiden toiveita kuunnellaan enemmän, muutoksia puolestaan toteutetaan toiveiden pohjalta jatkuvasti. Usein onnistunut muutos voi tapahtua ilman, että lukija asiaa edes huomaa. Lopputuloksena kuitenkin tyytyväisyys kasvaa. Eräs kollega puki tämän hyvin sanoiksi joitakin vuosia sitten: ”Helsingin Sanomissa tehdään lehtiuudistus joka päivä.”Lehden ulkoasua viilataan jatkuvasti. Maanantaina Helsingin Sanomat teki pienimuotoisen ulkoasu-uudistuksen samaan aikaan kun toimitus siirtyi käyttämään uutta tietokoneohjelmistoa lehden ja digitaalisten tuotteiden julkaisuun. Mikä lehdessä muuttui? Jo aikaisemmin käytössä olleita osastokohtaista värejä lisättiin jonkin verran, jotta lukijat erottaisivat aihealueet helpommin. Värien sävyt ja niiden painotekninen laatu on erikoistarkkailussamme. Säädämme niitä tarvittaessa jatkossa. Kirjasintyypit säilytettiin ennallaan. Otsikoissa siirryttiin käyttämään ensi alkuun astetta paksumpaa fonttia, mutta ohensimme kirjasinta kahden päivän jälkeen. Tähän olivat syynä sekä palaute että painotekniset syyt. Paksumpien otsikoiden musta painoväri tahrasi monien lukijoiden lehtiä tarpeettomasti. Suurimmat muutokset näkyvät lehden loppupuolella. Televisio- ja radiotiedoissa päädyimme lopulta suurentamaan kirjasinkokoa suuremmaksi verrattuna uudistusta edeltävään aikaan. Moni lukija oli toivonut televisio- ja radio-ohjelmatietojen siirtämistä samalle aukeamalle. Uudistus otettiinkin myönteisesti vastaan. Olemme karsineet osan sarjakuvista, jotta kykenemme viemään painopistettä B-osan kulttuurisivujen journalistiseen sisältöön. Elokuvia ja televisio-ohjelmia käsitellään kulttuurissa aiempaa laajemmin. Sarjakuvien kokoa on lukijoiden toiveesta suurennettu jo alkuviikosta. Uuttakin on tiedossa. Tänään aloittaa Pertti Jarlan tuore sarjakuva Jäätävä spede.Urheilutuloksia olemme tiivistäneet hieman. Rahapelien tulokset ovat listauksissa myös jatkossa. Jotkut lukijat ovat ilmaisseet huolensa siitä, että artikkelit olisivat nyt lyhyempiä. Hyvä uutinen on se, että jutut ovat yhtä pitkiä kuin aikaisemminkin. Myöskään artikkelien määrää ei ole vähennetty. Lupaamme pitää tarkasti huolta siitä, että lukijan odotukset lunastetaan joka päivä.Palaute on siis ollut tarpeellista, mistä suuri kiitos. Olemme kuulolla myös jatkossa.


"Kasvokkaisviestintä yhä tarpeen" - Digitoday - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 20.12.2002 10:46\nTietotekniikan palveluyritys Novonhttp://www.Novo.fi uuden pääkonttorin peruskivi muurattiin tänään perjantaina Pitäjänmäellä. Toimitalo kohoaa Pitäjänmäen liikenneympyrän läheisyyteen Vihdintien ja Pitäjänmäentien väliin.\nTalo valmistuu keväällä 2004, jolloin noin 900 pääkaupunkiseudulla eri toimipisteissä työskentelevää novolaista muuttaa uusiin tiloihin.\n"Yhteiset tilat vähentävät matkustamista ja säästävät aikaa. Siten uusi toimitalo lisää toiminnan tehokkuutta ja säästää kustannuksia", kertoi Novon konsernijohtaja Jorma Kielenniva peruskiven muuraustilaisuudessa. "Vaikka elämmekin verkkoaikakautta, ei kasvokkaisviestinnän ja henkilökohtaisten tapaamisten merkitystä voida väheksyä."\nToimitalon kerrosala on 20 500 neliötä. Lisäksi toimitalon yhteyteen valmistuu 11 800 neliön suuruinen maanalainen pysäköintilaitos.\nNovo aloittaa YT-neuvottelut henkilöstön vähentämiseksi. Henkilöstöä vähennetään korkeintaan 80 työpaikan verran ohjelmistotuoteliiketoiminnasta. Tarve henkilöstökustannusten karsimiseen on seurausta ohjelmistotuotteiden olennaisesti heikentyneestä kysynnästä. Ohjelmistotuoteratkaisuissa työskentelee 970 henkeä. Lue lisää ›


Reteitä releitä pikkurahalla! - Tyyliä metsästämässä\n29.04.2011 Reteitä releitä pikkurahalla!\nPosted at 11:51h in Yleinen\tby\tVeera 1 Comment\nPikainen shoppailuvinkki näin lähenevän vapun kunniaksi. gTie tarjoaa -50% alennuksen valikoiduista tuotteista verkkoputiikissaan. Alennus koskee Mustan Listan tuotteita, jotka löydät verkkokaupan etusivulta. Tarjoukset voimassa vain tämän päivän ajan!\nEsimerkiksi teräksen värinen versio minunkin kaulassa nähdystä dekolttiketjusta irtoaa hintaan 35 €! Pidemmistä ketjukasoista taas esim. Rokkirimpsa (ihana nimi!!) kustantaa nyt 60 €.\nItselläni himottaisi hieman tuota Rokkirimpsaa, mutta tuumailen tässä vielä muutaman tunnin, että joko mulla on tarpeeksi ketjukasoja. 😀 Muuten mulla onkin pullat aika hyvin jo uunissa, sillä muuttomyynnistä lunastin jo itselleni ihanan mustan Riekaleen, joka on nyt myöskin alessa, sekä pari muuta ihanuutta. Esittelen releet täälläkin jahka Poriin asti päätyvät. Tällä hetkellä ne kuulema matkaavat erään tyylikkään blogisisaren laukussa odottaen, että paketti muistuu mieleen yhtäaikaa kohdalle osuvan postin kanssa. 🙂\ngTien verkkoputiikkiin pääset TÄSTÄ! Ja alennukset voimassa tosiaan vain tänään!\nSatuin ihan sattumalta kävelemään eilen illalla Hakaniemessä gTien uuden putiikin ohi ja oi voi, kyllä tuli taas iloisesti tuhlattua kivoihin ketjuihin! 🙂\nUusi liike on kyllä kiva ja aika keskeisemmällä paikalla kuin Punavuoreen hukkunut edellinen liike.


Iisalmi ja tienoot yritykset kehittävät yhdessä matkailun laatua ja asiakaspalvelua - Opiskelijan Iisalmi - Iisalmi internet\nEtusivu/Palvelut/Kohderyhmille/Opiskelijalle/Iisalmi ja tienoot yritykset kehittävät yhdessä matkailun laatua ja asiakaspalvelua\nIisalmi ja tienoot yritykset kehittävät yhdessä matkailun laatua ja asiakaspalvelua\nPerhoPRO, Laatutonni-koulutus menossa\nYhdeksän Iisalmi ja tienoot matkailuryhmän yritystä aloittivat Laatutonnivalmennuksessa Ylä-Savo matkailutuotteet kestävälle kehityspolulle hankkeessa. Yrityksiä on Lapinlahdelta, Kiuruvedeltä, Sonkajärveltä, Iisalmesta ja Vieremältä. Laatu ja erinomainen asiakaspalvelu takaavat yrityksen menestyksen tämän päivän haasteissa; tärkein asia on tyytyväinen asiakas.\nLaatutonni-laadunkehittämisohjelma tarjoaa matkailuyrityksille laatutyökaluja työtapojen yhtenäistämiseksi ja asiakaspalautteiden keräämistä varten. Valmennuksen tavoitteena on kehittää yritykselle työkaluja, joilla henkilöstö voi itsenäisesti kehittää yrityksen tuotteiden, palvelujen ja toiminnan laatua että yrityksen kannattavuutta sekä vastuullisuutta. Neljän valmennuspäivän ja yrityksen omien palaverien tuloksena kootaan Laatukäsikirja sekä yritys saa käyttöönsä Laatutonni-diplomin.\nYhtenä osana laadun kehittämistä on ymmärtää kestävän kehityksen tärkeys tämän päivän liiketoiminnassa. Valmennuksessa yritys laatii ympäristöasioiden ja vastuullisuuden edistämiseksi toimintasuunnitelman, joita kehittää lähivuosien aikana osana liiketoimintaa.\nEnsimmäiset Laatutonni valmennukset käynnistyivät huhtikuussa 2001 ja tähän mennessä yli 1000 matkailualan yritystä ovat ottaneet sen käyttöönsä. Matkailualalle räätälöity ja VisitFinlandin hyväksymä Laatutonni Q1000-laadunkehittämisohjelma antaa alan yritykselle käytännönläheisiä työkaluja omaan toimintaansa, jolla hän voi viestittää asiakkaille päin tuotteidensa, palveluidensa ja toimintansa hyvästä laadusta.


Saatavilla 47 tuotteet\nTeoksessa hahmotetaan ennakkoperintäjärjestelmä ja siihen liittyvät velvollisuudet. Kirjassa käydään läpi ennakkoperintälain sisältöä ja tehdään selkoa siitä, miten on lain mukaan toimittava, mitä seuraamuksia lain noudattamatta jättämisestä on sekä mitä muuta on huomioitava silloin, kun kyse on ennakkoperinnästä. Käytännönläheinen teos soveltuu erityisesti palkkahallinnossa käytettäväksi käsikirjaksi, mutta kattavana yleisesityksenä aihepiiristä se sopii mainiosti myös oppilaitosten käyttöön.\nTarjoushinta 47,32 € Normaali hinta 72,80 €\nMatti Myrsky, Marianne Malmgrén\nKattava ja systemaattinen elinkeinotuloverotuksen perusteos selvittää verotettavan elinkeinotulon laskemista ja yrityksen omistajien tuloverotusta. Päivitettyä ja uutta tietoa mm. korkojen vähentämisestä ja yritysjärjestelyistä. Teos sisältää myös runsaasti viittauksia erityisesti uusimpiin ennakkopäätöksiin ja oikeuskirjallisuuteen sekä Verohallinnon ohjeistukseen.\nNykyisen oikeustilan lisäksi kirjassa selvitetään verolainsäädäntöömme kohdistuvia muutospaineita sekä verolainsäädäntöön suunniteltuja muutoksia.\nTeos sopii oppikirjaksi ja on hyödyllinen myös ratkaistaessa käytännön vero-ongelmia.\nTuloverolaki käytännössä on käytännönläheinen perusesitys henkilöverotuksen keskeisistä kysymyksistä. Kirjassa käsitellään useiden ja monipuolisten esimerkkien avulla sekä ansio- että pääomatulojen verokohtelu. Lisäksi teoksessa käydään läpi kaikki tuloverolaissa säädetyt vähennykset. Kirjassa tarkastellaan laajasti viime aikoina verotus- ja oikeuskäytännössä esille nousseita erityiskysymyksiä. Useita teemoja käsitellään verosuunnittelun näkökulmasta. Lisäksi kirjassa painotetaan sitä, miten verotus tulee ottaa huomioon perhevarallisuutta hoidettaessa.\nKirjan on kirjoittanut Turun yliopiston finanssioikeudenprofessori Jaakko Ossa. Laajan kirjallisen tuotantonsa lisäksi hänellä on monipuolinen kokemus veroasioidenkäytännön hoitamisesta.


Aiheesta ja aiheen vierestä | tv1933\nTv3 - Iso-Jumbo vai Pikku-Risto? (28.2.2016)\nRautatiehallituksen koneteknillisessä toimistossa suunniteltiin 1940-luvun lopulla uusi väliraskas höyryveturisarja Tv3. Suunnitelman mukaisia 2-8-2 pyörästöisiä vetureita ei kuitenkaan koskaan valmistettu. Hanketta on käsitelty teoksessa Valtion rautatiet 1937-1962 (100-vuotishistoriikki) sivuilla 265-266 ja veturin tekniset päämääreet on sisällytetty sivuilla 248-249 olevaan taulukkoon. Hanke alkoi jo 1944 sarjatunnuksella Tv6, joka vaihdettiin Tv3:ksi, kun sotasaalisveturit Tv3-5 oli palautettu Neuvostoliittoon. Kirjan sivulla 265 veturista on myös luonnospiirros päämittoineen ja akselipainoineen. Piirroksen perusteella otsikon kysymykseen voisi nopeasti vastata, ettei Iso-Jumbo vaan Pikku-Risto Tv2:n tenderillä.\nRautatiemuseon kokoelmissa on 9.6.1944 hyväksytty Tv6:n ehdotuspiirustus. Sen mukainen 2-8-0 pyörästöinen ja kankikehyksinen veturi oli paremminkin Iso-Wilson. Suunnittelun edetessä hankkeen tavoitteet siis selvästi muuttuivat. Consolidationista tuli Mikado. Vertailua voi tehdä alla olevan taulukon avulla.\nTaulukon luvut vahvistavat, että ehdotettu Tv6 olisi vertautunut paremmin Tv2:een kuin Tv1:een. Se oli tavallaan harjoitelma maksimikokoisesta 2-8-0-veturista, jonka akselipaino olisi pysynyt väliraskaan kategoriassa. Se ei olisi kuitenkaan selkeästi eronnut Tv1:stä ja Tv2:sta omaksi kokoluokakseen, vaan olisi luultavasti käytetty samoihin juniin samoin aikatauluin. Ajateltu junapainokaan ei olisi ollut niitä suurempi jonkin verran suuremmasta hankauspainosta ja vetovoimasta huolimatta. Toki suurempi kattilan käyttöpaine olisi parantanut taloudellisuutta.\nSuunnittelun lopputuloksena syntynyt Tv3 olisi ollut tehokkaampi, nopeampi ja painavampi kuin ehdotettu Tv6. Edut Tv1:een ja Tv2:een verrattuna olisivat kuitenkin jääneet vähäisiksi, kun hankauspaino olisi ollut sama kuin Tv6:ssa. 100-vuotishistoriikin mukaan Tv3:n tasausvivuston vipusuhteita muuttamalla olisi ollut mahdollista siirtää painoa johto- ja laahusakseleilta vetoakseleille. Ei kerrota, kuinka paljon, mutta voisi ajatella, että ainakin yhteensä 4 tonnia ilman, että juoksuakseleita olisi kevennetty liikaa. Ehkä enemmänkin. Näin vetoakselien akselipaino olisi noussut 14 tonnista 15 tonniin ja muutetut veturit olisi ilmeisesti siirretty sarjaan Tr3. Veturin käyttökelpoisuus olisi lisääntynyt raskaan kiskotuksen ennakoidun laajentumisen myötä. Se olisi kuitenkin ollut selvästi kevyempi, pienitehoisempi, hitaampi ja vetovoimaltaan pienempi kuin Tr1, jonka lisähankintoihin päätettiin keskittyä.\nJos palataan otsikon kysymykseen, Tv3:a olisi voitu mielestäni parhaiten kutsua Pikku-Ristoksi. Lyhyempi ja pienipyöräisempi se olisi ollut eikä tenderissä olisi ollut Hr1:n ja Tr1:n kaltaista korkeaa kavennettua hiilitilaa. 100-vuotishistoriikin mukaan Tv3 suunniteltiin hiiliä polttavaksi. Tv2-tyylisen tenderin valintaan on kuitenkin voinut vaikuttaa se, että tarvittaessa siihen olisi ollut helpompi asentaa korotuslaidat halkoja varten.\nEn ole toistaiseksi onnistunut löytämään Tv3:n tarkempia piirustuksia. 12-osaisesta Otavan Isosta Tietosankirjasta löytyy alla oleva piirustus hakusanalla Veturi. Mittasuhteet ovat samat kuin 100-vuotishistoriikin piirroksessa. On siis syy olettaa, että esittää juuri Tv3:a. Piirustuksen esittämässä veturissa on Tr1:n mukainen Krauss-Helmholtzin teli, joka yhdistää johtopyöräkerran ja 1. vetopyöräkerran. Tällöin veturin pyörästön kiinteä pituus olisi 3200 mm eikä 100-vuotishistoriikin taulukon Tv3:lle antama 4800 mm. Liekö virhe historiikissa?\nSeuraavassa diesel- ja sähkövetureista käytetään lyhyyden vuoksi nimitystä moottoriveturi.\nKun höyryveturin eroista moottorivetureihin verrattuna keskustellaan, veturin teho nousee esiin. Höyryveturin tehosta puhumisessa ei kuitenkaan ole mieltä, ellei samalla mainita nopeutta. Moottoriveturin voimakone voi tuottaa maksimitehonsa laajalla nopeusalueella, mutta höyryveturi vain yhdellä määrätyllä nopeudella.\nVeturi vetää junaa teholla\nP = F * v (1)\nF = voima vetokoukussa (kilonewton)\nv = nopeus (metriä/sekunti).\nSe on likipitäen sama kuin teho vetopyörien pyöränkehillä\nP = T * ω (2)\nP = (teho (kW)\nT = vääntömomentti vetoakseleilla (kilonewtonmetri)\nω = vetopyörien kulmanopeus (6,28 x pyörimisnopeus kierroksia/sekunti).\nLiikkeellelähtöhetkellä ω = 0, eli veturin teho P = T * 0 = 0, mutta vääntömomentin tulee olla suuri. Maksimissaan vääntömomentti voi olla niin suuri kuin pyörät luistamatta sallivat, mikä riippuu pääasiassa veturin hankauspainosta, eli painosta vetoakseleilla. Liikkeellelähtökyky ei siis riipu veturin voimakoneen tehosta, vaan kyvystä tuottaa suuri vääntömomentti jo nollanopeudessa. Mäntähöyrykoneella on luonnostaan tämä ominaisuus ainoana laajasti käytettynä lämpövoimakoneena*. Se on tässä suhteessa ideaalinen veturin voimakoneeksi, koska se voidaan kytkeä kiertokangilla suoraa vetopyörästön käyttöpyöräkertaan. Moottorivetureissa suuri vääntömomentti nollanopeudessa täytyy tuottaa erilaisin sähköisin ja hydraulisin voimansiirtojärjestelmin.\nMäntähöyrykone säilyttää alkukiihdytyksessä suuren vääntömomenttinsa. Höyryveturi on siten ikään kuin vakiovääntömomenttikone ja sen teho kasvaa suoraan nopeuden kasvun myötä yhtälön (2) mukaisesti. Nopeuden kasvaessa virtaus höyryä johtavissa putkissa ja kanavissa alkaa kuitenkin kuristua ja sylinterien paine laskee. Taloudellisuuden vuoksi höyryannostakin eli täytöstä pienennetään. Näin höyrykoneen tuottama vääntömomentti alkaa laskea nopeuden mukana eikä tehokaan voi enää kasvaa samassa suhteessa kuin nopeus. Nopeuden kasvaessa sylinterit täyttyvät ja tyhjentyvät höyrystä yhä nopeampaa tahtia. Kattilasta otettava höyrymäärä aikayksikössä kasvaa kunnes veturi saavuttaa nopeuden, jossa höyryn kulutus saavuttaa kattilan kyvyn tuottaa sitä. Veturi on saavuttanut suurimman jatkuvasti ylläpidettävän tehonsa. Jos höyrynkulutusta ei rajoiteta, kattilan paine alkaa laskea ja vääntömomentti ja teho putoavat nopeasti. Jos veturin vetovoima silti vielä ylittää junan vetovastuksen, nopeus voi edelleenkin hitaasti kasvaa, mutta vetokoukusta mitattuna veturin teho laskee.\nMoottoriveturilla tilanne on olennaisesti erilainen. Se on ikään kuin vakiotehokone. Tosin pienillä nopeuksilla koko tehoa ei voi käyttää, etteivät pyörät luistaisi, eli vääntömomentti T on pidettävä luistorajaa pienempänä. Tulo T * ω ei kasva automaattisesti niin kuin höyryveturilla, vaan nopeuden kasvaessa vääntömomentti alkaisi laskea, ellei kuljettaja lisäisi voimakoneen tehoa luiston sallimissa rajoissa. Kun nopeus ylittää rajan, jolla T * ω = veturin maksimiteho, pyörät eivät voi enää luistaa ja kuljettaja voi käyttää koko tehoa nopeudesta riippumatta. Käytännössä moottoriveturi pääsee käyttämään koko tehoaan jo paljon alemmalla nopeudella kuin höyryveturi. Juna saadaan matkanopeuteen ripeämmin ja nopeutta pystytään pitämään paremmin yllä vastamäessä. Tätä etua lisää se, että moottoriveturin pyörien vääntömomentti on tasainen ja pyörät pitävät paremmin kuin höyryveturilla, jolla vääntömomentti on mäntien liikkeen mukaan tykyttävää.\nNuorena poikana seurasin, kun ensimmäiset Vv15-dieselveturit (Dv15) alkoivat korvata Tv1-höyryvetureita Porin-Haapamäen radan tavarajunissa. Kotini kohdalla oli pitkä 9 promillen nousu S-kaarteessa. Vaikka veturit olivat tehonsa puolesta samaa luokkaa, diesel vei junaa vastamäessä sellaista vauhtia, ettei ollut enää puhettakaan kiivetä viimeisen vaunut puskurille. Se oli ollut huvinani. Ajaa kyydissä kunnes juna pääsi mäen laelle ja nopeus alkoi jälleen nousta.\nNetistä sattui silmään eräs vertailu SD40-dieselveturin ja Northern Pacificin 4-8-4:n nro 2626 välillä. Dieselin koneteho on 3000 hv ja höyryn vetokoukkuun tuottama suurin jatkuvasti ylläpidettävissä oleva teho samoin 3000 hv. Tosin dieselin vetokoukkuun tuottama teho jää pienemmäksi voimansiirron häviöiden verran. Silti se pystyy pitämään 2500 tonnin junalla 8 promillen vastamäessä yli 30 km/h nopeuden, kun höyryn nopeus laskee alle 10 km/h ja vetokoukussa on sillä nopeudella enää noin 700 hv.\n*) Laajasti käytettyjä lämpövoimakoneita ovat höyrykoneet, polttomoottorit, höyry- ja kaasuturbiinit.\nTv1-sarjan kokonais- ja hankauspaino\nTv1-sarjan pääpiirustus 8282 (Rautatiemuseossa) antaa alla olevan taulukon mukaiset tiedot kivihiiltä polttavalle veturille syöttöveden esilämmittimestä riippuen. Taulukkoon on vertailun vuoksi otettu myös Höyryveturien rakenne ja hoito, 3. painos, kuva 436 (Mikko Ivalo) ja Suomen veturit, 1. osa (Eonsuu, Honkanen, Kilpinen, Pölhö) antamat tiedot.\nEonsuu et. al.\nMielenkiintoisia ristiriitaisuuksia. Vaikuttaa kuin Eonsuu ja kumppanit olisivat käyttäneet numeroiden 594-617 tietoja, joissa oli alun perin Worthington. Kun kaikissa Tv1-vetureissa oli myöhemmin poistohöyryimuri, olisi perusteltua käyttää sen mukaisia arvoja. Ivalon vielä pienemmät luvut pätevät ehkä ilman tulikynnystä olevalle halkoja polttavalle poistohöyryimurilla varustetulle veturille.\n933:n ohennetut pyöränlaipat\nKun hanke saada 933 liikennekelpoiseksi oli aloitettu, pohdittiin Tv1:n mainetta kankeana kääntyjänä. Tulisiko veturille mahdollisesti joitain liikennöintirajoituksia. Sellaisistahan oli harrastajapiireissä esitetty varmoja mielipiteitä. Tv1:n ohennetuista laipoista kulkuominaisuuksien parantamiseksi olin vuosien aikana kuullut puhetta ilman tarkempia yksityiskohtia. Vakavimmin otettava oli Timo Lintisen kertoma kuulemastaan, että viimeisissä sarjan luokkakorjauksissa laippoja olisi ohennettu. Kun kysymys ehkä nousisi esille hyväksyttämisprosessin aikana, rupesin tutkimaan, mitä tietoa löytyisi. Ivalon mukaan lähes kaikkien höyryveturisarjojen, Tv1 mukaan luettuna, käyttöpyöräkerran laipat ovat 3 mm ohennetut. 933:n pyörien epävirallinen mittaus Toijalassa 18.4.2015 osoitti, että siinä myös 2. vetopyöräkerran laipat on ohennettu, jopa niin paljon kuin noin 10 mm. Kiinnostus heräsi ja kävin tutkimassa 609:n ja 940:n pyörät. Niissä ko. laipat ovat ohentamattomat. Rautatiemuseon säilyttämästä piirustuksesta löytyi vuonna 1968 tehty muutosmerkintä, että 2. vetopyöräkerran laipat ohennetaan. Viitattua detaljipiirustusta 103B/31683-3 ei kuitenkaan löytynyt ja ohennuksen tarkoitettu suuruus jäi selvittämättä. Täytyy siis olettaa, että se on 933:sta 30.6.2015 virallisesti mitattu 9 mm. Timo Lintinen penkoi Hyvinkään konepajan papereita löytääkseen asiasta esim. VR:n Koneosaston kirjelmän konepajoille tms., mutta tuloksetta. Oletettavasti ohennus toteutettiin vain muutospäivämäärän jälkeen pyörien sorvaukseen, eli käytännössä L1, L2 ja L4-luokkakorjauksiin menneissä Tv1-vetureissa. Tämä selittäisi sen ihmetystä herättäneen seikan, että 933:n pyörät sorvattiin sekä vuoden 1966 L2-korjauksessa, että vuoden 1969 L4-korjauksessa, vaikka veturi oli niiden välillä kulkenut vain 1200 km (L4: konepajaan kattila-ajan umpeuduttua, muut toimenpiteet vain tarpeen mukaan). Timo-Pekka Langen mukaan 933 on ainoa säilynyt Tv1, joka luokkakorjattiin vuoden 1968 jälkeen. Toivottavasti löytyy vielä dokumentti, josta selviäisi, mitä muutoksella tavoiteltiin. Mahdollisesti varauduttiin levittämättömien jyrkkien vaihteiden käyttöönottoon. Koeajossa 29.6.2015 933 kulki sellaisesta vaihteesta ongelmitta. Ehkä juuri tätä siis aikoinaan haettiin. Tähän voin lainata Liikenneviraston sisäisestä raportista Markku Nummelinin luvalla:\n”… Mittasimme siis Toijalan Veturimuseon läheisyydessä nykyisellä vakioraideleveydellä varustettua YV54-vaihteen toimintaa Tv1 933 höyryveturin yliajon aikana. Nykykalustoa leveämmällä pyöräkerralla varustetun Tv1:n pelättiin etukäteen aiheuttavan ongelmia kiskojen sivuttaissuuntaiselle pysyvyydelle varsinkin vaihteen poikkeavaa raidetta käytettäessä, joten kokeissa keskityttiin tämän sivusuuntaisen liikkeen määrittämiseen. Anturointi toteutettiin asentamalla siirtymäantureita magneettikiinnityksellä vaihteen suoran puolen kiskon ja poikkeavan puolen kiskon väliin. Tällä tavoin saadaan yksinkertaisesti selville, jos poikkeavan puolen kiskoissa tapahtuu merkittävää liikettä junan yliajon aikana. Yksittäinen testisykli sisälsi joka kerta junan edestakaisen yliajon vaihteen poikkeavalta raiteelta. Koska vaihteen mahdollisesta sivusuuntaisesta käyttäytymisestä ei ollut aluksi mitään tietoa, aloitettiin testit hyvin hiljaisella nopeudella (5 km/h), jonka jälkeen nopeutta kasvatettiin portaittain aina 35 km/h asti.\nMittaukset osoittivat, että ajonopeudella ei ole merkittävää vaikutusta kiskon sivuttaissuuntaiselle siirtymälle. Ensimmäisissä hiljaisen nopeuden testeissä kisko liikkui antureiden mukaan sivuttaissuunnassa maksimissaan noin 1,3 mm ja nopeutta nostettaessa sivuttaissuuntainen liike ei kasvanut kuin noin 1,5 mm asti. Eli nopeuden nosto aiheutti vain 0,2 mm lisän sivuttaisliikkeeseen. Kiskon sivusiirtymän absoluuttiarvolle ei ollut etukäteen olemassa mitään vertailukohtaa, joten höyryveturilla suoritettujen koeajojen jälkeen samat mittaukset toteutettiin myös Dv12-dieselveturin vetämällä tavarajunalla. Näissä mittauksissa kiskon sivuttaissuuntaiseksi siirtymäksi saatiin eri nopeuksilla noin 1-1,3 mm. Vertailumittaukset siis osoittivat, että siirtymät ovat hyvin samalla tasolla myös normaalin junakaluston alla. Höyryveturi ei siis aiheuta kiskoihin merkittävää sivuttaissuuntaista liikettä. …”\nTv1:llä oli maine sitkeänä vetäjänä, mutta jyrkkiin kaarteisiin tultaessa kankeana kääntyjänä. Jälkimmäisestä ominaisuudesta on syytetty milloin jäykkää levykehystä, milloin etupään ns. Kraussin teliä, tai molempia. Vanhat veturimiehet ovat kertoneet, että jyrkkään kaarteeseen tultaessa kulku oli tökkivää ja hakevaa. Veturi meni ensin suoraan ja kääntyi sitten ikään kuin nytkähtäen. Myös alamäkeen ylinopeudella mentäessä haki suuntaa suorallakin. Näitä on vaikea selittää kehyksen jäykkyydellä. Epäillyksi jää siten Kraussin teli, jollainen Tv1:ssä oli ainoana VR:n höyryveturisarjoista. Useiden vetopyöräkertojen vuoksi höyryveturien kiinteä akseliväli on pitkä. Tämä koskee erityisesti vetureita, joissa on neljä tai useampia vetoakseleita. Akselit pysyvät samansuuntaisina ja pyörät kulkevat samalla viivalla, vaikka kiskot kaartuvat radan kaarteissa. Tämä aiheuttaa ongelmia ja viime kädessä rajoittaa jyrkimmän kaarteen, josta tietty veturisarja voi kulkea. Seurauksia on lievennetty eri tavoin mm. erilaisilla johtoteleillä. Yksi ratkaisu oli kytkeä vetopyörien edessä oleva johtopyöräkerta vaikuttamaan ensimmäiseen vetopyöräkertaan. Pyöräkerrat kytkee yhteen välissä oleva kaksivartinen vipu, joka kääntyy veturin kehykseen kiinnitetyn pystytapin suhteen. Johtopyörien siirtyessä seuraamaan kaartuvia kiskoja 1. vetopyöräkerta siirtyy vastakkaiseen suuntaan ja kääntymiskeskiönä olevaan tappiin syntyy veturin kehystä kääntävä voima. Mikko Ivalo kuvaa kirjassaan Höyryveturit ja niiden hoito s. 338-340 (3. painos, 1953) kaksi tällaista rakennetta: Kraussin teli ja Krauss-Helmholtzin teli ja nimeää ensin mainitun Tv1:lle ja jälkimmäisen Tr1:lle ja Pr1:lle (vain takateli).\nVaikka Ivalon kuvauksessa niiden välillä on useita eroja, oleellinen ero on se, että Krauss-Helmholtzissa telirungon laakeri, johon kehyksen kiinteä pystytappi niveltää, pystyy jousitettuna siirtymään telirungossa sivusuunnassa ja teli siten heilahtamaan sivuun veturin kehyksen keskiviivalta. Näin tappiin syntyvät ohjausvoimat pehmenevät äkillisissä suunnanmuutoksissa kuten jyrkissä vaihdekaarteissa tai huonokuntoisessa raiteessa (kiskot mutkilla). Kraussin teli lienee ollut jo alun perin harvinainen tai varhain käytöstä pois jäänyt ratkaisu. Internetin hakukoneet tuottavat sen nimellä haettaessa vain Krauss-Helmholtziin viittaavia osumia. Kummankin syntysija on nimistä päätellen Kraussin veturitehdas. Krauss-Helmholtz patentoitiin jo 1885. Voisi ajatella, että se oli Kraussin parannettu malli. Voi olla niinkin, että molempia valmistettiin rinnakkain. Kraussille oli ehkä kysyntää yksinkertaisempana ja halvempana mallina. Tämä ehkä selittäisi VR:n valinnan Tv1:n teliksi. Varmaan selviäisi yli sadan vuoden takaisista saksalaisista höyryveturitekniikan käsikirjoista, kuinka paljon Kraussin teli oli muualla käytössä.\nJoka tapauksessa Krauss-Helmholtzista syntyi useita muunnoksia yhteisenä piirteenä kääntymiskeskiötapin laakerin sivusuuntainen jousitus. Kaikissa ei ole Ivalon kuvaamaa keskitysjousta johtopyöräkerran takana, joka tehosti paluuta keskiasentoon kaarteesta poistuttaessa. Myöskin 1. vetopyöräkerran sivuliike saatettiin toteuttaa kummalla tahansa Ivalon kuvaamalla tavalla: siirtyvät laakerit (Tv1) tai pitkät laakerikaulat, jotka sallivat akselin liikkua kiinteissä laakereissa (Tr1). Se ei siis sinänsä kelpaa Kraussia ja Krauss-Helmholtzia erottavaksi tekijäksi. SLM veturitehdas valmisti SBB:lle vetureita, mm. C 5/6-sarja, joiden Helmholtz-Winterthur teli oli kaikessa oleellisessa identtinen Tv1:n alkuperäisen telin kanssa, paitsi jousitettu tapin laakeri. Samaa voidaan sanoa italialaisten Zara-telistä. Kun VR lisäsi Tv1:n teliin johtoakselin taakse keskitysjousen vuonna 1923, ainoaksi Kraussin telin Krauss-Helmholtzista erottavaksi piirteeksi jäi tapin kiinteä laakeri. Haapamäellä voisi 609:stä tarkistaa, saivatko myös aikaisemmin valmistuneet yksilöt keskitysjousen luokkakorjauksissa vuoden 1923 jälkeen.\nKraussin telin periaatteellinen rakenne ei selitä alussa mainittua Tv1:n haluttomuutta reagoida kaarteeseen. Syy lieneekin se, että veturin paino nojaa jousitettuna laakeripesiin liukukenkien välityksellä. Alkava kaarre painaa johtopyörää laipasta ja pyrkii kääntämään teliä. Laakeripesä alkaa liukua liukukengän alla kuitenkin vasta sitten, kun pyörän laippavoima voittaa liukukengän ja laakeripesän välisen lepokitkan. Vastaava tapahtuu 1. vetoakselin laakeripesien ja niihin nojaavien liukukenkien välillä. Kun liike alkaa, kitka pienenee liukukitkaksi, liike helpottuu ja veturi kääntyy nykäyksenomaisesti. Kuinkahan Tv1 kääntyisi, jos siinä olisi Tk3:n tai Tv2:n kaltainen johtotelin ripustus? Tv1:tä kuitenkin valmistettiin liki 30 vuoden ajan ryhtymättä muutoksiin. Ongelma ei ilmeisesti ollut sittenkään niin suuri kuin nyt jäljestäpäin ajatellaan.\nEri veturisarjat saivat luultavasti veturimiehiltä jo varhain lempinimet. Tapa on jatkunut nykypäiviin. Rautatieharrastajat ovat omaksuneet lempinimet käyttöön usein jopa sarjatunnuksien kustannuksella. Tv1:n lempinimi on Jumbo (tai Jumpo). Itse en ole koskaan oikein innostunut tästä nimestä, kun se on mielestäni merkinnyt urheilukilpailussa viimeiseksi, jumbosijalle jäänyttä.\nHeSa:n sunnuntainumerossa Torsti vastailee joka toinen viikko lukijoiden kysymyksiin. Noin vuosi sitten nimimerkki Pyyholman isäntä kysyi, miksi urheilukilpailun viimeistä sanotaan jumboksi. Torstin vastaus vähän lyhennettynä: Swahilin kielellä päällikköä tarkoittava jumbo-sana tuli laajasti tunnetuksi Lontoon eläintarhaan 1880-luvulla ostetun Jumbo-norsun nimenä. Jumbosta kasvoi nopeasti yleisnimitys hyvin suurille asioille. Ruotsissa nimitys omaksuttiin myös juoksukilpailun häviäjille, joita siis tavallaan pilkattiin isoiksi ja kömpelöiksi. Tämä merkitys levisi muihinkin urheilulajeihin. Englannissa jumbon tätä merkitystä ei kuitenkaan tunneta. Huomasin muuten, että TV-selostajat käyttivät jumbosija-sanaa muutaman kerran tämän vuoden Falunin MM-hiihtojen selostuksissakin.\nOpin sanan siis 1950-luvun urheilutoimittajilta. Liki 100 vuotta sitten Tv1:n (silloin K3:n) kokoa ihmetelleet ja ihastelleet veturimiehet sen sijaan nappasivat nimen tuon aikaisessa myönteisessä merkityksessä. Mikäpä siinä: Jumbo - Suuri Päällikkö!\nOlin varmaankin 11 tai 12 vuoden vanha, siis vuosi 1952 tai 1953. Oli pilvipoutainen alkusyksyn aamu, kello ehkä 6.30. Isä ja äiti olivat aamukahvilla ennen töihinsä lähtöä ja minä olin aamuvirkkuna liittynyt seuraan. Haapamäen suunnasta kilometrillä 486+200 tuli hiljaisella vauhdilla tavarajuna ja pysähtyi niin, että veturi ja yksi tai kaksi vaunua ehti ylittää Haavistontien tasoristeyksen. Jonkin ajan kuluttua veturin lämmittäjä asteli talolle ja kysyi kirvestä lainaksi. Lähdin antamaan pyydetyn työvälineen puuliiteristä ja seurasin lämmittäjää veturin luo.\nVeturimiehet veistivät koivuhalosta kirveellä tukevan kiilan ja lähtivät sovittamaan sitä veturin toiselle puolelle johonkin väliin, joka jäi minulta tarkemmin näkemättä, kun jäin kotipihan puolelle veturia. Olin jo tullessani havainnut, ettei veturi ollut radan vakituisia polttoturpeen voimalla liikkuvia Tv1-tavarajunavetureita numerosarjasta 939…948. Kylläkin samantyyppinen, mutta halkoja polttava yksilö. Niitäkin radalla kulki. Veturimiehet saivat työnsä valmiiksi ja valmistautuivat jatkamaan matkaa. Minut kutsuttiin veturiin ja toista kehotusta odottamatta kiipesin korkeat pystysuorat askelmat veturin hyttiin. Siellä lämmittäjä esitteli veturin varustimia ja hallintalaitteita ja sain heittää halkoja kuumana hehkuvaan tulipesään. Pesänluukku avattiin joka halolle erikseen painamalla jalalla lattiassa olevaa poljinta. Sillä välin kuljettaja oli laittanut junan liikkeelle. Sain istua lämmittäjän istuimelle ja seurasin veturimiesten työskentelyä ja ohi lipuvaa maisemaa.\nJuna pysähtyi puolentoista kilometrin ajon jälkeen Mantilon asemalle veturi resiinavajan kohdalle, joka oli ratavartijan asunnon tasalla. Junan loppupääkin oli ohittanut tulovaihteen. Juna ei siis ollut erityisen pitkä. Lämmittäjä kyyditsi minut kirveineni takaisin kotiin resiinalla. Jonkin ajan, ehkä vajaan tunnin kuluttua Haapamäen suunnasta ajoi ilman vaunuja oleva veturi Mantiloa kohti. Varaveturi oli siis kutsuttu vikaantuneen tilalle vetämään juna eteenpäin Poria kohti. Kun aikaa kului vielä puolisen tuntia, vikaantunut veturi ajoi takaperin takaisin Haapamäelle. Erikoinen sattuma oli, että vikaantunut veturi ja varaveturi olivat molemmat numeroiltaan tasasatalukuja: 600 ja 700. En vain muista kumpi oli kumpi. Olen myöhemmin aprikoinut, katkesiko syyskuisen sunnuntaiaamun veturista ehkä jousi tai jousitukseen kuuluvan tasausvivuston jokin tanko. Veturi saatettiin varovaisesti ajaen liikuntakykyiseksi sovittamalla koivuhalosta tehty kiila sopivaan paikkaan tukemaan jousistoa. Veturinkuljettaja Olli Numminen kuitenkin arveli hänelle tapauksesta kertoessani, että kiertokangen isonpään laakerin säätökiila oli saattanut pudota ja laakeri tuettiin suurin piirtein oikeaan asemaansa puukiilalla. Avoimeksi jää kysymys, miksi kirves piti lainata radanvarren talosta. Höyryveturien normaaliin varustukseenhan sellaisen piti kuulua.\nTv1:n tenderin pääpiirustus vuodelta 1917 antaa polttoainekuormaksi 5 tonnia kivihiiliä tai 13 m3 halkoja. Jälkimmäinen luku tarkoittaa polttopuukaupassa käytettäviä pinokuutiometrejä (p-m3). Kahden vuoden aumakuivauksen jälkeen 13 p-m3 koivuhalkoja painaa noin 5 tonnia, eli saman kuin kivihiilikuorma. Polttoarvo tosin jää vain puoleen kivihiilen vastaavasta, eli tenderiä täytyy täyttää kaksi kertaa useammin.\nAlun perin halot pinottiin tenderiin käsin ja 13 p-m3 saatiin pienellä ”kukkuralla” sopimaan halkoveturin tenderin metallitangoilla korotettujen laitojen väliin, jossa tilaa on noin 12 m3. Kun vyörytyslaitokset tulivat käyttöön, halot tulivat tenderiin sikin sokin ja veivät enemmän tilaa. Halkokaupassa puhutaan nykyään heitto- tai irtokuutiometreistä, kun tarkoitetaan tällaista sekaisin heiteltyä halkoläjää. Sen lasketaan vievän ainakin 1,5-kertaisen tilan pinokuutioon verrattuna ja tenderin tilantarve kasvoi noin 20 m3:iin. Tuli tarve korottaa tenderin laitoja lisää. Tehtiin metallitankohäkin päälle lankuista korotukset. Niiden rakenne on vanhojen valokuvien perusteella vaihdellut. On ollut ehkä konepaja- tai varikkokohtaisia malleja.\nTv1:n tenderissä hiilitila on rajattu väliseinällä 60 cm lyhyemmäksi kuin metallitangoilla laidoitettu halkotila. 933:ssa lankkulaidat ympäröivät vain hiilitilan ja sen takana oleva osa jää käyttämättä. Näin lankkukorotuksen sisällä tila on noin 16 m3. Vetureissa, joissa korotus alkoi perälaidasta (esim. Rautatiemuseon myyntivalokuva 738:sta), tilaa oli noin 18 m3. Kumpikin oli kuitenkin liian vähän vyörytetyille 13 p-m3:lle ilman huomattavaa ”kukkuraa”.\nSähköturvallisuus sähköradan ajolangan alla vaatii kalterin tenderin päälle. 933:ssa se asennettiin vaakasuoraan lankkulaitojen yläreunan tasoon. Näin se jää katselijalta näkymättömiin eikä riko veturin autenttista ulkonäköä. Halkotäydennys joudutaan tekemään käsin veturin ja tenderin väliköstä. Halot voidaan pinota heittoläjää tiiviimmin ja täysi halkokuorma saadaan sopimaan ilman, että lankkulaidat tulevat täyteen.\nKuva: 933:n tenderin puiset korotuslaidat ovat koko polttoainetilaa lyhyemmät. Ylälaita on hytin katonharjan tasalla, vaikka kuvakulman vuoksi tässä näyttää korkeammalta.


Hakemus vanhempainloman |\nHaettaessa vanhempainloman, on erityisen tärkeää hänelle ajoissa, eli seitsemän viikkoa ennen alkua toimittamaan työnantajalle. Muuten, vanhempasi aikasiirtymillä voi taaksepäin. Kerromme mitä tulee tarkkailla oman hakemuksen vanhempainloman ja antaa vinkkejä sujuvan alun vanhempainvapaata.\nTyössäkäyvien vanhempien voivat kukin käyttää enintään kolmen vuoden vanhempainvapaan voidakseen huolehtia uuden perheenjäsenen syntymän jälkeen lapsensa. Samalla pitää sen yhteyttä työelämään. Mutta vaikka laillinen oikeus vanhempainlomaan on, sinulla on työnantajalle ajoissa, että on vähintään seitsemän viikkoa etukäteen, ilmoittaa vanhempainvapaata.\nKoska sovellus on etsittävä vanhempainvapaaseen? Internetissä löydät niin sanottu vanhempainvapaata muotoja, mutta se riittää jo pelkkä kirjeen, jossa pidät seuraavia seikkoja:\nKun vanhemmat alkaa.\nKun vanhempainvapaa päättyy.\nMillä ajanjaksoja haluaisit lopulta jakamaan vanhempainvapaa.\nHuom: Seitsemän viikon ajan vanhempainloman aikana sovellus\nOhitit seitsemän viikon ajan, alussa oman äitiyslomaa siirretään vastaavasti taaksepäin. Poikkeustapauksissa, esimerkiksi ennenaikaisen synnytyksen tai adoption, mutta antoi myös lyhyen aikavälin sovellus vanhempainvapaata.\nVinkkejä hakemuksen vanhempainloman\nOikeudet ja velvollisuudet ovat tietenkin kaikille työntekijöille. Riippuen siitä, onko äiti tai isä haki vanhempainvapaata, mutta on olemassa joitakin erityisiä kohtia, että sinun pitäisi varoa. Muutamia yleisiä vinkkejä, joiden avulla kaikki hakijat jatkaa:\nSuullinen sopimus ei ole lopullinen, koskee siis sovelluksiin ja kaikki seuraavat sopimukset: Kaikki pysähtyy kirjoittaminen ja jätä se pomollesi myös vahvistetaan kirjallisesti.\nOnko hakemuksesi vanhempainloman saatu ajoissa työnantajalle? Välttää kiistanalaisia kysymyksiä nousee esiin, voit paremmin vastaanotto tunnustaa kirjallisesti tai lähetä hakemuksesi kirjattuna kirjeenä.\nSinun ja partnerisi tulee vanhempien aikaa suunnitella ja koordinoida hoitoa. Joka menee milloin ja kuinka kauan vanhempainvapaa? Oikeastaan vanhempainvapaan tulee käyttää raskauden ensimmäisen kolmen vuoden kuluessa sen elämän, mutta säännösten rajoissa ja kuullen Chief suurempi joustavuus on mahdollista. Esimerkiksi voit siirtää enintään 12 kuukauden vanhempainvapaan, niin sanotusti, säästää myöhemmin. HAS säästössä kuukautta voidaan käyttää vasta kahdeksas syntymäpäivä lapsen, esimerkiksi ensimmäistä kertaa päiväkodissa tai koulussa ilmoittautuminen. Lisää aikaa ja määräajat vanhempainvapaan löydät meidän artikkeli "Kuinka kauan vanhempainvapaata?".\nAika kahden kolmen vuoden vanhempainvapaan sinun täytyy asettaa sitovia jo ensimmäisen hakemuksen vanhempainvapaata. Teoriassa voit järjestää varhaisessa vaiheessa, koko Vanhempainvapaan jälkeen kuitenkin sidottu suunnitelma, joka voidaan myöhemmin muuttaa ainoastaan suostumuksella työnantajan. Optimoida päätöksiä paras viimeistään kolmantena vuonna se tarpeitasi.\nHaluat Vanhempainvapaa ei aivan anna periksi työtä? Jopa 30 tuntia viikossa voit mennä töihin ilman ongelmia. Sinun tulisi kuitenkin keskustella rekisteröityessään vanhempainloman pomollesi osa-aikaista työtä jo. Joten voit estää yrityksen hylkää pyynnön osa-aikaisesti, koska "kiireellinen toiminnallisista syistä" mahdollisesti korvaava työntekijä on asetettu. Enemmän tietoa mahdollisuuksista, osa-aikatyö vanhempainloman aikana, voit meidän artikkeli "vanhempainloman ja osa-aikatyössä" lukea.\nTuo kirjan vihje: Babypedia\nSovellukset, lomakkeet, tarkistuslistoja - täällä voit nopeasti kadottaa. Siksi haluamme kirjan "Babypedia" suositeltava. Jossa on paljon vinkkejä ja tietoa kannatatte kirjaa, kun viranomaiset Marathon.\nlöysimme Amazon kirjasta.\nVanhempainvapaa hakea äideille\nKuten odottava äiti et ole ainoastaan oikeutettu vanhempainlomaan, mutta heti, kun se ilmoittaa työnantajallesi raskauteen, äitiyslomalla. Tämä tarkoittaa sitä, että toisaalta ei voi helposti erottaa. Saat muut kahdeksan viikkoa on kielto työllisyyteen sinulle syntymän jälkeen lapsen. Ennenaikaisen tai monisikiöisillä pidennetään syntymän jälkeen jopa kaksitoista viikkoa.\nSääntöjä vanhempainvapaata ja äitiysloman ilmaantuvat vasta hieman sekava, mutta ne ovat oikeastaan aika yksinkertainen:\nSoveltamista on: Vanhempainvapaa alkaa vasta äitiysloman jälkeen. Täytyy siis lähetä hakemuksesi vanhempainvapaata vähintään viikon ja viiden viikon kuluttua syntymästä.\nAjaksi vanhempainvapaan pätee: Äitiysloman palvelee samaa tarkoitusta kuin vanhempainloman ja siksi hyvitetään kolmen vuoden vanhempainvapaata. Oletetaan lapsi on syntynyt 17. huhtikuuta 2012, ja otat vain ensimmäisen vuoden vanhempainvapaata. Tosin sovelletaan kahdeksan viikon kuluessa syntymästä on äitiysturvan aikoja, vanhempasi aikaa 16. huhtikuuta 2013 ei kahdeksan viikkoa loppuu myöhemmin.\nIsien vanhempainloma sovelletaan\nIsille, jotka haluavat ottaa heti lapsen syntymän vanhempien aikaa, se ei ole helppo suunnitella vanhempainvapaan optimaalinen. Kuten kaikki hakijoiden on esitettävä kirjeen alussa, kesto ja jakelu vanhempainvapaan seitsemän viikkoa sitten, mutta voi vain suunnata laskettu aika prosessissa. lapsi voi tulla hieman aikaisemmin ja vanhempainvapaa ei käynnisty. Tai myöhässä ja vanhempainvapaa on jo alkanut. Tämä kuulostaa vain kerran ei ole niin paha, vaikka ajankohta vanhempainvapaata on merkitystä hakemuksen:\nVanhempainrahaa: Vanhempainrahakauden maksetaan ensimmäiset 14 kuukautta lapsen hengen. Laskennassa vanhempainloman kuitenkin perustuu kalenterikuukautta. Riippuen siitä, kuinka pitkälle lasketaan eräpäivästä ja varsinaisen synnytyksen toisistaan, isä lopulta on siis jo äitiyslomalla, mutta silti saa maksaa vanhempainrahaa.\nIrtisanomissuoja: Toisin äidin isän hyötyneet vain kahdeksan viikkoa ennen vanhempainloman hänen erityinen irtisanomissuoja. Joten jos haluat olla oikeudenmukainen ja varhainen kertoo vanhempainvapaata vaarantaen ikävän yllätyksen voi. Voit olla varma, odottaville isille pitäisi ottaa viikon välillä EPL ja seitsemän viikkoa aikaa jättää hakemuksensa.\nVie aikaa ilmoittaa teille vanhempainvapaasta. Hyvä paikka aloittaa on paikallinen vanhempainetuuksiin sivustoja, jotka voivat vastata moniin kysymyksiin ja vanhempainvapaata.\nAlku vanhempainvapaa: että sinun täytyy olla tietoinen\nKuinka kauan vanhempainvapaata?\n9 Vinkkejä: työ vanhempainloman jälkeen\n아이들과 주말을위한 팁\nTinker syntymäpäivä kutsut itse\nIntervención temprana: ¿Cuándo y cómo promover el bebé?\nkiehua Quittenmus: Kuinka\nLa coqueluche (pertussis)\n젊은 성장 차트 (2-19년)\n당신은 얼마나 자주 모유 수유를해야합니까?\nAdieu, chagrin d’amour! Ce sont les six meilleurs films de lovesickness\nKuiva iho vauvojen\n10 Consejos: Esto es como los niños cepillarse diversión\nCervice aperta travaglio Gordionin solmu leikki Linaza y parto Visible bowel movements causes دواء كلوميفين