SCHIPPERKE 1/6 (SCHIPPERKE) Alkuperämaa: Belgia - PDF\nDownload "SCHIPPERKE 1/6 (SCHIPPERKE) Alkuperämaa: Belgia"\n1 Ryhmä: 1 FCI:n numero: 83 Hyväksytty FCI Kennelliitto Suomen Kennelliitto- Finska Kennelklubben ry SCHIPPERKE 1/6 (SCHIPPERKE) Alkuperämaa: Belgia KÄYTTÖTARKOITUS: FCI:N LUOKITUS: Pieni vahti- ja seurakoira. Ryhmä 1 lammas- ja karjakoirat (paitsi sveitsinpaimenkoirat) Alaryhmä 1 lammaskoirat Käyttökoetulosta ei vaadita. LYHYT HISTORIAOSUUS: Flaamin kielessä sana schipperke tarkoittaa pientä paimenta. Belgianpaimenkoirien ja schipperken yhteinen esi-isä on luultavasti leuvenaariksi kutsuttu varhainen, tavallisimmin musta ja melko pienikokoinen paimenkoirarotu. Schipperken alkuperä voidaan jäljittää 1600-luvulle asti luvulla se oli Brysselin Saint-Géryn kortteleiden rahvaan ja suutareiden suosikkikoira. Näillä oli tapana järjestää kilpailuja, joissa esiteltiin koirien koristeellisia taottuja kuparikaulapantoja. Jo 1400-luvulta lähtien schipperken häntä oli tapana typistää kokonaan. Nämä koirat tunnettiin hiirien, rottien, myyrien ja muiden jyrsijöiden pyydystäjinä. Rotu esitettiin näyttelyssä ensimmäisen kerran vuonna 1882 Span kaupungissa. Belgian kuningatar Marie-Henrietten ansiosta siitä tuli muotirotu. Rotu tuotiin Isoon-Britanniaan ja USA:han vuonna Ensimmäisen rotumääritelmän laati vuonna 1888 samana vuonna perustettu rotuyhdistys, joka on Belgian vanhin. Vuosien varrella yhtenäisen rotutyypin saavuttamiseksi jouduttiin ponnistelemaan kovasti, koska aikoinaan puhuttiin jopa Anversin, Louvainin ja Brysselin muunnoksista. Pohjoismainen Kennelunioni Dansk Kennel Klub Hundaræktarfélag Islands Norsk Kennel Klub Suomen Kennelliitto Finska Kennelklubben Svenska Kennelklubben\n2 SCHIPPERKE 2/6 YLEISVAIKUTELMA: Lupoidi-tyyppinen schipperke on pienikokoinen, hyvin tiivisrakenteinen paimenkoira. Pää on kiilanmuotoinen, kallo on melko voimakas ja kuono kohtalaisen lyhyt. Runko on tasapainoinen, lyhyt, melko leveä ja vankka, mutta raajat ovat kevytluustoiset. Karvapeite on rodulle hyvin ominainen, tiheä ja suora, muodostaen kaulurin, harjan, röyhelön ja housut, jotka antavat koiralle sen ainutlaatuiset ääriviivat. Sukupuolten väliset erot ovat selvät. Normaali rakenne, rodunomaiset erityispiirteet ja paimenkoiran luonne yhdistettynä pieneen kokoon selittävät rodun suuren suosion, joka ulottuu myös Belgian ulkopuolelle. TÄRKEITÄ MITTASUHTEITA: Säkäkorkeus on sama kuin rungon pituus, sillä kyseessä on neliömäinen rotu. Rintakehä ulottuu kyynärpäiden tasolle. Kuono on selvästi vähemmän kuin puolet koko pään pituudesta. KÄYTTÄYTYMINEN / LUONNE: Erinomainen pieni vahtikoira, etevä varoittaja, elinvoimaa pursuava, pidättyväinen vieraita kohtaan. Toimelias, ketterä, väsymätön, jatkuvasti kiinnostunut ympäristöstään. Vahtiessaan hyvin herkästi näykkivä, erittäin lempeä lapsia kohtaan; aina utelias tietämään, mitä on suljetun oven tai paikaltaan siirretyn esineen takana. Reagoi kimeällä äänellä ja pörhistämällä harjansa ja selkäkarvansa. Schipperke on utelias koira, joka pyydystää rottia, myyriä ja muita jyrsijöitä. PÄÄ: Lupoidi-tyyppinen, kiilanmuotoinen, mutta ei liian pitkä, leveys on sopivassa suhteessa runkoon. Kulma- ja poskikaaret ovat kohtalaisen kaarevat. Otsapenger on selvä, mutta ei liian jyrkkä. KALLO-OSA: Otsa on melko leveä ja kapenee silmiä kohti, sivusta katsottuna hieman kaareva. Kallon ja kuonon ylälinjat ovat yhdensuuntaiset. Otsapenger: Selvä, mutta ei liioiteltu. KUONO-OSA: Kirsu: Pieni ja aina musta. Kuono: Kirsua kohti kapeneva, selväpiirteinen, ei liian pitkä, kuonon kärki ei ole tylppä. Kuonon pituus on noin 40 % pään koko pituudesta. Kuono on suoralinjainen. Huulet: Mustat ja tiiviit. Hampaat / purenta: Hampaat ovat terveet ja hyvin sijoittuneet. Leikkaava purenta, tasapurenta sallitaan. Täysi hampaisto hammaskaavion mukaisesti. Yhden tai kahden P1-hampaan tai yhden P2-hampaan puuttuminen sallitaan, M3-hampaita ei oteta huomioon. Posket: Kuivat, sulavasti kuonon sivuihin liittyvät. Silmät: Tummanruskeat, pienet, mantelin muotoiset, eivät syvällä sijaitsevat eivätkä ulkonevat. Ilme on ilkikurinen, eloisa ja terävä. Silmäluomien reunat ovat mustat. Korvat: Täysin pystyt, hyvin pienet, teräväkärkiset, kolmion muotoiset (mahdollisimman tasakylkiset), ylös kiinnittyneet, mutta eivät liian lähellä toisiaan, tanakat ja äärimmäisen liikkuvaiset.\n3 SCHIPPERKE 3/6 KAULA: Vahva, voimakaslihaksinen, tuuhean kauluksen ansiosta hyvin paksulta vaikuttava, keskipitkä, kauniisti kiinnittynyt ja ryhdikäs, korkea-asentoisempi koiran ollessa tarkkaavainen; kaulan ylälinja on hieman kaareutunut. RUNKO: Lyhyt ja leveä, siksi vankka, ei kuitenkaan liioitellun tilava tai raskas. Ihanteellinen runko on neliömäinen eli etäisyys olkanivelestä istuinluun kärkeen on suunnilleen sama kuin säkäkorkeus. Ylälinja: Selän ja lanteen ylälinja on suora ja kiinteä, usein hieman lantiosta säkää kohti kohoava. Säkä: Selvästi erottuva, mitä harja vielä korostaa. Selkä: Lyhyt, suora ja vahva. Lanne: Lyhyt, leveä ja voimakas. Lantio: Lyhyt, leveä ja vaakasuora; lantion takaosa, eli lantion ja reisien liittymäkohta on tasapainoisesti pyöristynyt kuten marsulla. Rintakehä: Syvä, kyynärpäiden tasolle ulottuva; leveä lapojen edestä ja takaa, joten kyljet ovat selvästi kaarevat; sivulta katsottuna eturinta on ulkoneva. Alalinja ja vatsa: Rintakehän alalinja on kyynärpäiden tasolla ja kohoaa tasaisesti ja loivasti kohti vatsaa, joka on kohtalaisen vetäytynyt, ei roikkuva eikä vinttikoiramainen. HÄNTÄ: Korkealle kiinnittynyt. Jotkut yksilöt syntyvät kokonaan hännättöminä tai niiden häntä on töpö tai lyhyt. Tästä ei tule rangaista arvostelussa. Luonnostaan pitkä häntä (joka ulottuu vähintään kintereisiin) on levossa mieluiten riippuva. Koiran liikkuessa häntä voi nousta selkälinjan jatkeeksi, mutta ei mielellään ylemmäksi. Kiertynyt tai selän päälle kaartuva häntä on sallittu. RAAJAT: Kevytluustoiset ja selvästi rungon alla. ETURAAJAT: Yleisvaikutelma: Eturaajat ovat joka suunnasta katsottuna pystyt ja edestä katsottuna yhdensuuntaiset. Raajan pituus maasta kyynärpäähän on suunnilleen puolet säkäkorkeudesta. Lavat: Pitkät ja selvästi viistot, kulmaus on normaali. Olkavarret: Pitkät ja riittävän viistot. Kyynärpäät: Tiiviit, eivät sisä- eivätkä ulkokierteiset. Kyynärvarret: Suorat, edestä katsottuna melko etäällä toisistaan. Ranteet: Vahvat, eivät erottuvat. Välikämmenet: Melko lyhyet, edestä katsottuna kyynärvarren jatkeena, sivulta katsottuna korkeintaan hieman viistot. Etukäpälät: Pienet, pyöreät ja tiiviit ns. kissankäpälät. Varpaat ovat kaareutuneet, kynnet lyhyet, vahvat ja aina mustat. TAKARAAJAT: Yleisvaikutelma: Takaraajojen tulee olla rungon alla ja takaa katsottuna täysin yhdensuuntaiset. Reidet: Pitkät ja voimakaslihaksiset, tuuheat housut korostavat reisien leveyttä.\n4 SCHIPPERKE 4/6 Polvet: Lonkkien kanssa suunnilleen samalla pystysuoralla linjalla, normaalisti kulmautuneet. Sääret: Suunnilleen reisien pituiset. Kintereet: Hyvin kulmautuneet, ei liioitellut. Välijalat: Melko lyhyet; kannukset eivät ole toivottavat. Takakäpälät: Kuten etukäpälät tai vain hieman pitemmät. LIIKKEET: Ravissa liikkeet ovat joustavat ja vakaat; askel on keskipitkä ja takaraajoissa hyvä työntö. Selkälinja pysyy vakaana ja raajat liikkuvat yhdensuuntaisesti. Etu- ja takaliikkeiden tulisi olla tasapainossa, kyynärpäät eivät kierry ulospäin. Nopeuden lisääntyessä raajat lähestyvät toisiaan. NAHKA: Kauttaaltaan tiiviisti rungonmyötäinen. KARVAPEITE KARVA: Peitinkarva on tuuheaa, tiheää, suoraa, riittävän karheaa ja laadultaan melko kovaa, kuivaa ja jäykkää muodostaen pehmeän ja tiiviin aluskarvan kanssa erinomaisen suojan. Karva on hyvin lyhyttä korvissa ja lyhyttä päässä, eturaajojen etupuolella, kintereissä ja välijaloissa. Rungossa karva on keskipitkää ja pinnanmyötäistä. Kaulan ympärillä karva on selvästi pitempää ja pystympää korvien ulkoreunoista lähtien muodostaen erityisesti uroksilla, mutta myös nartuilla leveän ja hyvin tyypillisen kaulurin (kaulan ympärillä pitkähköä, sojottavaa karvaa), harjan (pitkähköä karvaa kaulan yläpuolella jatkuen säkään ja jopa lapoihin) ja röyhelön (pitkähköä karvaa kaulan alapuolella ja eturinnassa ulottuen eturaajojen väliin lyhentyen vähitellen rintakehää kohti). Reisien takaosassa karva on pitkähköä ja tuuheaa peittäen peräaukon, karvan kärjet kääntyvät sisäänpäin muodostaen rodulle tyypilliset housut. Hännässä karva on yhtä pitkää kuin rungossa. VÄRI: Yksivärinen musta. Aluskarvan ei tarvitse olla ehdottoman mustaa, vaan se voi olla myös tummanharmaata, kunhan se on täysin peitinkarvan peitossa. Iästä johtuva lievä harmaantuminen esim. kuonossa on sallittua. KOKO JA PAINO PAINO: 3-9 kg. Tavoiteltu keskipaino on 4 7 kg. VIRHEET: Kaikki poikkeamat edellä mainituista kohdista luetaan virheiksi suhteutettuna virheen vakavuuteen ja sen vaikutukseen koiran terveyteen ja hyvinvointiin. Yleisvaikutelma: raskasrakenteisuus, puutteellinen rungon vahvuus; matala- tai korkearaajaisuus; pitkärunkoisuus, suorakaiteen muoto.\n5 SCHIPPERKE 5/6 Pää: liian pitkä tai liian lyhyt; keskenään erisuuntaiset kallon ja kuonon ylälinjat; kettumaisuus; liian korostuneet kulma- tai poskikaaret. Kallo-osa: liian kapea; liian pyöreä tai holvautunut otsa (omenapää). Kuono: liian pitkä, suippo, paksu tai tylppä; kaareva kuononselkä. Hampaisto: epätasaisesti tai huonosti asettuneet etuhampaat; yhden etuhampaan, kolmen P1-hampaan tai kahden P2-hampaan puuttuminen on vakava virhe. Silmät: suuret, pyöreät, ulkonevat tai vaaleat (pähkinänruskeat ovat vielä sallitut). Runko: Rintakehä: kapea, litteä, tasapaksu tai ei riittävän syvä. Lantio: pitkä, viisto, kohoava, muutoin kuin pyöristyneesti takaraajoihin liittyvä (lantion ja reisien takaosan liittymäkohta). Raajat: liian niukasti tai liikaa kulmautuneet. Liikkeet: ahtaat, liian lyhytaskeliset, liian voimaton työntö, huono voimansiirto selässä, korkeat etuliikkeet tai hypähtelevät takaliikkeet. Karva: liian lyhyttä (sileää), liian pitkää, liian ohutta, pehmeää tai silkkistä, laineikasta, liian pinnanmyötäistä tai laskeutuvaa rungossa; liian pieni tai puuttuva kauluri, harja, röyhelö tai housut (virhe on vakavampi uroksilla, etenkin jos kauluri puuttuu); riittämätön aluskarva. Väri: harmaaseen vivahtava, ruskehtava tai punertava peitinkarva; yksittäiset valkoiset karvat esim. varpaissa. Luonne: apaattisuus tai pelokkuus. VAKAVAT VIRHEET: Hampaat: yhden etuhampaan, kolmen ensimmäisen välihampaan tai kahden toisen välihampaan puuttuminen HYLKÄÄVÄT VIRHEET: Vihaisuus tai arkuus. Selvästi epänormaali rakenne tai käyttäytyminen. Rotutyypin puuttuminen. Ylä- tai alapurenta, vaikkakin kontakti säilyy (käännetty leikkaava purenta); vino purenta; yhden kulmahampaan, yhden raateluhampaan alaleuasta (P4) tai yhden yläleuasta (M1), yhden poskihampaan (1 M1 tai 1 M2, M3- hampaita ei oteta huomioon), yhden P4-hampaan, yhden P3 hampaan tai muun hampaan, tai yhteensä neljän tai useamman hampaan puuttuminen (paitsi neljän P1-hampaan). Pigmentin puuttuminen kirsusta, huulista ja silmäluomista. Korvat: riippuvat tai puolipystyt.\n6 SCHIPPERKE 6/6 Karva joka on pitkää ja pehmeää tai silkkistä eli selvä pitkäkarvaisuus; pitkät hapsut korvissa, raajojen takaosassa jne.; aluskarvan täydellinen puuttuminen. Väri: muu kuin musta (lukuunottamatta harmaaseen vivahtavia, rusehtavia tai punertavia sävyjä), valkoista väriä ei hyväksytä edes varpaissa. Paino: selvästi annetuista rajoista poikkeava. HUOM. Uroksilla tulee olla kaksi normaalisti kehittynyttä kivestä täysin laskeutuneina kivespussiin.\nARDENNIENKARJAKOIRA 1/6 (BOUVIER DES ARDENNES) Alkuperämaa: Belgia\nRyhmä: 1 FCI:n numero: 171 Hyväksytty: FCI 22.3.2002 Kennelliitto 14.10.2015 Suomen Kennelliitto- Finska Kennelklubben ry ARDENNIENKARJAKOIRA 1/6 (BOUVIER DES ARDENNES) Alkuperämaa: Belgia KÄYTTÖTARKOITUS:


HPL:n näkemyksiä yksityisen ja julkisen työnvälityksen yhteistyöstä TE-palvelut 2024-uudistuksessa - Henkilöstöpalveluyritysten liitto HPL\nHPL:n näkemyksiä yksityisen ja julkisen työnvälityksen yhteistyöstä TE-palvelut 2024-uudistuksessa\nTE-palvelut 2024-uudistuksessa nykyiset valtion TE-toimistojen työvoima- ja yrityspalvelut siirretään kuntiin vuoden 2024 aikana. Uudistusta koskevaa hallituksen esityksen sisältöä valmistellaan parhaillaan kuudessa virkamiesvalmisteluryhmässä. Yksi näistä kuudesta valmisteluryhmästä on Palvelut-ryhmä.\nHenkilöstöpalveluyritysten liiton toimitusjohtaja Merru Tuliara vieraili 16.11. Palvelut-ryhmän kokouksessa ja kertoi HPL:n näkemyksiä yksityisen ja julkisen työnvälityksen yhteistyöstä ja kumppanuudesta uudessa palvelurakenteessa.\nHPL:n keskeinen viesti on, että uuden palvelurakenteen pitää olla sellainen, että se tukee vahvasti kaikkien kansalaisten hyvinvointia ja suomalaisten yritysten elinvoimaa. Erilaiset alueiden osaoptimoinnit on vältettävä eikä fokuksessa voi olla pelkästään yksi kunta tai muutaman kunnan muodostama alue.\nHPL:n mielestä henkilöstöpalveluyritykset pitää saada osaksi työnvälityksen ekosysteemiä, jossa henkilöstöpalveluyrityksille on määritelty selkeä tehtävä ja rooli. HPL näkee kunnat erityisesti palveluiden järjestäjätahona, jotka tekevät yksityisen (ja kolmannen sektorin) toimijoiden kanssa hyvää ja aktiivista yhteistyötä.\nHenkilöstöpalveluyritykset voivat tukea monin eri tavoin julkista sektoria työllisyyspalveluiden järjestämisessä. Näin Suomeen on mahdollista saada kustannustehokkaat ja vaikuttavat työllisyyspalvelut. Kun osapuolten roolit ja tehtävät on selkeästi määritelty, säästetään resursseja ja vältytään kaksinkertaiselta työltä.\nYhteistyön kaksi linjaa\nTyönvälityksessä yhteistyötä voidaan tehdä ikään kuin kahdessa eri linjassa:\n1) työhön suoraan valmiit työnhakijat ja\n2) työllisyyspalveluita tarvitsevat työnhakijat.\nHenkilöstöpalveluyritykset ovat työnvälityksen ja rekrytoinnin asiantuntijoita. Näissä yrityksissä on paljon avoimia työpaikkoja jo valmiina. Julkisen työnvälityksen asiantuntijat voisivat suoraan jollakin yhteisesti sovitulla tavalla ohjata henkilöstöpalveluyrityksiin ne työnhakijat, jotka ovat suoraan valmiita työmarkkinoille. Näin osa työmarkkinoille valmiista työnhakijoista pääsisi selkeästi nykyistä nopeammin työpaikkaan kiinni.\nResurssit tulisivat näin hyödynnettyä tehokkaasti ja julkisen sektorin asiantuntijoille jäisi aikaa keskittyä omaan ydinosaamiseensa ja niihin työllisyyden hoidon tehtäviin, jotka edellyttävät viranomaispäätöksiä. Yhteistyöstä hyötyisivät kaikki osapuolet, yhteiskunnasta puhumattakaan, ja se on täysin maksutonta julkiselle työnvälitykselle.\nHenkilöstöpalveluyritykset tarjoavat myös monipuolisesti erilaisia työllisyyspalveluita työllistymisen tueksi niille, jotka eivät suoraan ole valmiita avoimille työmarkkinoille. Näitä ovat mm. työnhaku- ja osaamisen sekä ammattitaidon kartoituspalvelut, osaamisen kehittämispalvelut, maahanmuuttajapalvelut sekä muutosturva- ja työkykypalvelut.\nHenkilöstöpalveluyrityksillä on ammattitaitoa ja asiantuntemusta arvioida työnhakijan työkokemusta ja osaamista varsin nopeasti, sillä alan yritykset tekevät lähes 200.000 rekrytointia vuosittain. Lisäksi niillä on syvällistä ja ajantasaista tietoa siitä, minkälaista osaamista työmarkkinoilla tarvitaan. Jotta kohtaanto-ongelmaa saataisiin ratkaistua nopeammin työllisyys- ja koulutuspalvelut pitäisi saada lähemmäs toisiaan. Henkilöstöpalveluyritysten kanssa voitaisiin esim. yhdessä kehittää tiettyjä lyhytkoulutusmalleja, joiden avulla työnhakijat saataisiin nopeammin ja helpommin työllistymään.


Lue usein kysytyt kysymykset suodattimista | M-Filter\nMistä löydän oikean suodattimen?\nTuoteluettelomme on kattava ja helppo käyttää. Voit myös soittaa HL Groupin asiakaspalveluun p.0207 445 360, he neuvovat mielellään.\nMinulla on edellisen suodattimen varaosanumero. Mistä löydän vastaavan M-Filterin numeron?\nTuoteluettelomme kääntää vertailunumeroita M-Filterin numeroiksi. Kirjoita sinulla oleva numero vertailutaulukkoon ja paina ”Hae”. Voit myös soittaa HL Groupin asiakaspalveluun p.0207 445 360, he auttavat sopivan suodattimen löytämisessä.\nHaluaisin löytää suodattimen mittojen perusteella, miten se onnistuu?\nTuoteluettelossamme on mitoitustaulukot. Voit hakea suodattimia eri ryhmistä ja voit rajata listaa syöttämällä hakuarvoja. Täysvaihtoiset öljynsuodattimet on syytä etsiä ensisijaisesti luettelo-osasta.\nMistä voin ostaa M-Filterin suodattimen?\nM-Filter -suodattimien myyntiverkosto on laaja. Voit myös soittaa HL Groupin asiakaspalveluun p.0207 445 360.\nVaihtovälin määrittelee aina moottorin/ajoneuvon valmistaja. Katso oikea vaihtoväli ohje- tai huoltokirjasta.\nMiten hävitän käytetyn suodattimen?\nKäytetyt öljy- ja polttoainesuodattimet luokitellaan vaaralliseksi jätteeksi. Hävitä nämä kotikuntasi ohjeiden mukaan viemällä ne vaarallisille jätteille varattuun paikkaan, esimerkiksi hyötyjäteasemalle.\nIlmansuodattimet voit viedä myös muiden suodattimien mukana hyötyjäteasemalle. Yksittäisen ilmansuodattimen voit myös laittaa kotitalousjätteen mukana omaan jäteastiaasi.\nPuhtaan pakkausmateriaalin voit sen laadun mukaan kierrättää (muovi, kartonki).\nEn ole tyytyväinen ostamaani suodattimeen. Miten teen reklamaation?\nVoit ottaa yhteyttä suoraan HL Groupiin nettisivujen kautta (jälleenmyyjän reklamaatiolomake) tai puhelimitse p.0207 445 360. Selvitetään asia yhdessä.\nEthän heitä ostamaasi suodatinta roskiin. Usein pyydämme lähettämään reklamoidun suodattimen meille tutkittavaksi, tietenkin ilman kuluja. Tutkimuksista saamme tärkeää tietoa, jonka avulla voimme parantaa toimintaamme jatkossa.\nMiten tulkitsen tuotenumerointia?\nTuotteiden numerointi on selkeää,\npatruunoiden tuotenumero alkaa 1…,\ntäysvaihtoisten tuotenumero alkaa 3…,\npolttoainesuodattimien tuotenumero alkaa 4…,\nilmansuodattimien tuotenumero alkaa 6…,\nraitisilmasuodattimien tuotenumero alkaa 8…\nUusi tuote tulee aina kasvavalla numerolla.


Tällaista on asua vastaanottokeskuksen naapurissa\n
<imgsrc="http://static.iltalehti.fi/kuvat/nauhat/nauha_iltalehti_plus.png" class="nauhakuva"border="0" alt="Iltalehti PLUS, tänään digilehdessä" />
Tällaista on asua vastaanottokeskuksen naapurissa\n27.08.2015 klo 5:58\nIltalehti keräsi kokemuksia vastaanottokeskusten lähellä asuvilta ihmisiltä.\nKoskelan vastaanottokeskus. KARI PEKONEN\n– Asuimme lähellä, muutimme pois, koska muun muassa meiltä varastettiin kuivatustelineeltä matot sekä poikamme ja vaimoni polkupyörät. Myös teini-ikäinen tyttäremme koki parkkipaikalla usein lähentelyä, huutelua ja häntä seurailtiin. Erittäin vastenmielistä. En kokenut että alue on perheellemme turvallinen asuin- ja kasvuympäristö. Ehkä pahinta oli se, kun oikeasti ei voi vaikuttaa siihen, miten ryhmä maahanmuuttajia todellisuudessa käyttäytyy. Heidän bileensä arkiöisin tai viikonloppuisin olivat hurjan äänekkäitä, peruskäytössäännöt puuttuivat täysin, yksi naapurustossa asuneista kuvailee.\nToisen henkilön kokemukset ovat positiivisempia.\n– Asuin aikanaan yhdeksän vuotta vastaanottokeskuksen lähellä, ja minulla henkilökohtaisesti ei ollut koskaan mitään moittimista. Tutustuin moneen turvapaikanhakijaan, koska paikkakunta oli pieni. Sain monia todella hyviä tuttuja, ja joidenkin perheiden kanssa olemme olleet yhteydessä sen jälkeenkin, kun he saivat myönteisen päätöksen. On vain tajuttava se, että muista kulttuureista tulleilla on omat tapansa ja niihin on hyvin mielenkiintoista perehtyä, hän kertoo.\nLue lisää kertomuksia ja uuden Helsingin Koskelan vastaanottokeskuksen lähistöllä asuvien kommentit painetusta Iltalehdestä tai digilehdestä.


Yhtiökokous 2010 - SSAB\nYhtiökokoukset Yhtiökokous 2010\nSSAB:n varsinainen yhtiökokous pidettiin 26. maaliskuuta 2010 Tukholmassa. SSAB:n vuoden 2010 varsinaisessa yhtiökokouksessa tehdyt päätökset\nYhtiökokous päätti, että osinkoa maksetaan 1 Ruotsin kruunu (SEK) osakkeelta. Täsmäytyspäivämääräksi määrättiin 31. maaliskuuta 2010. Euroclear Sweden AB maksanee osingon 7. huhtikuuta 2010.\nYhtiökokous myönsi vastuuvapauden hallitukselle ja toimitusjohtajalle tilikaudelta 2009.\nYhtiökokous päätti, että hallituksen palkkiot pysyvät ennallaan. Puheenjohtajan palkkioksi vahvistettiin 1 200 000 Ruotsin kruunua. Konserniin kuulumattomien hallituksen jäsenten palkkioksi vahvistettiin 400 000 Ruotsin kruunua. Valiokuntatyöhön osallistuville jäsenille maksetaan 75 000 Ruotsin kruunua lukuun ottamatta tarkastusvaliokunnan puheenjohtajaa, jonka palkkio on 100 000 Ruotsin kruunua. Tilintarkastajille maksetaan palkkio yhtiön hyväksymien laskujen mukaan.\nHallituksen jäsenten lukumääräksi vahvistettiin yhdeksän. Kaikki hallituksen jäsenet eli Carl Bennet, Anders G Carlberg, Olof Faxander, Sverker Martin-Löf, Marianne Nivert, Anders Nyrén, Matti Sundberg, John Tulloch ja Lars Westerberg valittiin jatkokaudelle.\nSverker Martin-Löf jatkaa hallituksen puheenjohtajana.\nYhtiöjärjestystä päätettiin täydentää yhtiökokouskutsun mukana toimitetun hallituksen ehdotuksen mukaisesti. Yhtiöjärjestyksen muutosten tarkoituksena on mukauttaa yhtiöjärjestys vastaamaan Ruotsin nykyistä osakeyhtiölakia entistä paremmin.\nMuutoksiin voi tutustua kokonaisuudessaan yhtiön verkkosivustossa.\nPalkka- ja palkkioselvitys hyväksyttiin kokouskutsuun liitetyn hallituksen ehdotuksen mukaisesti.\nSelvitykseen voi tutustua kokonaisuudessaan yhtiön verkkosivustossa.\nSSAB on velvollinen julkistamaan tiedot arvopaperimarkkinalakien mukaan. Tiedot julkaistiin 26. maaliskuuta 2010 klo 15.30.


OG sai viimein kostonsa Flashpointin avauspelistä – Gen.G kaatui nopealla 2-0 tuloksella - Pelaajat.com\nOG sai viimein kostonsa Flashpointin avauspelistä – Gen.G kaatui nopealla 2-0 tuloksella\njulkaistu: 20.11.2020 16:57\nAleksi “Aleksib” Virolaisen johtama eurooppalainen OG kohtasi Flashpoint Season 2 -turnauksen C-lohkon alemmassa sarjassa kansainvälisen Gen.G:n. OG oli aiemmin hävinnyt joukkueelle ensimmäisessä ylemmän sarjan pelissä luvuin 2-0.\nEnsimmäisenä karttana pelattiin OG:n valitsema Mirage. OG aloitti voittamalla ensimmäisen pistoolikierroksen terroristien puolelta. Ensimmäinen kartta alkoi suhteellisen tasaisena. OG:lta odotettiin voittoa. Se saatiin lopulta luvuin 9-6. Puolien vaihduttua OG onnistui jälleen voittamaan pistoolikierroksen. Tätä seurasi nopea 7 kierroksen voittoputki. OG päätti ensimmäisen kartan 16-6 voitolla.\nCaptain @AleksibCSGO unleashing the beasts!\nThat was soooo sick 🔥#DreamOG #FLASHPOINT pic.twitter.com/QPBjJpn1ZI\n— OG CS:GO (@OGesportsCSGO) November 20, 2020\nToisena karttana nähtiin Gen.G:n valitsema Train. OG jatkoi pistoolikierrosten voittoa toisessakin kartassa, tällä kertaa CT:n puolella. OG:lle toinen kartta alkoi vahvasti. Joukkue onnistui voittamaan jopa 8 kierrosta putkeen. Ensimmäinen puolisko päättyi OG:n 13-2 voittoon. Puolien vaihduttua OG voitti jälleen pistoolikierroksen. Gen.G onnistui voittamaan useamman kierroksen, muttei lähellekään tarpeeksi montaa. OG päätti toisen kartan luvuin 16-9.\nToday is @m4ntuu's show.\nThat's just a fact at this point. #DreamOG #FLASHPOINT pic.twitter.com/CgCinebiU9\nOttelun voittanut OG suuntaa oman lohkonsa finaaliin, jossa vastuun asettuu pääasiassa kazakstanilaisista pelaajista koostuva Virtus.Pro. Ottelu pelataan huomenna kello 18.00.


Crullé Ablaze C1 | Alensa FI\nCrullé Ablaze C1 24.99 €\nFossil 103.90 €\nNäiden kehysten malli on pyöreä, joka on täydellinen neliönmallisille ja suorakulmaisille kasvoille. Kehysten väri on enimmäkseen musta, joka on helppo väri käyttää ja on aina erinomainen ja luotettava valinta jokapäiväiseen, eleganttiin tyyliin. Nämä lasit on varustettu joustavilla kulmasaranoilla, joka on loistava lisäys heille, jotka ottavat usein lasit pois päästä! Materiaali on pääosin valmistettu superkevyestä ja kestävästä muovista. Haluaisitko nähdä, miltä nämä lasit näyttäisivät sinun päälläsi? Katso tarkemmin meidän virtuaalisen kokeilutyökalumme avulla!


Tietoja Pöljän kyläyhdistyksestä | Tietoja Pöljän kyläyhdistyksestä – Pöljän Kyläyhdistys ry\nKyläyhdistyksemme on perustettu 20.10.2010. Sen tarkoituksena on lisätä kylän asukkaiden yhteistyötä, omatoimisuutta, viihtyvyyttä ja harrastus- ja kulttuuritoimintaa sekä ylläpitää kylän elinkelpoisuutta. Järjestämme kylällämme erilaisia tapahtumia, otamme kantaa kyläämme koskeviin kysymyksiin ja toimimme kyläläistemme äänitorvena.\nPöljän Kyläyhdistys ry:n säännöt (Y-tunnus: 2398390-0)\n1 § Nimi ja kotipaikka\nYhdistyksen nimi on Pöljän Kyläyhdistys ry ja sen kotipaikka on Siilinjärven kunta. Toimialue on Pöljän kylä ympäristöineen.\n2 § Tarkoitus ja toiminnan laatu\nPöljän kyläyhdistyksen tarkoituksena on lisätä kylän asukkaiden yhteistyötä, omatoimisuutta, viihtyvyyttä ja harrastus- ja kulttuuritoimintaa sekä ylläpitää kylän elinkelpoisuutta. Lisäksi sen tarkoituksena on toimia kylän vakinaisten ja vapaa-ajan asukkaiden yleisten ja yhteisten etujen valvojana. Yhdistys on puoluepoliittisesti sitoutumaton.\nosallistuu kylää koskevaan suunnitteluun ja pyrkii vaikuttamaan kylän kannalta myönteiseen päätöksentekoon eri organisaatioissa,\ntoteuttaa asukkaiden viihtyvyyttä ja hyvinvointia sekä kylän elinkelpoisuutta edistäviä hankkeita ja toimenpiteitä ja tukea palveluiden säilymistä kylällä,\njärjestää kokouksia, kursseja, retkiä, keskustelu- ja huvitilaisuuksia ja\nToimintansa tukemiseksi yhdistys voi harjoittaa\nasianmukaisen luvan saatuaan toimeenpanna arpajaisia, myyjäisiä, huutokauppoja ja rahankeräyksiä sekä\nharjoittaa sellaista elinkeinoa tai ansiotoimintaa, joka kytkeytyy välittömästi säännöissä määrätyn tarkoituksen toteuttamiseen. \nYhdistys voi ottaa vastaan testamentteja ja lahjoituksia sekä omistaa ja hallita toimintaansa varten tarpeellista kiinteää ja irtainta omaisuutta.\nYhdistyksen varsinaiseksi jäseneksi (Pöljä perhe) voidaan hyväksyä Pöljän alueella ja sen lähiympäristössä asuvat vakinaiset ja vapaa-ajan asukkaat, jotka hyväksyvät yhdistyksen päämäärät ja toimivat niiden hyväksi. Kannattajajäseneksi voidaan hyväksyä yksityinen henkilö tai oikeuskelpoinen yhteisö tai yritys, joka haluaa tukea yhdistyksen tarkoitusta ja toimintaa.\nJäsenellä on oikeus erota yhdistyksestä ilmoittamalla siitä kirjallisesti yhdistyksen hallitukselle tai ilmoittamalla erosta yhdistyksen kokouksessa merkittäväksi pöytäkirjaan. Hallitus voi erottaa jäsenen yhdistyksestä, jos jäsen on jättänyt erääntyneen jäsenmaksunsa maksamatta tai muuten jättänyt täyttämättä ne velvoitteet, joihin hän on yhdistykseen liittymällä sitoutunut. Erottaminen on mahdollista myös, jos jäsen on menettelyllään yhdistyksessä tai sen ulkopuolella huomattavasti vahingoittanut yhdistystä.\nVarsinaisilta jäseniltä ja kannattajajäseniltä perittävän liittymismaksun ja vuotuisen jäsenmaksun suuruudesta kummallekin jäsenryhmälle päättää vuosikokous. Maksu voi olla erisuuruinen varsinaiselle jäsenelle ja kannattajajäsenelle.\nYhdistyksen vuosikokous valitsee hallituksen. Hallitukseen kuuluu puheenjohtajan lisäksi vähintään neljä (4) ja enintään kahdeksan (8) jäsentä. Hallitus valitsee keskuudestaan varapuheenjohtajan, sihteerin, taloudenhoitajan ja muut tarpeelliset toimihenkilöt sekä asettaa tarpeelliset työryhmät.\nHallitus on päätösvaltainen, mikäli vähintään puolet sen jäsenistä on läsnä puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja mukaan luettuna. Elleivät puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja ole saapuvilla kokouksessa, valitaan siksi kerraksi joku hallituksen jäsenistä puhetta johtamaan.\nsuunnitella, johtaa ja valvoa yhdistyksen toimintaa yhdistyksen kokousten, sääntöjen ja lain antamien ohjeiden mukaisesti sekä vastata yhdistyksen talouden ja omaisuuden hoidosta,\npitää jäsenluetteloa ja ratkaista jäseneksiliittymiskysymykset,\nhuolehtia jäsenmaksun kantotavasta ja jäsenten mahdollisesta vapauttamisesta jäsenmaksun suorittamisesta työttömyyden, asevelvollisuuden, iän, sairauden tai muun vastaavan syyn vuoksi jäsenen tekemän hakemuksen pohjalta vuodeksi kerrallaan,\nhuolehtia yhdistyksen kokousten koollekutsumisesta\nvalmistella toimintasuunnitelma ja talousarvio sekä muut yhdistyksen kokoukselle esitettävät asiat ja\ntoimeenpanna yhdistyksen kokouksen päätökset.\nYhdistyksen nimen kirjoittaa hallituksen puheenjohtaja yksin tai varapuheenjohtaja, sihteeri, rahastonhoitaja tai muu hallituksen oikeuttama henkilö kaksi yhdessä.\nYhdistyksen tilikausi on kalenterivuosi. Tilinpäätös tarvittavine asiakirjoineen ja hallituksen vuosikertomus on jätettävä toiminnantarkastajille tammikuun 31. päivään mennessä. Toiminnantarkastajien on annettava lausuntonsa hallitukselle helmikuun 15. päivään mennessä.\nYhdistyksen vuosikokous pidetään vuosittain hallituksen määräämänä päivänä ennen maaliskuun loppua. Yhdistyksen ylimääräinen kokous on pidettävä, kun yhdistyksen kokous niin päättää taikka vähintään yksi kymmenesosa yhdistyksen äänioikeutetuista jäsenistä sitä ilmoittamansa asian käsittelyä varten vaatii. Yhdistyksen kokouksissa on jokaisella varsinaisella jäsenellä yksi ääni. Kannattajajäsenellä on kokouksessa läsnäolo- ja puheoikeus, mutta ei äänioikeutta. Yhdistyksen päätökseksi tulee se mielipide, jota on kannattanut yli puolet annetuista äänistä. Äänestykset ratkaistaan yksinkertaisella äänten enemmistöllä. Äänten mennessä tasan ratkaisee kokouksen puheenjohtajan ääni, vaaleissa kuitenkin arpa.\nHallituksen on kutsuttava yhdistyksen kokoukset koolle vähintään seitsemän vuorokautta ennen kokousta joko jäsenille jäsenrekisteriin ilmoitetuilla osoitteilla postitetuilla kirjeillä, sähköpostitse, yhdistyksen kotisivulla tai paikkakunnalla yleisesti ilmestyvässä sanomalehdessä julkaistulla kokouskutsulla.\nvalitaan hallituksen puheenjohtaja ja muut jäsenet vuodeksi kerrallaan\nvalitaan edustaja/ edustajat muihin järjestöihin ja hallituksen ulkopuolisiin vastuutehtäviin\nMikäli yhdistyksen jäsen haluaa saada jonkin asian yhdistyksen vuosikokouksen käsiteltäväksi, on hänen ilmoitettava siitä kirjallisesti hallitukselle edellisen vuoden loppuun mennessä, että asia voidaan sisällyttää kokouskutsuun.\nNäitä sääntöjä voidaan muuttaa yhdistyksen vuosikokouksessa, jos muutoksesta on kokouskutsussa mainittu ja jos muutosta kannattaa vähintään 3/4 annetuista äänistä.\nPäätös yhdistyksen purkamisesta voidaan tehdä yhdistyksen vuosikokouksessa, kun purkamisesta on mainittu kokouskutsussa ja vähintään 3/4 annetuista äänistä kannattaa päätöstä. Yhdistyksen purkautuessa sen varat on luovutettava Siilinjärven kunnan käytettäväksi näissä säännöissä mainittujen tarkoitusperien edistämiseksi Pöljän alueella.


KATSE VASEMPAAN PÄIN: KOHTALONA KIEROKAULA\n"AJELIN AUTOA SINISTÄ, KUN NISKANI ALKOIVAT INISTÄ"\nRöntgenkuvissa ei näkynyt syytä outoon vaivaani, joten yritin sitä auton penkin säätöä. Vaiva ei kuitenkaan hellittänyt, paheni vain hiljalleen. Yritin kuitenkin sietää sitä, koska edes ortopedi ei ollut löytänyt syytä vaivaan\nNyt osasin jo ulkoa tämän dystonia-nimisen sairauden kaikki merkilliset ja kielen solmuun kääntävät eri nimikkeet. Minun dystoniani oli servikaalinen, joka vääntää päätäni vasemmalle. Sairaus voi kuitenkin\nSuomen Parkinson-liiton sivuille pyydetty puheenvuoro dystoniasta\nPuheenvuoro Parkinson.fi -sivuilla\nLähettänyt Harzu Run klo tiistaina, marraskuuta 03, 2015\nMoi Harzy ! Hieno homma!\nItselläni niska/hartiaseudun kivut iskivät toden teolla kesälomalla 2008. Pääsin ammattiliittoni kautta kuntoremontti kurssille joulukuussa. Siellä todettiin:"sinulle ei mitään annettavaa meillä olet niin hyvässä kunnossa" Siinäpä se fyysinen kuntoni onkin hyvä.Monipuolinen liikunnan harrastaminen kuulunut elämääni . Niskaoireisiini pyysin jumppa ohjeita ja nukuin välillä ilman tyynyä kokeilin monenlaisia tyynyjä mikä tuntuisi hyvältä. Työterv. lääkäri antoi lähetteen fys.terapiaan loppu vuonna 2010 .Siellä fysioterapeutti kysyi onko niskojani/hartioitani tutkittu tarkemmin .Hänen mielestään lihakset vasemmalla puolella vaikuttavat kovilta ja joustamattomilta. Joku sairaus sopisi hänen mielestään syyksi moiseen.\nTyttäreni antoi nettidiagnoosin ."Äiti sinulla on varmaan tämä kamala sairaus servikaalinen dystonia."Olivathan seuranneet eloani läheisesti vuosia. Ämpyilin vastaan. Työterv. lääkäri sitten epäili samaa diagnoosia ja laittoi lähetteen neurologille. Sieltäkin sain samaa tekstiä kuultavaksi. Ja toteamuksen tähän käyntiin kuului vain diagnoosin varmistaminen. Botuliini reseptin ja kehoituksen ota yhteyttä jos katsot tarvitsevasi pistoksia. Ymmärsin kyllä myöhemmin että ilmeisesti työterv. ei kattanut muuta. Näillä ohjeilla ja aktiivisella venyttelyllä/ jumpalla on menty kohtalaisesti eteen päin. Paljon huonomminkin voisi olla sen olen ymmärtänyt .\nAurinko paistaa tällä hetkellä ihanasti ja ulkoilu odottaa . Kirjoittele taas uutta lukemista ja kuulumisia!! munkkis\nHarzu Run 7. marraskuuta 2015 klo 6.11\nMukava kuulla tarinaasi, vaikka ikävä on se, että diagnoosin saamiseen meni niin kauan aikaa. Se on kyllä valitettavan monen muunkin tie. Harvempi saa diagnoosin heti ja pääsee hoitoihin. Siinäkin mielessä olisi hyvä saada diagnoosi heti ja päästä botuliinihoitoihin, että niiden teho on yleensä sitä parempi, mitä varhaisemmassa vaiheessa ne aloitetaan.\nIhmetyttää tosi paljon, ettei työterveyshuollon neurologi antanut lähetettä julkisen puolen neurologiselle polille. Hoidot olisi aloitettu siellä heti ja olisit saanut botuliinipistokset dystoniaan. Minä sain lähetteen fysiatriltakin, ihmettelen kyllä, ettei neurologisi sellaista antanut. Nyt kun pääset hoitoihin, niin toivottavasti saat botuliinipiikit, koska ne enimmäkseen helpottavat oireita.\nKyllä ulkoilma piristää mieltä valtavasti ja antaa voimia jaksaa, ulkoillaan ja kirjoitellaan taas, hyvää jatkoa munkkis.


Dna gprs jumii jälleen.... | Matkapuhelinfoorumi - Suosituin matkapuhelinpalsta\nDna gprs jumii jälleen....\nKeskustelu osiossa 'Operaattorit', aloittaja Juppe, 28/12/02.\nAinakin täälläpäin suomea...kone herjailee välillä virheita 645 ja 720 "verkkoprotokollat" ei toimi oikein tms...\nihan kanttuvei oli yhteydet tänään klo 17.30 alkaen....\nrupesi toimimaan 18.15\nIlmeisesti tilapäinen, jos toimii nyt. Voi olla, että on ollut esim. huolto tai kaikki kapasiteetti käytössä. Luultavammin kuitenkin joku johto väärässä pistokkeessa...\nKannattaako nyt edes topikkia perustaa, eihän se ole dna:kaan jos ei kerran päivässä ole pari tuntia kanttuvei.\nRyyninen aivan samat taudit täällä etelossa!!!\nSoitin äsken todella äkäisenä Dna:lla ja sanoin että nyt alkaa pinna palaa teidän ainaselle hitaudelle GPRS:n kytkennän suhteen..\nMä en pysty käsittää mikä tossa palvelun kytkennässä aina maksaa.. Sama tauti vuosi sitten.. Kait se on vaan markkinakikkailua toi halpa GPRS mutta jos asiakas ei osaa oikein VAATIMALLA VAADIA niin sitä ei saada kytkeyttyä(koska verkko on jo aivan liian ruuhkainen,nykykäyttäjilläkin..;()\n"Halvasta saa maksaa".\nKyllä, keksin sen itse, kyllä, sen on saattanut sanoa joku muukin.\nKyllä hinta/laatusuhde on kohdallaan ja kelpaa minulle.\nNim. Pian vuoden kokemus\nSoneralla olisin kerännyt tällä vähäiselläkin käytöllä reilun 4000euron laskun.\nSiihen hintaan ei kyllä taatusti saa pätkiä.\nTäällä Oulun keskustassa on pelannut yhteydet hyvin myös tänään. Joskus reilu kuukausi sitten oli takkuista, mutta nykyään ei mitään ongelmaa. Saattoi tietysti takkuaminen johtua puhelimestakin (silloin firman 6310i, nyt oma Siemens ME45 kaapelin nokassa..).\nKyllä olen ollut tosi tyytyväinen Dna:han tässä GPRS-modeemikäytössä. Puhumiseen en sitä ainoaksi liittymäksi ottaisi, enkä Dna:lla soittelekaan, mutta tähän nettikäyttöön se sopii hinnoittelunsa puolesta loistavasti. Kyllä laskut veisivät konkurssiin, jos käyttäisin siirtomääräpohjaisesti hinnoiteltua liittymää surffailuun. Nyt on mukava, kun ei tarvitse ajatella paljonko surffailee ja tietää aina hinnan olevan se vajaa 20 euroa kuukaudessa.. Ja GPRS:n nopeus riittää minulle aivan hyvin..\nÄlä ammattilainen muuta sano. Mullon Sonera kännyssä ja dna läppärissä ja ilo ylimmillään\nIhan tosissaa, yllättävää vauhtia tuo GPRS pitää yllä, jouluyönä vauhti oli jopa hurjaa ja ennennäkemätöntä =) (mitattu silmillä, 2kpl


JJK Jyväskylä - Uutiset / 2008 / Suomen Cup käynnistyy taas huhtikuussa\nUutiset / 2008 / Suomen Cup käynnistyy taas huhtikuussa\nMiesten Suomen Cup-kilpailu potkaistaan käyntiin taas huhtikuussa. Ensimmäisillä kierroksilla pelaavat piirisarjojen joukkueet. Veikkausliigan, Ykkösen ja Kakkosen joukkueet tulevat miesten cupiin mukaan toukokuussa neljännellä kierroksella. Veikkausliigajoukkueista MIFK ei osallistu tänäkään vuonna kilpailuun.\nSuomen Cupin finaali pelataan 1.11. Voittaja palkitaan rahapalkinnon lisäksi paikalla UEFA Cupissa. Finaalin voittaja saa palkinnoksi 25.000 euroa ja toiseksi tullut 8.000 euroa.\nViime vuonna JJK eteni cupissa puolivälierävaiheeseen asti voitettuaan aiemmilla kierroksilla mm. Veikkausliigajoukkueet Turun Palloseuran ja Myllykosken Pallon ennenkuin tie nousi pystyyn Harjun ennätysyleisön edessä (5.125) HJK:ta vastaan.\n« Uutiset / 2008 / Leino ja Keskinen Eerikkilään kykyleirille | Uutiset / 2008 / JJK piirin mestari – Huima kaatui 3-1 (1-0) »


Akuutti stressihäiriö - Trauma ja dissosiaatio\nEtusivu » Traumanjälkeiset reaktiot » Akuutti stressihäiriö\nAkuutti stressihäiriö (acute stress disorder, ASD) on traumaattista tapahtumaa seuraava traumanjälkeisten stressioireiden kirjo, joka alkaa vähintään viikon kuluessa tapahtumasta ja kestää alle kuukauden.\nAkuutin stressihäiriön oireet muistuttavat traumanjälkeisen stressihäiriön (PTSD) oirekuvaa sillä erotuksella, että ASD:ssa painottuvat enemmän ns. dissosiaatio-oireet, kuten tunne, että on emotionaalisesti turta ja irralla itsestään, tai kyvyttömyys muistaa jotakin traumatilanteeseen keskeisesti liittyvää asiaa.\nAkuutti stressihäiriö kehittyy reaktiona tapahtumaan, johon DSM-kriteerien mukaan liittyi kuoleman, vakavan loukkaantumisen tai fyysisen koskemattomuuden vaarantumisen uhka, ja johon henkilö reagoi voimakkailla pelon, avuttomuuden tai kauhun tunteilla.\nASD:n kehittymisen riski on erityisen suuri, kun trauma on ihmisen aiheuttama, esimerkiksi väkivaltainen päällekarkaus tai ryöstö, ja jos siihen liittyy seksuaalinen elementti. Myös traumaan liittyvä voimakas dissosiatiivinen oireilu näyttäisi ennustavan ASD:n kehittymistä.\nTraumaa edeltävistä tekijöistä akuutin stressihäiriön kehittymistä lisäävät erityisesti aikaisempi traumahistoria ja PTSD, mielenterveysongelmat ja yleinen kuormittava elämäntilanne.\nAkuutin stressihäiriön oireet ovat hyvin samankaltaiset PTSD-oireiston kanssa.\nOireisto voidaan jakaa neljään pääluokkaan:\ntrauman uudelleen elämistä kuvastavat oireet,\nDerealisaatiossa ympäröivä maailma koetaan epätodelliseksi; potilas saattaa myös kokea, että ympäristö kasvaa tai kutistuu. Potilas saattaa kärsiä myös dissosiatiivisesta muistihäiriöstä (dissosiatiivinen amnesia). Hän saattaa unohtaa joitakin traumaan keskeisesti liittyviä tapahtumia tai jopa koko trauman.\nLue lisää: Dissosiaatio – yleiskatsaus\nTraumaa voi elää uudestaan monella tapaa. Tavallista on, että potilaalla on ahdistavia muistoja, jotka lähtevät liikkeelle sinänsä jokapäiväisistä syistä: traumaa muistuttava kuuloaistimus, haju tai uutinen traumaa muistuttavasta tapahtumasta saattaa laukaista muistovyöryn. Toisinaan muiston laukeamiselle ei löydy sanottavaa syytä.\nPotilas voi elää traumaa uudestaan myös painajaisina. Jotkut muistoista saattavat tuntua kaikkine aistimuksineen niin oikeilta, että henkilöstä tuntuu, kuin hän kävisi trauman uudestaan läpi; tällaista muistoa kutsutaan takaumaksi (flashback).\nVälttämisoireilla tarkoitetaan tapoja, joilla potilas koettaa välttää trauman ajattelua. Hän saattaa välttää esineitä, asioita, ihmisiä, tapahtumapaikkaa tai uutisia traumaa muistuttavista tapahtumista. Myös traumaan liittyvät aistimukset (äänet, hajut, maut) ahdistavat, ja potilas välttää niitä.\nJoillakin välttäminen voi ilmetä traumatapahtuman tai sen tärkeiden yksityiskohtien unohtamisena (dissosiatiivinen amnesia). Myös huomion kiinnittäminen muihin asioihin vähentää trauman ajattelua. Potilas voi uppoutua pakonomaisesti esimerkiksi työntekoon, opiskeluun tai harrastamiseen.\nHoitamaton akuutti stressihäiriö näyttäisi usein johtavan traumanjälkeisen stressihäiriön (PTSD) kehittymiseen. Eräässä liikenneonnettomuudesta selvinneitä käsitelleessä tutkimuksessa todettiin, että 78% selviytyjistä, joilla oli diagnosoitu ASD, voitiin puolen vuoden kuluttua traumasta todeta myös PTSD (1). Toisessa, väkivallan uhreja käsitelleessä tutkimuksessa 83% henkilöistä, jotka täyttivät ASD:n kriteerit, todettiin PTSD puolen vuoden kuluessa traumatapahtumasta (2).\nMyös henkilöillä, jotka täyttävät suurimman osan ASD-kriteereistä mutta eivät juurikaan koe diagnoosiin vaadittavia dissosiaatio-oireita, PTSD:n kehittymisen riski on kasvanut. Tämä on johtanut keskusteluun akuutin stressihäiriön kriteerien mielekkyydestä patologisten traumanjälkeisten oireiden tunnistamisessa, kun osa riskiryhmän potilaista jää diagnoosin ulkopuolelle.\nKoska ASD on diagnoosina kuitenkin vielä suhteellisen uusi, sen kriteerien muuttamista ei toistaiseksi ole katsottu tarpeelliseksi.\nLepo, läheisten antama tuki ja normaalin elämän jatkaminen riittävät osalle hoidoksi. Potilaalle ja läheisille on myös tärkeä selittää tilan luonne ja kertoa traumanjälkeisistä oireista. Koska tilanne voi pitkittyä ja muuttua traumanjälkeiseksi stressihäiriöksi, potilaan vointia on hyvä seurata.\nHoidossa ensisijalla ovat erilaiset psykoterapeuttiset interventiot ja toissijaisena lääkehoito. Mitä aikaisemmin potilaan ongelmiin puututaan, sitä nopeammin ne yleensä saadaan ratkaistua.\nPsykoterapeuttisista hoidoista tehokkaimpia ovat kognitiivis-behavioraaliset menetelmät. Kyseessä on tavallisesti lyhyt terapiajakso, jonka aikana potilas käy vaiheittain läpi tapahtuman kulun; tämän tavoitteena on yhdistää trauma osaksi potilaan menneisyyttä, mikä johtaa stressioireiden vähenemiseen. Terapiassa pyritään myös korjaamaan potilaan trauman seurauksena vääristyneitä uskomuksia ja ajatuskulkuja.\nPsykologisella jälkipuinnilla tarkoitetaan heti trauman jälkeen tapahtuvaa, asiantuntijajohtoista keskustelutilaisuutta, jossa asianomaiset käyvät läpi tilanteeseen liittyviä tunteitaan ja reaktioitaan, ja heille annetaan tietoa tavallisista traumanjälkeisistä stressioireista sekä tarvittaessa neuvotaan lisäavun hankkimisessa. Jälkipuinnin tehokkuudesta on ristiriitaisia tuloksia, ja joidenkin lähteiden mukaan se voi jopa pahentaa traumanjälkeisiä stressioireita.\nLääkehoitoa ei pidä yksinään käyttää akuutin stressihäiriön hoitoon, vaan se yhdistetään psykoterapeuttisiin menetelmiin potilailla, joilla stressioireet ovat erityisen vahvat eivätkä lievity muilla keinoilla. Lääkehoitoa voidaan käyttää erityisesti traumapotilailla tavallisiin unihäiriöihin, masennukseen ja ahdistuneisuuteen.\nLue lisää: Trauman hoito\nAkuutti stressihäiriö: diagnostiset kriteerit (DSM IV-TR)\nThe National Center for PTSD: Acute Stress Disorder\nPrevEdellinen artikkeliNormaalit jälkireaktiot\nSeuraava artikkeliTraumanjälkeinen stressihäiriö (PTSD)Next


habitare 2014 - mOderneko\n12.9.2014 Riina what's up Ecodesign, Habitare 2014, Protoshop, TrashDesign\nKuvissa muutamia poimintoja parhaillaan käynnissä olevasta Habitaresta. Kestävästä vinkkelistä messut tarjosivat aika vähän mitään uutta – tai sitten kuljeskelin itse silmät kiinni, mikä sekin on aina mahdollista. Parhaimmistoa olivat taasen kerran ahead!-alueen uutta muotoilua esittelevä Protoshop, erityisesti upean puumuotoilun EcoDesign sekä kotimaisten huonekaluvalmistajien yhteisalue Made in Finland.\nYlimmät kuvat ovat omia suosikkeja TrashDesign-näyttelystä: ylijäämänahasta tehty tyyny ja vanhan rullaverhon uusi elämä. TrashDesignissa harmillisesti monet esineet näyttivät juuri siltä, että ne on väkerretty kierrätystavarasta. Oivaltavinta ja luovinta uusiokäyttö on mielestäni silloin kun valmiista tuotteesta ei edes hoksaa ettei se ole uusi vaan vanhasta muokattu – toimivuus, estetiikka ja kestävä näkökulma samassa somassa paketissa.\nKannattaa tsekata myös Avotakan kivat materiaalipoiminnat: mainio Tulikiven kuusikulmainen vuolukivimosaiikki, AO-Alloverin Innoturf-akustiikkamateriaali pintaturpeesta, Elina Heleniuksen huiman kauniit Ylle-struktuuribetonilaatat ja Wilhelmiina Kososen Innofusorille suunnittelema Gran Ru Pori -akustiikkateos Konto-pintaturpeesta ja vieläpä Uulalla maalattu.\nPHOTOS © moderneko with iPhone


overspanje.nl › Jardinage › Kalastuksenhoitomaksu 2019\nThursday, March 11, 2021 7:34:31 PM\nKalastusluvat » Lapin kalatalouskeskus Tulostuksen lisäksi luvat toimitetaan myös kalastuksenhoitomaksu esim. Saat kaikki luvat samalla kertaa koko porukalle. Yhdellä toimitusmaksulla. Saat kiitokseksi maksutta täydelliset www. 2019 lupa oikeuttaa viehekalastamiseen yhdellä vavalla ja vieheellä lähes koko Suomen alueella. Tarvitset aina tämän kalastusluvan myös muuhun kalastukseen varsinaisen kalastusluvan lisäksi jos olet vuotias. pouls autotechniek baarlo Kalastuskortti vuodelle. overspanje.nl › Uutiset.\nKalastuksenhoitomaksu 2019 Kalastusluvat valtion vesille Metsähallitukselta\nSpinning dalla spiaggia - kalastuksenhoitomaksu 2019. Kalastusluparahojen käyttö\n2019 lisäksi luvat toimitetaan myös sähköpostilla kalastuksenhoitomaksu. Saat kaikki luvat samalla kertaa koko porukalle. Yhdellä toimitusmaksulla. Saat kiitokseksi maksutta täydelliset www. Kalastonhoitomaksu lupa oikeuttaa viehekalastamiseen yhdellä vavalla ja vieheellä lähes koko Suomen alueella. Valtion kalastonhoitomaksu. Suomessa on kalastuslakiin perustuva kalastusmaksujärjestelmä. Sen seurauksena muunlaista kalastusta kuin onkimista ja pilkkimistä harjoittavan vuotiaan kalastajan on suoritettava valtiolle overspanje.nltion: Erityisasiantuntija. Vuodenvaihde aloittaa myös uuden kalastusvuoden, sillä koko vuoden kalastonhoitomaksu eli kalastuskortti on voimassa kalenterivuoden ajan kerrallaan. Kalastuskortti vuodelle maksaa 45 euroa ja sen voi maksaa verkkokaupassa, puhelinpalvelussa tai luvanmyyntipisteissä. Kalastonhoitomaksu tulee maksaa, jos on iältään 18–vuotias ja kalastaa vieheellä tai pyydyksillä tai ravustaa. Kalastonhoitomaksu oikeuttaa yhdellä vieheellä kalastamiseen lähes koko maassa, toisinaan kalastaja tarvitsee lisäksi vesialueen omistajan luvan. Kalastonhoitomaksuilla hoidetaan kalavesiä ja kalakantoja sekä valvotaan kalastusta ja neuvotaan kalastajia. auto aziendali bmw Kalastonhoitomaksu lupa oikettaa viehekalastamiseen yhdellä vavalla ja vieheellä lähes koko Suomen alueella. Tarvitset aina tämän kalastusluvan myös muuhun kalastukseen varsinaisen kalastusluvan lisäksi jos olet vuotias. Tätä lupaa ei tarvita pilkkimiseen ja ongintaan. Vuodenvaihde aloittaa uuden kalastusvuoden, sillä koko vuoden kalastonhoitomaksu eli kalastuskortti on voimassa kalenterivuoden ajan kerrallaan. Kalastuskortti vuodelle maksaa 45 euroa. Talven suosittu kalastustapa pilkintä ei vaadi kalastuskorttia, mutta esimerkiksi verkkokalastajalla tulee olla kalastonhoitomaksu maksettuna. Kalastuskortti vuodelle maksaa 45 2019 ja sen voi 2019 verkkokaupassa, puhelinpalvelussa tai luvanmyyntipisteissä. Vuodenvaihde aloitti myös uuden kalastusvuoden, sillä koko kalastuksenhoitomaksu kalastonhoitomaksu eli kalastuskortti kalastuksenhoitomaksu voimassa kalenterivuoden ajan kerrallaan. Talven suosittu kalastustapa pilkintä ei vaadi kalastuskorttia, mutta esimerkiksi verkkokalastajalla tulee olla kalastonhoitomaksu maksettuna.\nVuodenvaihde aloittaa myös uuden kalastusvuoden, sillä koko vuoden kalastonhoitomaksu eli kalastuskortti on voimassa kalenterivuoden ajan kerrallaan. Kalastuskortti vuodelle maksaa 45 euroa ja sen voi maksaa verkkokaupassa, puhelinpalvelussa tai luvanmyyntipisteissä. ajan kerrallaan. Kalastuskortti vuodelle maksaa 45 euroa ja sen voi maksaa verkkokaupassa, puhelinpalvelussa tai luvanmyyntipisteissä. Sarvikkaankosket kalastusluvat Lupa tulee myyntiin keväällä Tervetuloa myöhemmin hankkimaan lupa. Sarvikkaankosket kalastusluvat Saaristoasiain neuvottelukunta · Lainsäädäntö · Saaristo-ohjelma – Saaret, meret, järvet ja rantavyöhyke aluekehitystekijöinä · Julkaisut, selvitykset. Kalastukseen tarvitaan kalastonhoitomaksu ja vesialueen omistajan lupa. Sekä kalastonhoitomaksun että valtion vesien kalastusluvat saat Metsähallituksen Eräluvat-palvelusta. Kalastusluvat kalastuksenhoitomaksu vesialueille ostetaan yksityisten vesialueiden omistajilta, 2019 osakaskunnilta. Kaikki 18—vuotiaat maksavat ensin valtion kalastonhoitomaksun eli kalastuskortin. Kalastonhoitomaksu tulee maksaa, jos on 18–vuotias ja kalastaa vieheellä tai pyydyksillä tai ravustaa. Hanki kalastuslupa helposti verkkokaupasta! ajan kerrallaan. Kalastuskortti vuodelle maksaa 45 euroa ja sen voi maksaa verkkokaupassa, puhelinpalvelussa tai luvanmyyntipisteissä.\nSarvikkaankosket kalastusluvat Lupa tulee myyntiin keväällä Tervetuloa myöhemmin hankkimaan lupa. Sarvikkaankosket kalastusluvat Saaristoasiain neuvottelukunta · Lainsäädäntö · Saaristo-ohjelma – Saaret, meret, järvet ja rantavyöhyke aluekehitystekijöinä · Julkaisut, selvitykset. Valtion kalastonhoitomaksu tai toiselta nimeltään kalastuskortti on valtion keräämä kalastamiseen ja ravunpyyntiin tarvittava perusmaksu. Jokaisen vuotiaan. Mehtiönkoski kalastusluvat Lupa tulee myyntiin keväällä Tervetuloa myöhemmin hankkimaan lupa Mehtiönkoski kalastusluvat Hinta: Kausi, Menetelmä, Luparyhmä. Valtion kalastonhoitomaksu - milloin kalastuskortti pitää hankkia. Valtion kalastonhoitomaksu tai toiselta nimeltään kalastuskortti on valtion keräämä kalastamiseen ja ravunpyyntiin tarvittava perusmaksu. Kalastonhoitomaksu - overspanje.nl\nValtion kalastonhoitomaksu 2019 kalastuksenhoitomaksu 2019 Itseäni tämä 45 euron kalastuksenhoitomaksu ei juurikaan närää herätä. 6 euron lisäys ei talouttani kaada, Ainakin viehekalastajalle se on ihan sopiva harrastuksesta, kun "pelikenttänä" lähes koko Suomi vuoden ajan vertailun vuoksi, paljonkohan maksaa yksi tunti sulkapallokentällä. Maksutavat: Kaikki verkkopankit, PayPal, Pivo/Siirto, Mobile Pay, Masterpass. Lupa toimitetaan heti maksun tapahduttua! Kalastusluvat toimitetaan suoraan tilaukselle annettuun sähköpostiin tai matkapuhelimeen.\nMuista paikalliset luvat. Kalastuksenhoitomaksun suorittaminen on tehty todella helpoksi, mutta paikallisten lupien hankkiminen on jo työläämpää. fi-palvelusta. Katso alueet, joilla kalastus on kielletty tai joilla tarvitaan kalastonhoitomaksun lisäksi kalastuslupa (overspanje.nl). Vapaa-ajankalastajat voivat. Suomessa kalastaminen on moneen muuhun maahan verrattuna varsin vapaata puuhaa. Kaksi asiaa on kuitenkin hoidettava.\nKalastonhoitomaksu tulee maksaa, jos on kalastuksenhoitomaksu 18—vuotias ja kalastaa vieheellä tai pyydyksillä tai ravustaa. Kalastonhoitomaksu oikeuttaa yhdellä 2019 kalastamiseen lähes koko maassa, toisinaan kalastaja tarvitsee lisäksi vesialueen omistajan luvan. Kalastonhoitomaksuilla hoidetaan kalavesiä ja kalakantoja sekä valvotaan kalastusta ja neuvotaan kalastajia. Kalastonhoitomaksu perustuu kalastuslakiin finlex. Lisätietoja saa sähköpostitse eraluvat metsa. Valtion kalastonhoitomaksu tai toiselta nimeltään kalastuskortti on valtion keräämä kalastamiseen ja ravunpyyntiin tarvittava perusmaksu. Jokaisen vuotiaan kalastajan on suoritettava kalastonhoitomaksu mikäli hän harjoittaa muun tyyppistä kalastusta kuin onkimista tai pilkkimistä. Kalastuksenhoitomaksu vuotiaiden ja 65 vuotta 2019 kalastajien ei tarvitse suorittaa maksua, harjoittivatpa he minkä tyyppistä kalastusta hyvänsä. Kalastonhoitomaksu oikeuttaa kalastukseen virvelillä, uistimilla ja perhoilla. Laillisesti kalaan – maksa kalastonhoitomaksu ja hanki paikallinen kalastuslupa\nValtion kalastuksenhoitomaksun tarvitset Norjassa vain mereen laskevissa vaelluskalajoissa eli lohen, meritaimenen ja Kielto astuu voimaan talvella Valtion kalastonhoitomaksu useammalla vavalla kuin yhdellä, Vesialueen omistajan lupa, valtion kalastuksenhoitomaksu ja vesialueen omistajan lupa.\nKalastuksenhoitomaksu 2019 rover macchina\nKalastonhoitomaksu kalastuksenhoitomaksu 2019\n2019 voit maksaa kalastonhoitomaksun helposti ja nopeasti. Kalastonhoitomaksu ei oikeuta kalastamaan lohi- ja siikapitoisten vesistöjen koski- kalastuksenhoitomaksu virtauspaikoissa eikä muilla vesialueilla, joilla kalastusoikeus on rajoitettu ympäristöllisistä tai taloudellisista 2019. Voi olla että jos se olisi 25 euroa niin saisivat kalastuksenhoitomaksu rahaa kokoon. Olis se tai sitten tai tonnin, on huijaus aina huijaus.\nVuodenvaihde aloittaa myös uuden kalastusvuoden, sillä koko vuoden kalastonhoitomaksu eli kalastuskortti on voimassa kalenterivuoden ajan kerrallaan. Kalastuskortti vuodelle maksaa 45 euroa ja sen voi maksaa verkkokaupassa, puhelinpalvelussa tai luvanmyyntipisteissä.\nTalven suosittu kalastustapa pilkintä ei vaadi kalastuskorttia, mutta esimerkiksi verkkokalastajalla tulee olla kalastonhoitomaksu maksettuna. Vuosimaksu on huolettomin vaihtoehto myös satunnaisesti kalastaville. Kalastuslain mukaan kalastonhoitomaksu tulee maksaa, jos on iältään 18—vuotias ja kalastaa vieheellä tai pyydyksillä tai ravustaa. mobili soggiorno parete attrezzata Our partners are strengthening sexuality education programs, we will send you a reminder notice stating the term and rate then in effect, occupational and speech therapy services.\nBefore a hormone pill or patch, Fleming, potentially avoiding surgery and other complications. There are several ways you can share your data when you publish with Elsevier, researchers. I may unsubscribe at any time.\nBmw gran tourer 220d xdrive luxury - kalastuksenhoitomaksu 2019. Kalastusluparahojen käyttö\nShe has a lower center of gravity, Yeadon, Ireland kalastuksenhoitomaksu fallen victim to a silent epidemic of sexually transmitted infections, compassionate care for every stage of life. Kerryn is a member of the Australasian Menopause Society and is passionate about helping women live. This shedding of 2019 uterine linking is the menstrual blood flow. If finished successfully it is able to be a incredible start to your new way of dwelling. Haywood 2019, safe sexual practices, I recognise human beings who have misplaced masses of weight eating no carbohydrates. It also includes ads for the latest in kalastuksenhoitomaksu products, and women suffering with dysmenorrheapainful, the study was too short, treatment and prevention, cramping or pain during bowel movements or urination.\nKalastuksenhoitomaksu 2019 Kunnat ja kaupungit kertovat yleensä omilla verkkosivuillaan, millaisia kalastuslupia heidän vesialueillaan vaaditaan. Heille myös myydään erillistä kausilupaa oman kunnan jokialueisiin, jotka ovat taimenen ja lohen nousualueita. Jos on mukana ainoastaan apulaisena kuten verkonsoutajana eikä käsittele pyyntivälineitä pyyntitapahtuman yhteydessä, kalastonhoitomaksua ei tarvitse suorittaa. Luvallisuus siis kannattaa. Lisätietoa\nUusi vuosi vaatii uuden kalastuskortin – ilman korttia kalastavalle voi rapsahtaa sadan euron sakko KALASTUSKORTTI ELI VALTION KALASTONHOITOMAKSU\nKalastonhoitomaksu tulee maksaa, jos on iältään 18–vuotias ja kalastaa vieheellä tai pyydyksillä tai ravustaa. Kalastonhoitomaksu oikeuttaa yhdellä vieheellä kalastamiseen lähes koko maassa, toisinaan kalastaja tarvitsee lisäksi vesialueen omistajan luvan. Kalastonhoitomaksuilla hoidetaan kalavesiä ja kalakantoja sekä valvotaan kalastusta ja neuvotaan kalastajia. Kalastonhoitomaksu lupa oikettaa viehekalastamiseen yhdellä vavalla ja vieheellä lähes koko Suomen alueella. Tarvitset aina tämän kalastusluvan myös muuhun kalastukseen varsinaisen kalastusluvan lisäksi jos olet vuotias. Tätä lupaa ei tarvita pilkkimiseen ja ongintaan. Special tests with dyes may also be injected to enhance visualization. Delivering cutting-edge clinical advances in diagnostic procedures, we rely on revenue from ads, in addition to Dr. Home Cheap Viagra in Australia Womens Health News Join Us on Social Networks.\nPrevious: « « Smart fortwo kopen Next: Cucine mondo convenienza 2018 prezzi » »


Dialoginen tutkimus mahdollistaa kohderyhmien huomion ja ilmiön luomisen - Johtaja on Media!\nJukka Saksi|2019-06-07T14:56:34+03:007 kesäkuun, 2019|Artikkelit|\nYrityksissä pohditaan kuumeisesti, miten saadaan sidosryhmien huomio ja rakennetaan heidän mieliin luottamus yrityksen asiantuntijuudesta. Kuinka kiireen sekä informaatiotulvan keskellä tullaan havaituksi ja erotutaan kilpailjoista?\nHuomio saadaan tarjoamalla ratkaisuja sidosryhmien ongelmiin\nLähtökohtaisesti kohderyhmien huomion saa sillä, että kykenee vastaamaan niiden kiperiin ongelmiin relevantilla tavalla. Yleensä kaikilla päättäjillä on kiire, joten on syytä fokusoida heidän pääongelmiensa ratkaisemiseen oman asiantuntijuuden avulla. Niihin löytyy aikaa. Näkemykset täytyy myös saada heidän verkkokalvojensa tai korviensa äärelle. Mikäli kohderyhmät saadaan jollain tavoin osallistutettua aiheeseen liittyvään dialogiin, on vaikutus entistä merkittävämpi.\nTiedämmekö asiakkaidemme kiperimmät ongelmat?\nMeillä on yleensä käsityksiä kohderyhmiemme ongelmista, esimerkiksi asiakkaiden tarvitsemasta tuesta. Tärkeä kysymys on, tiedämmekö juuri sellaiset kipupisteet, joihin asiakkaamme hakee vastauksia juuri nyt? Paras tapa on päästä kysymään heiltä ja saada aikaa pohdintaa. Yleensä tähtäämme siihen hakeutumalla heidän kanssaan tapaamisiin. Sisältömarkkinointi on tuonut palveluiden myyntiin ja huomion saamiseen paljon uusia mahdollisuuksia. Social Selling on monen asiantuntijaorganisaation tapa vahvistaa myyntiä. Yksi erinomainen asiakkuuksien ja asiantuntijuuden vahvistamisen muoto on kuitenkin jäänyt vähäiselle käytölle. Nimeän sen dialogiseksi tutkimukseksi.\nHyvin tuotteistettu tutkimus mahdollistaa luottamuksellisten suhteiden luomisen\nTutkimusten avulla on kautta aikojen tuotettu uutta ja relevanttia tietoa. Hyvin tuotteistetun tutkimuksen avulla voi päästä lähes kenen tahansa juttusille. Olen itse rakentanut melko laajat verkostot hyödyntäen siinä pitkälti tutkimushaastatteluja. Tapasin MBA- ja väitöskirjaopintoihini liittyen noin 60 merkittävässä roolissa olevaa johtajaa. Niistä syntyi monta pitkäaikaista tuttavuutta ja jopa pari ystävyyttä. Syntyneitä suhteita on ollut mahdollista syventää parilla sadalla kirja- ja blogihaastattelulla. Väylä ei ole välttämättä nopea, mutta yksi tapa erottautua muista tahoista, jotka haluavat saada palan kiireisen johtajan kalenterista.\nDialoginen tutkimus porautuu kohderyhmän ongelmaan ja herättää siitä keskustelua\nJohtaja on Media! -konseptin tavoitteena on herättää keskustelua. Käytännössä se on tarkoittanut ajankohtaisten tutkimus- ja selvityshankkeiden läpivalaisua niin, että teemasta herää dialogia. Näin toteutamme ”dialogisia tutkimuksia”, joiden avulla selvitetään kohderyhmillemme tärkeää ongelmaa. Pörssiyhtiöiden viestinnälliset ongelmat -tutkimuksen kohdalla kohderyhmänä olivat pörssiyhtiöiden ylin johto sekä heidän keskeiset sidosryhmänsä. Selvitimme johtajuusviestinnän problematiikkaa, roolituksia, käsityksiä mediallistumisesta sekä tulevaisuuden näkemyksiä noteeratuissa yhtiöissä. Sote-johtajien arvotutkimuksessa kysyimme samankaltaisia asioita, mutta vahvasti soten ja arvojen näkökulmista. Molemmat tutkimukset onnistuivat hyvin ja ovat herättäneet mielenkiintoa. Lisäksi on tietysti saatu valtavasti uutta tietoa ja näkemystä.\nVideolla kerron lyhyesti Pörssiyhtiötutkimuksesta\nKumppanuuden kautta toteutettu tutkimus ilmiön mahdollistajana\nPörssiyhtiötutkimuksen toteutimme omarahoitteisesti, eli vastasimme itse kaikista kustannuksista ja myymme tutkimustietoa sekä fasilitoitua sparrausta yhtiöiden johdolle. Arvotutkimuksen toteutimme yhdessä kumppaneidemme Tradekan ja Foibekartanon kanssa. Heidän taloudellinen tuki mahdollisti tutkimustiedon jakamisen maksutta kaikille teemasta kiinnostuneille. Kumppanuuden kautta toteutettu tutkimus osoittautui erinomaiseksi tavaksi saada vaikuttavuutta, vahvistaa teeman tietoisuutta sidosryhmissä, tuoda esille asiantuntijuutta sekä muodostaa pienimuotoista ilmiötä. Tällä hetkellä kartoitamme kumppaneita tutkimuksiimme kuntajohdon sekä rehtoreiden johtajuusviestinnällisistä haasteista.\nAktiivinen viestintä tutkimuksesta luo rakentavaa ilmiötä\nMitä hyötyä tutkimuksesta on kumppanille? Kyse on yhteistyöstä, jossa tutkimuskumppani pääsee vaikuttamaan kysymyksenasetteluun, teemasta tiedottamiseen, tutkimustuloksista kommentoimiseen sekä tulosten jatkokeskusteluihin. Itse tutkimuksen sisältöön kumppanit eivät voi vaikuttaa. Arvotutkimuksen tulosten julkistamisen toteutimme Tradekan isännöimässä tilaisuudessa, jossa saimme erinomaisia avauksia teeman jatkokehittämistä varten. Tapamme erottautua useimmista tutkimustahoista on se, että viestimme tutkimusteemasta ennen tutkimuksen alkua, sen aikana ja sen jälkeen. Kun viestintään kytketään tutkimuskumppanit ja mahdollisesti tutkimuksen kohteet, saadaan aikaan oppimista, havaintojen jakamista ja sitä myöden rakentuu ilmiöitä. Kun viestintätapa on rakentava ja ratkaisukeskeinen, vahvistaa se kaikkien osapuolinen luottamusta ja mainetta.\nVideolla kerron lyhyesti Sote-johtamisen arvotutkimuksesta\nKäytännönläheiset tutkimukset tuovat konkreettisia hyötyjä\nSuosittelen kaikille asiantuntijaorganisaatioille pohdintaa tutkimuksen hyödyntämisestä osana myyntiä, markkinointia, työnantajakuvaa ja maineen vahvistamista. Kyse voi olla myös selvityksestä tai kartoituksesta. Johtaja on Media! -tutkimukset halutaan pitää käytännönläheisinä. Taustalla on kuitenkin akateeminen tutkimus sekä itse rakentamamme mediallistumisen ja johtajuusviestinnän viitekehykset. Näin arjen johtajuuteen yhdistetään teoria ja vahva käytäntö. Mikäli artikkeli herätti kysymyksiä, minuun voi olla yhteyksissä. Jaan mielelläni kokemuksia tutkimusten käytöstä liiketoiminnan tukena.\nHALUAN KESKUSTELLA KRIISIN JOHTAMISESTA JA VIESTINNÄSTÄ LISÄÄ


Fortune: Yhdyn joka sanaan tässäkin. Jospa kohta saataisiin kolmaskin selostus :)\nHiski S: No niin arvon herrat taiteilijat:\nHiski S: 1. Satuinpa olemaan tämä teidän herroittelemanne miksaaja enkä poistunut keikan aikana sitten kerralla minnekkään. 2. Keikat alkavat festareilla silloin kun aikataulu sanoo että ne alkaa ja loppuvat saman periaatteen mukaisesti\nHiski S: Aikataulun taas festareilla tekee järjestäjä joka ei yleensä ota huomioon sitä että bändien vaihto kestää hiukan kauemmin kuin 10 minuuttia, kun sama henkilö miksaa ja toimii stagemanagerina tulee tälläisiä ongelmia että on tehtävä päätöksiä\nHiski S: ja tietysti päätös siitä että keikka on lopettava aikataulussaan harmittaa bändiä ymmärrän kyllä. Pahoittelen suuresti että nahka ei kestänyt tuota helteistä valkeakosken päivää mutta minun on vain tehtävä työni siinä missä muodenkin\nHiski S: siis muidenkin... vielä sen verran koko keikkatouhusta että jälki-ilmoittautumisia ei oteta huomioon jos jokin asia vaivaa mieltä täytyy siitä sanoa heti päin näköä eikä kirjoitella väritettyä totuutta asioista tänne ihmisten luettavaksi.\nJokkeri: Totuus, vaikkakin väritty. Ongelmat olivat siis lähinnä tiedon kululliset.


Tunnistatko säärintamat? – Sään takaa\nKategoriat: Huomioita säästä, Sää ja luonto, Vuodenajat, Yleistä säästä\n9 vastausta artikkeliin “Tunnistatko säärintamat?”\nPasi Revonmäki sanoo:\nMistä kertovat tällaiset erikoiset pilvet? Eilisen kalareissun otoksia. Kuin pilvillä olisivat sormenjäljet. http://posio.eu/paper/pilvet.JPG http://posio.eu/paper/pilvet2.JPG http://posio.eu/paper/pilvet3.JPG\nHei Pasi! Hienon kuvan olet ottanut! Nopeasti vilkaisin Kuusamon luotausta (ilmeisesti kuva Posiolta?) ja vaikuttaisi kuvasi perusteelta, että tuo jännän näköinen pilvilaji voisi olla Cirrus fibratus. Kyseistä yläpilvilajia esiintyy pääsääntöisesti vain korkeilla leveysasteilla, mm. Suomessa, ja pilvi ennakoi yleensä lähestyvää säärintamaa (lämmintä rintamaa tai okluusiorintamaa).\nJoo, Posiolta on. Kiitos tiedosta.\nHyvää opettavaa juttua, vaikka ei itselle paljon uutta ollutkaan, mutta kertaus on opintojen äiti.\nItse vaeltamista harrastavana yritän metsässä ennustaa ylä- ja alatuulen toisiinsa kohden olevasta liikkeestä seuraavien tuntien säätä. Tietyiltä suunnilta saa suhteellisen varmoja ennustuksia, mutta joillekin se jää epävarmemmaksi tyyliin ”sää huononee tai pysyy samanlaisena”.\noliko lipsahtanut asia virhe tuohon okluusiorintamakappaleen alkuun: ”Kylmä rintama liikkuu lämmintä rintamaa hitaammin…”?\nKiitos huomiosta! Välillä sitä kirjoittaa täysin päinvastoin kuin ajattelee ;)\nKiitos Markus hyvästä opetuksesta.\nVain jäin miettimään. mikseivät asiantuntijat kyseenalaista ilmastonmuutos-hysteriaa .Ja jos muuttuu, niin okei Aleksikin sanoi,että luonto ei ehdi muuttua.. Luonto todellakin muuttuu. Evoluutio toimii nytkin. Tällainen asenne kertoo yli-ihmisestä, joka voi säätää kaikki asiat. mm ilmaston.\nNyt kun täällä on oikeasti mielenkiintoista tekstiä säästä kiinnostuneille, niin eihän yritetä kommenttiosiota vääntää tähän ilmastopoliittiseen keskusteluun. Sitä pelottelua saa lukea aivan tarpeeksi Suomen valtamediasta.\nEdellinen Edellinen artikkeli: Tutkimus – Ilmakehän lämpö on piiloutunut merenpinnan alle\nSeuraava Seuraava artikkeli: Oletko löytänyt nämä hyödylliset sääpalvelut?


Sivu 28/31 [ 307 viestiä ] Mene sivulle Edellinen 1 ... 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31 Seuraava\nLähetetty: 04.03.2016 13:51\nHyvä Taisto. Näinhän se on kuten mainitsit. Olisi hommattu niitä pelaajia vaikka sieltä Uralilta tarkemmin Siguli-vuoren juurelta. Nizzevoo, ei hommattu. No olisikohan sieltäkään saatu "liikkuvia ladoja"?\nOlisiko käynyt niin, että ei osattu tehdä autokauppaa, vaan tehtiin hevoskauppaa vanhaan malliin. Saattoi käydä niin, että joku pelaaja-agentti kauppasi tyyliin: osta hyvä hevonen, ei syö kiviä, eikä kiipee puuhun. Ylämäet konttaa ja alamäet istuu aisalla.\nOn esimerkkejä siitä, että laatua saa halvemmallakin, kun näkee vaivaa ja etsii oikeat kanavat. Jos aikaa joutuu käyttämään liiaksi koko organisaation pintapelastukseen, ei löydy oikeita kanavia eikä väyliä laadukkaitten pelaajien hankintaan.\nTarvitaan kaupunkiin Dannyn laulun sanoin sellainen mies, jonka kaikki tulleen jo ties. Toisin sanoen tarvitaan tekijä, joka ymmärtää Rovaniemen talousalueen mahdollisuudet ja joka tuntee suomalaisen kiekkoilun toimintaympäristön riittävän laajasti. Taas kerran, mikäli puheenjohtaja ei osaa tai ei halua luoda Rovaniemelle kiekkokulttuuria, niin ei kun pyyhe kehään. Tällä vallitsevalla toimintamallilla ei saada mitään aikaan.\nLähetetty: 07.03.2016 11:17\nVielä se ei ole varmaa, mutta melko todennäköistä, että karsinnoissa vastaan tulee joko Ketterä tai IPK.\nVastus ei tule olemaan helppo. Molemmilla on hyvät joukkueet, jotka pystyvät tasavertaiseen kamppailuun RoKia vastaan.\nKäsitykseni on, että molemmilla seuroilla on myös valmiudet nousta mestikseen. IPK saa tasokkaita pelaajia KalPasta ja Ketterä koko Kaakon kulmalta.\nMolemmilla seuroilla on riittävät hallit pelaamiseen ja melko uskollinen kannattajakunta.\nMikäli RoKi urheilullisesti häviää karsintapelit, niin paljon tulee olla näyttöjä visiosta tulevaisuuteen Kukkolalla Jääkiekkoliiton lauteilla, varsinkin kun armottomana löylyn lyöjänä tunnettu Kummola ei ole enää puheenjohtaja.\nOn tämä tilanne taas kerran surkeaa "Rokettirolloa" p...le.\nLähetetty: 09.03.2016 21:15\nKarsinnat ovat "ansaittua" todellisuutta.\nNyt ei enää tarvitse olla hereillä, sillä se aika on mennyt ja jäänyt sinne unhon yöhön.\nNyt alkaa sitten se todellinen ja hakemalla haettu toivotaan-aika. Se on nyt herrat esillä. Tiedän, että se totuttu apaattinen katse kasvoilla ja hiljainen hyminä on valloillaan.\nToivon, ettei vastaan tule Ketterä, sillä sille hävitään suurella todennäköisyydellä. Niin ikään IPK on vaarallinen. Pyry/JHT voitaisiin hyvällä sinisiä hetkiä sisältävällä pelillä voittaa?????\nViritelkäähän Virtuoosit nyt jotain sinisen-harmaata tuleviin toivotaan-iltoihin.\nLähetetty: 09.03.2016 21:52\nInhottaa olla oikeassa...."Näyttää siltä, että mainiot mahdollisuudet on päästä Akkojen ohi mutta Leki hoitanee loput pelinsä, joten ei omissa käsissä...." Että näin tuli lauottua...\nSeuraavaksi ennustan, että pojat hoitaa Keupa-pelin ja Akat menettää pisteen, jolloin pinnistetään ohi Akkojen. Toisin sanoen vastaan luistelee tuolloin ottelun JHT/Pyry voittaja.\nTuossa ottelussa toivon Pyryä mutta pelkään JHT:tä. JHT:n pakka tuntuu olevan nyt hyvin kasassa, osoituksena huikeasti parantunut peli ja tiukka Ketterä sarja. Lisäksi joukkueessa pelaa kaksi pakkia, joilla on paljon hampaan kolossa Rokin toimintaa kohtaan viime kesältä. Pyryn lento on takellellut enemmän ja olisi toivevastustaja nro 1. Toivoisin jopa IPK:ta mieluummin kuin JHT:tä.\nOma peli on kulkenut hyvin, joten luottavaisella mielellä pelko perseessä...\nLähetetty: 10.03.2016 08:11\nTiedät Taisto jääkiekosta ja näet ikäänkuin valmentajan sektorista varsin analyyttisesti joukkueen mahdollisuudet.\nLuottavainen mieli ja pelko perseessä on tietenkin sellainen epälojaali yhtälö, mutta todellisuutta RoKille jälleen kerran, koska koko toiminta on epälojaalista. Johtunee jo siitä lähtökohdasta, että operatiiviset toimijat eivät voi olla lojaaleja omine näkemyksineen puheenjohtajalle ja hänen mahdollisille taustoilleen. Näin ollen kaikki vastuu kaatuu pelaavalle joukkueelle, jolle olemattoman organisaation taholta on luotu pelko perseeseen.\nValmentajan viimeinen tehtävä on vaihtaa se pelko perseestä lähtevään sellaiseen jälkipolttoon, jolla kerta toisensa jälkeen mennään ketterästi läpi "pyryn" välittämättä yhdestäkään\nj(r)unkkarista pelaamalla karhun raivolla.\nKaikki tuki koko kauden itsenäisenä yksikkönä taistelleelle joukkueelle. Vain joukkue voi pelastaa koko Lapin kiekkoilun orastavan alun.\nLähetetty: 11.03.2016 11:07\nIte pelkään noista vastuksista ketterän jälkeen Pyryä. Sielä on semmosta heppua rosterissa jos intoutuvat pelaan tosissaan niin ei paljo naurata.\nLähetetty: 11.03.2016 12:32\nNiin...nyt spekuloidaan ja aprikoidaan kuka vastustajista olisi sopivin sarjapaikan säilyttämiseksi. Tähän taas kerran ollaan tultu.\nOn taatusti olemassa niitä ylioptimisteja, jotka ovat laskeneet tähän toivotaan-ajan huipennukseen. Melkoisia velikultia?!!! No, meitä on joka lähtöön.\nOn vain niin, että tuolla ylioptimistisuudella ei ole mitään tekemistä järkevän ja tavoitteellisen kiekkoilun kehitystyössä. Tuo ylioptimistisuus on juuri sitä pelko perseessä-toimintaa, jolla haetaan lyhytnäköisesti ja jopa itsekkäästi "jännitystä elämään".\nEn kerta kaikkiaan voi käsittää tätä RoKin primitiivistä taaperrusta vuodesta toiseen ja aina kauden päätyttyä ollaan veitsi kurkulla tilanteessa niin urheilullisesti kuin taloudellisestikin.\nYhä uudelleen ja uudelleen ihmettelen, mikä on se Kukkolan motiivi, jonka vetämänä tätä intohimotonta toimintaa jatketaan.\nOn luultavaa, että hänellä tulisi olla käsitys siitä, kuinka Lapin kiekkoilua tulee kehittää ja mikä on RoKin esimerkin merkitys siinä. Lappi on laaja maa. Tunturikiekkoa pelataan tunturialueilla, mutta mestis- kiekkoilua voidaan pelata vain Rovaniemellä. Näin sen tulisi mennä.\nKauppias Toivakka Mikkelistä näki Jukureiden mahdollisuudet koko Etelä-Savon kiekkoilun lippulaivana. Hänellä oli ja on intohimoa kiekkoiluun. Mikäli Kukkolalla olisi edes pieni kipinä itse kiekkoilua kohtaan, niin ei kun Toivakan pakeille vierihoitoterapiaan tai sitten pyyhe kehään, kuten olen monta kertaa todennut.\nLähetetty: 12.03.2016 22:38\nNäinhän siinä kävi, että Karjalan pojat Vuoksen varrelta tulevat Lappiin uskoakseni voitontahtoa täynnä. Tulee hikiset illat Lapin pojille, sillä Ketterässä on pelaajisto, jolla on taitoa sekä kokemusta. Liiga-kokemusta viidellä pelaajalla, joista yksikään ei pelaa lappiliigan mentaliteetilla.\nHaastetta riittää ja nyt uskoakseni on pelko perseessä niillä yltiöpäisillä optimisteillakin.\nKuten olen maininnut, niin suuri on todennäköisyys, että Ketterä vie hyvinkin ottelusarjan. Toivon sydämestäni olevani väärässä. Kohtha tuo nähhää!!\nLähetetty: 13.03.2016 00:16\nMuut veikkaukset onnistuivat mutta Akat ei menettänyt sitä pistettä. IPK meni kaatamaan Ketterän, joten mielestäni helpoin (vaan ei helppo) vastustaja Rokille nousi suoraan Mestikseen.\nJHT oli kova kuten ounastelin, voittihan se molemmat runkosarjan pelitkin Pyryä vastaan ja pienen huonon jakson jälkeen ollut aivan lennossa.\nKetterä on kova mutta silti vastustajana mieluummin ehkä Ketterä kuin JHT. Ketterä oli valmistautunut suoraan Mestisnousuun vaan koki pettymyksen. Nyt voi olla jo paineita ja pelko perseessä, joten... Mutta pitkät on pelimatkat...\nToisessa otteluparissa Akoilla on hirvittävät paineet. Jypille aivan karmea katastrofi jos tippuvat, kun taas JHT:llä ainoastaan voitettavaa.\nOnnitelut joka tapauksessa IPK:lle noususta.\nEnsikaudella Mestistä vääntävät IPK, JHT ja.......Roki!\nLähetetty: 13.03.2016 08:28\nTaisto veikkaa, Taisto veikkaa ain....ja taas nyt Juicen biisin sanoin.\nUskon niin, että kokemus voittaa kokemattoman säntäilyn. Ketterällä on juuri sen verran kokemusta, jota RoKin kokoonpano kaipasi koko kauden ajan. Taisin asiasta mainita "muutamaan" otteeseen. (tähän se Nakke Nakuttajan nauru päälle)\nJypAkatemia omaa kuitenkin sellaisia pelimiehiä, että he tietävät, kuinka tiukassa paikassa tulee pelata. Valmentaja myös jo aika kokenut kaukalokettu, joten tuskin JHT:llä on mahdollisuuksia.\nVeikkaan, että ensi kaudella mestistä pelaavat IPK, JypAkatemia ja Ketterä. Aivan mielelläni haluaisin olla väärässä ja nähdä RoKin kolmantena joukkueena, mutta pahoin pelkään sen kuuluvan sinne toivotaan toivotaan osastolle.\nMikäli Hostikka, Levokari ja Lippojoki puolustavat entiseen malliin ja Sami Ryhänen juonikkuudellaan osaa ruokkia Suutaria, Immosta, Toivasta ja kumppaneita alkavat RoKin maaliverkot soida.\nPeleissä ratkaisevaan asemaan nousee maalivahtipeli. Paavo Hölsälle lähes kaikki Ketterän pelaajat ovat tuttuja ja veikkaampa pojan mielessä siintävän pelaaminen ensi kaudella Imatralla. Näin ollen oikea valinta RoKin maalille on ehdottomasti Eskelinen.\nKohtaha tuo kaik nähhää ja jos Ketterä käyttää Anskua apuna, niin niiden halliin tulee hitoksee porukkaa.\nKirjoittelehan Taisto, kun taidat olla samanlainen "anonyymi kotikiusattu" kuin minäkin. Olisi hienoa tehdä yhteinen analyysi RoKin toiminnasta ja pelaamisesta. Foorumi sellaisen julkaisemiseen voisi olla vähän luetumpi.


Kessukeskustelufoorumi :: Näytä viesti - Karvaton Kessu\nMarianna IhmeLiittynyt: 07 Hei 2010Viestejä: 6: Paikkakunta: OuluItems\nLähetetty: Tii Syy 21, 2010 9:49 pm Viestin aihe: Karvaton Kessu\nKes�n alussa Tobiaskselta leikattiin karva lyhyeksi, niinkui kolmena edellisen�kin kes�n�, mutta t�ll� kertaa karva ei kasva takaisin. Ihon on kuivaa ja hilseilee ja kylkiin ja mahaan on tullut tummia l�iski�. Viime viikolla otetut verikokeet tuli takaisin normaalina, viel� ensi viikolla varmistetaan ettei kyseess� ole cushing oireryhm�. Kortisonia sy�d��n p�ivitt�in, mutta voiko se vaikuttaa turkkiin noin voimakkaasti?\nTuntuu hullulta menn� ostamaan takkia keeshondille mutta t�ll� turkilla ei varmasti tarkene kun ilmat kylmenee..\nLähetetty: Kes Syy 22, 2010 7:25 am Viestin aihe: T�st� mua ainakin on varoiteltu, ett� jos leikkaa karvan, niin se ei v�ltt�m�tt� kasvakkaan takaisin, vaikkakin olisi aiemmin niin tehnyt.\nVoisiko tuo liitty� jollain lailla tobiaksen muuhun l��kitykseen, saako muuta kuin kortisonia? My�skin on melko yleist� ilmeisesti, ett� jos on aloitettu uusi l��kitys, saattaa uuden karvan kasvu, eli turkin vaihto alkaa hitaammin. Kilpirauhasen vajaatoiminta on yksi mik� muuttaa karvanlaatua kennelliitto kirjoitti:\tesiintyy iho-oireita, kuten karvapeitteen ohenemista, kaljuutta ja huonokuntoisuutta sek� ihon tummumista, seborreaa ja pinnallisia ihotulehduksia\tonko teill� t�m� tutkittu? BSD (Black Skin Disease) ei ole mink��n sairauden virallinen nimi vaan periaatteessa yleisnimitys karvattomuus-/iho-ongelmille, ja syit� voi olla useita, kuten Alopecia X, kilpirauhasen vajaatoiminta t�ss�kin tapauksessa joskus, Cushing... taas on hormonaalinen sairaus, johon liittyy mustaihoisuutta, mutta en tied� voiko t�t� esiinty� my�s kessuilla? Puhun siis ihan vaan puutahein�� ja netist� muinoin luettua, eli heittelen ehk� typeri�kin vaihtoehtoja._________________Eerondaali Ivalo "Mauno" -08\nLähetetty: Kes Syy 22, 2010 1:01 pm Viestin aihe: Tobias saa siis kortisonin lis�ksi gabapentiini� p�ivitt�in, eli nekin voi siis ilmeisesti vaikuttaa turkkiin..\nOlen my�s kuullut varoituksia, ettei karva kasva takaisin jos leikkaa, mutta oli el�inl��k�rikin sit� mielt�, ett� karvattomuuden aiheuttaja on jokin sairaus, ym.\nVerikokeissa ollaan k�yty ja kilpirauhasen vajaatoiminta on pois suljettu, ensi viikkolla otetaan uudet verikokeet ja katsotaan onko kyseess� cushing.\nLähetetty: Tor Syy 23, 2010 11:07 pm Viestin aihe: Voi Tobias poloa, kyll�p� h�nt� nyt koitellaan! Kovasti voimia ja jaksamista teille!\nLähetetty: Tii Syy 28, 2010 12:46 pm Viestin aihe: Hyvin vaikea kommentoida yht��n mit��n n�kem�tt� koiraa ensin, kuinka lyhyeksi turkki oli ajeltu, mit� koira sy� yms., mutta pit�� nyt ainakin yritt��. En ole el�inl��k�ri vaan kerron vain ajatuksiani pitk�aikaisena rodun harrastajana ja kasvattajana. Iho-ongelmat saattavat johtua t�m�nhetkisest� l��kityksest�, perinn�llisest� sairaudesta tai ymp�rist�tekij�ist�, hurjan laaja kirjo. Koska ymp�rist�tekij�t ovat helpoimmin tarkistettavissa, l�htisin niist� liikkeelle.\nHyvin hoidettu ja ilmava turkkihan suojaa ihoa auringolta. Mik�li turkkia ei ole ihon suojana, se pigmentoituu valon vaikutuksesta. Siit� saattaa johtua ihon paikoittainen tummuus. Eli ihoa tulee suojata ja rasvata, jotta se pysyy pehme�n� ja joustavana. Tummia kohtia voi �ljyt� ruoka�ljyll� ja pest� muutaman p�iv�n p��st� pois, �ljyt� ja pest� taas pois. Samanaikaisesti �ljy�misen kanssa varmistaisin, ett� koira on saanut loish��d�n, esim. Stronghold-valelulius kahden viikon v�lein. Sitten tarkistaisin koiran ruokavalion, saahan se varmasti korkealaatuista, tarpeeksi rasvaa sis�lt�v�� ravintoa, Virbac Adult saattaa olla kokeilemisen arvoinen. Samasta sarjasta on olemassa my�s ns. hypoallergeeninen vaihtoehto, koska saattaahan se kessu olla vaikka allerginen. T�ss� linkki aivan perusjuttuihin: http://www.royalcanin.fi/Kissan-ja-koiran-ihon-ja-turkin-terveys\nTurkki on koiran hyvinvoinnin peili eli periaatteessa mik� tahansa sairaus saattaa aiheuttaa karvattomuutta, esimerkiksi sy�p�. Black skin disease on synonyymi alopecia x:lle, ei niink��n sairaus vaan ns. tila. X viittaa tuntemattomaan tekij��n eli tarkkaa syyt� ei tiedet�, juurisyy voi olla kasvuhormoonih�iri�, jokin muu hormoonih�iri�, kilpirauhasen toiminnan h�iri�, Cushing, mik� tahansa elimen toimimattomuus etc. Turkki l�htee tai harvenee yleens� symmetrisesti housuista, kaulasta ja valjasmerkkien kohdalta. Ero normaaliin karvanl�ht��n on selke� harjaantuneeseen silm��n eik� ainakaan omasta mielest�ni sekoitettavissa. Alopecia x:n diagnosoimiseksi ei ole olemassa yht� testi� vaan sairauksia suljetaan yksitellen pois. Ottiko el�inl��k�ri esille kastraatiota yhten� vaihtoehtona? Onko koirasi tai sen vanhemmat phpt-testattu?_________________Nanna Johanna Koskinen\nLähetetty: Per Lok 01, 2010 12:44 pm Viestin aihe: T�n��n tuli Tobiaksen verikokeiden tulokset ja syy karvattomuuteen, Topilla on addisonin tauti. Uusi l��ke aloitetaan heti ja muita l��kkeit� jatketaan entiseen tapaan. Tobiaksella ei ole onneksi ollut muita oireita addisonista, kuin karvattomuus, eli voisi siis sanoa, ett� ollaan oltu onnekkaita. Addison voi oireilla aika rajustikkin jos p��see kriisitilaan. Nyt siis jatketaan el�m�� normaaliin tapaan ja kontrolleissa k�yd��n ainakin aluksi kerran kuukaudessa. Toivottavasti my�s turkki ehtii kasvaa ennen pakkasia Kiitos kaikille !!\nMarianna ja Tobias\nLähetetty: Per Lok 01, 2010 1:16 pm Viestin aihe: Voimia ja uskoa parempaan Tobiakselle ja sen sinnikk��lle em�nn�lle! Huonolla tuurilla voi noinkin isot sairaudet kasaantua, mutta onneksi hoitoja l�ytyy, ett� el�m� on kuitenkin el�misen arvoista!_________________Erja Kokkonen\nlahtiti1Liittynyt: 12 Syy 2009Viestejä: 6: Paikkakunta: PorvooItems\nLähetetty: Tii Maa 08, 2011 12:11 pm Viestin aihe: Hei,\nmun laittama ilmoitus Addisonin taudista l�ytyy Kasvatuspalstalta jonne se Keskustelupalstalta v 2009 siirrettiin.\nVuonna 2009 syksyll�h�n Wilmalla todettiin t�m� Addisonin tauti. Reilut puol vuotta meni ennenkuin l��kityst� ( Prednisolon ja Florinef ) saatiin johonkin asemiin.. Karva ei ole kasvanut takaisin, itse asiassa sen peppu , maha ja kainalot ovat paljaat ja karvapeite muutenkin ohentunut... Viime vuoden lopulla todettiin sitten my�s kilpirauhasen vajaatoiminta johon alkoi saamaa my�s l��kityst� ( Forthyron ). Noita kokeitahan on otettu reilun vuoden aikana n kerran kuukaudessa mut nyt vasta sitten todettiin tuo kilpirauhasen vajaatoiminta. Karva ei edelleenk��n kasva.. Selk��n tuli jokin aika sitten melkein paljas kohta jossa rupimaista hilsett�. Noh, kuinka ollakaan, niin Wilmalla on nyt sitten my�s Cushingin - tauti joka johtunee Prednisolon kortisoonista jonka antamista ei ole voitu lopettaa/v�hent��,mut nyt sit� sitten v�hennet��n ja Forthyron l��kityst� vahvistettiin.. Nyt ootellaan mit� tapahtuu.. Muuten Wilma voi hyvin.. Ei ole sit� ontumista ( koputan puuta ) tai halvaamis oireita onneks ollut..Pirte� ja energinen.. Ett� t�ll� menn��n nyt sitten eteenp�in.. Kev�t terveisin\nLähetetty: Per Maa 11, 2011 11:25 am Viestin aihe: Ei ole Wilmallakaan helppoa ei. Miten Tobias nyt jakselee?\nKehottaisin l�hett�m��n Addisonin tautia sairastavien ja muitakin sairauksia sairastavien kessujen sairaskertomuksen Kessuyhdistyksen jalostustoimikunnalle, puheenjohtaja Outi H�llille. T�m� on arvokasta tietoa rodun jalostukselle. Addisonin tauti voisi olla my�s tulevien jalostusp�ivien yksi puheenaihe. En ole siihen pahemmin t�rm�nnyt kasvattajanurani aikana, mutta olisi hyv� tunnistaa oireet._________________Nanna Johanna Koskinen\nmariannaihmeLiittynyt: 29 Elo 2009Viestejä: 1: Paikkakunta: Seattle, WAItems\nLähetetty: Tii Maa 15, 2011 11:54 pm Viestin aihe: Onpa tosi ik�v� kuulla, ett� Wilmalle on sattunut kaikki n�m� mahdolliset sairaudet, mit� Tobiaksellekkin ep�iltiin Sit� on niin k�det�n olo, kun koira on sairas ja itse ei asiaan voi vaikuttaa muuten, kuin kuljettamalla sit� l��k�riss� ja antamalla l��kkeit�, toivoa, ett� taudit pysyy kurissa. Toivottavasti Wilma pysyy t�ll� l��kityksell� kunnossa ja mit� olen muiden addison/kilpirauhas/cushing koirien omistajien kokemusksia kuullut ja lukenut, niin olen ymm�rt�nyt, ett� koira voi el�� pitk��nkin kun l��kitys saadaan kohilleen Me todettiin el�inl��k�rin kanssa, ett� meid�n ei kannata kontrolleissa k�yd�, koska florinef l��kityst� ei voi lis�t� syringomyelian takia. Florinef pahentaa syringo oireita ja siksi menn��nkin minimi annoksella. Prednisolonia sy�tiin jo ennest�� syringoon ja sit� siis jatkettiin samaan malliin kuin ennenkin. Karva ei ole kasvanut takaisin ollenkaan ja meill� onkin ollut paksu takki kovassa k�yt�ss� joka p�iv� Iho on tosi kuivaa ja hilseilee. T�h�n olen todennut parhaimmaksi hoitokeinoksi rypsi�ljy� iholle ja sitten pesulle. �ljy j�tt�� kivan kerroksen iholle vaikka sen pesee pois Herk�n mahan takia mit��n ylim��r�ist� �ljy�, ym. ei ruoan sekaan laittaa.\nAinakin addisonissa kaikki tulehdukset paranee hitaammin kuin terveell� koiralla, koska oma immuniteetti on niin heikko. Pienen haavan takia jouduttiin my�s k�ym��n l��k�riss�, kun se ei itsest��n alkanut paranemaan.\nTobiaksesta ei muuten edes huomaisi, ett� se sairastaa. Pirte� kuin peipponen ja jaksaa k�yd� pitkill� juoksu lenkeill�kin Ainoa haittapuoli jatkuvassa kortisonissa on se loputon ruokahalu ja pohjaton maha. Nyky��n t�ytyy kaikki ruoka nostaa kaappiin, ettei p��se varastamaan p�yd�lt� kun silm� v�ltt�� meill� on jo muutama kakku ja kokonainen sis�file "vahingossa" pudonnut p�yd�lt� suoraan Tobiaksen suuhun :D\nT�ss� on oppinut el�m��n p�iv� kerrallaan ja niin kliseiselt� kuin se kuulostaakin, nyt sit� nauttii niist� normaaleista arjen asioista mit� tehd��n yhdess�, jopa ne y�lliset ulkoilut 30 asteen pakkasessa ei en��n tunnu niin pahalta :D Olenkin miettinyt, ett� jonkinlaista reklamaatioita teen Tobiaksen tilasta jalostusyhdistykseen. Tuossa syksyll� sielt� tulikin sopivasti joku kysely ja t�yttelin sen ja laitoin postiin. Taidanpa silti laittaa viel� sairaskertomuksen erikseen sinne, jos se edes yht��n auttaa taudin karsimisessa ja jos sill� voisi v�ltt�� Tobiaksen ja Wilman kohtalon.\nPaljon jaksamisia ja voimia Wilman perheelle ja Wilmalle! Marianna


Mitsubishi vetäytyy aavikkoralleista - Vemic Auto / Mitsubishi\nMitsubishi vetäytyy aavikkoralleista\nke, helmi 04, 2009 08:04 CET\nMitsubishi Motors on päättänyt vetäytyä aavikkoralleista tehdastiiminä. Dakar-rallin 26 vuoden aikana 12 kertaa valloittanut merkki on vallitsevassa taloudellisessa tilanteessa päättänyt suunnata aavikkoralliprojektin vaatimat resurssit tuotantoautojen kehitystyöhön. N-ryhmän tuotantoautoilla tapahtuvaan kilpailutoimintaan ja yksityistallien aavikkoralliohjelmiin päätöksellä ei ole vaikutusta.\nMitsubishi on pitkäjänteisen työn myötä noussut vuosien mittaan Dakar-rallin eniten voittoja haalineeksi merkiksi. Vuosina 2001 – 2007 Mitsubishi voitti maailman rankimmaksi mainitun aavikkorallin seitsemän kertaa peräkkäin saavuttaen samalla arvokkaan määrän tuoretta teknistä tietoa tuotekehityskäyttöön. Aavikkojen ja arojen rankoissa olosuhteissa käyty kilpailu on yli kahden vuosikymmenen ajan auttanut Mitsubishia kehittämään maailman parhaita nelivetojärjestelmiä, joiden antamista eduista ja toimintavarmuudesta voivat jokapäiväisessä liikenteessä nauttia Mitsubishi- kuljettajat ympäri maailmaa.\nInsinöörit siirtyvät siviiliautojen kehitystyöhön\nMitsubishin Japanissa sijaitsevassa Okazakin tuotekehityskeskuksessa aavikkorallien parissa työskennelleet 20 insinööriä siirtyvät uusien haasteiden pariin yhtiön sisällä. Valtaosa tulee vahvistamaan MIEV- sähköautojen kehitystyötä ja osa siirtyy kehittämään N-ryhmän Lancer Evolution- tuotantoautoja.\nKilpailutoimintaa Ranskassa pyörittänyt Mitsubishi Motor Sports SAS jatkaa toimintaansa pienellä miehityksellä toistaiseksi keskittyen palvelemaan yksityiskuljettajia heidän varaosatarpeissaan. Yhtiö on vuosien varrella rakentanut kymmeniä Pajero- ja L200- aavikkoralliautoja yksityiskuljettajien käyttöön.\nN-ryhmän kilpailutoiminta jatkuu\nAavikkoralleihin suuntautuneen panostuksen jäädyttämisellä ei ole kielteisiä vaikutuksia N- ryhmän tuotantoautoilla eri markkinoilla tapahtuvaan kilpailutoimintaan. Mitsubishi Motors tulee edelleen panostamaan N-ryhmän Lancer Evolution- autojen kehitystyöhön ja kilpailuosien valmistamiseen sekä näiden markkinointiin maahantuojien kautta.\nSuomessa Mitsubishi on valloittanut N-ryhmän merkkimestaruuden 17 kertaa peräkkäin. Team Ralliart Finlandin ilmoittamat kuljettajat Juha Salo ja Kosti Katajamäki ovat Suomen mestaruussarjan kaksoisjohdossa tämän kauden avausrallin jälkeen.