Kirjoita hänelle runo uudelle vuodelle - Ikävä - Suomi24 Keskustelut\nKirjoita hänelle runo uudelle vuodelle\nOmin sanoin, ei kopioiden . Hänelle , jota kaipaat.\nIdea aiemmalta avaajalta, joka jostain syystä ei ollut kirjoitellut rakkaalleen runoja\nMitä hassumpi runo sen parempi\nÄrsyttääkö sinua rakas kun kesällä laivalla seilaamaan ajattelin mennä samalla muita veivaamaan 🤣🌹, runous ei valitettavasti ole mun juttu mutta ehkäpä se rukous sinulla on hallinnassa kun minä käyn Tallinnassa ja sen jälkeen sinut heivaan kohti taivaan tuuliin kun rakastuin minä toiseen _žjuuliin ja meillä on on onnellinen loppu kun sulla oli niin kova hoppu pettää minua muiden kanssaan niin annoin sun veljelle mahdollisuuden danccaa bileissä monttujen 🤣🤣🤣🤣🤣🤣👏🏿👏🏿👏🏿👏🏿👏🏿👏🏿👏🏿👏🏿\nRauhoitus nyt vähän\nKarkuun nyt et juokse.\nNiin kauan mua piirittänyt olet.\nVai menikö pupu pöksyyn.\nKarkuun vaan juokset.\nTuliko pelko et lupaukses kaikki lunastan.\nIhan ekaks häät maistraatin.\nSitten hääkakut kummallekin omat.\nSeksiä hellää ja toisen huomioivaa tarjoot\nJokainen liikenevä yhteinen hetki.\nMun tahtoon alistut ja elämänmuutoksia teet.\nKaikkeen minä edellä meet ja ennen kuin huomaatkaan oot kotivanhempi joka meidän\nBeibiä hoitaa ja hyysää mun töissä ollessain.\nMitä ihmettä karkuun kaikkea sitäkö nyt juokset vain.\nRakas 🤣🤣😘😘😘😘😘😘😘😘😍😍😍😍😍😍😍😍😍😍😍Olen ikuisesti vain sinun omaisuutta ja toi on nii totta että me ollaan yhdessä ja huomataan että meillä on kohta jo lapsen lapsia\nOlethan sä melko hölmö\nJa vielä enemmän pölhö.\nKäytöksestäsi puuttuu kuri\nOlethan melkoinen susi.\nPapanasi yksin keräät\nMinä nallukan vierestä herään.\nEnsi vuotesi olkoon hyvä\nJos silloin löytäisit onnen jyvän.\nMinulla on kaunis umpisuoli\nUusi vuosi, uusi lupa.\nJoko meillä yhteinen tupa?\nTai hetkeä hassua monta,\nmolemmilla kasvoilla lunta.\nKatseissa yhteinen kipinä,\nja peiton alla hurja vipinä?\nMeillä yhteinen alku uusi,\nellei kaadu koko kuusi,\njos liikaa kerralla kurkottaa,\neikä riitä nakit ja muusi.\nGourmeeta laitan sulle kyllä,\nkunhan pidät lämpöäs yllä.\nPusu kelpaa aina mulle,\nriittää niitä myös sulle.\nerotiikkaa tai Hiltusta.\nValita aina nainen saa,\nkumpi onkaan mieluumpaa.\nOtetaan erotiikkaa 🌹\nSuoraan asian käydään siis,\nPidetään yhdessä hellettä,\nkosteina hiestä, ai että.\nRajua menoa, akrobatiaa,\nIlman toista ei ole makiaa.\nHyvää Uutta Vuotta sulle.\nnimeni on Ninni\nmuttet sinä minua\njos oikea oisin\ntäällä et sitä tiedä\nenkä enempää siedä.\nJoskus oli ilot\nnykyään vain kilot\nennen olit muru\ntänään vain suru.\nMielessä on ollut viha\nja sinulla vain liha\nOlit mulle tärkeä\nKohta on uusi vuosi\nja tässä alkaa toinen kuosi\nSie jäät someen\nja mie mään homeen.\nSie olit aika veli kulta\nsiks saat tän multa\nsiut kyllä aina muistan\nvaikka täältä nyt luistan.\nethän sure suotta\ntäällä riittää naisia\nOlet kaikkein rakkahin, mieleen painuvin. En saa sua mielestäin, kun sua aina mietin näin. Hymys iloisen kun nään, oon hirveen hämillään. Jos saan suudella sinua, et jätä heti pulaan minua. Elämme parhainta aikaa, kun pienten äänet kodissamme raikaa. m>n\nKylläpäs mun ludem 🤔 osaa runoilla ja takiaisen olisi nyt aika hyvä syy oppia rukoilla, ettei ludem kulta tarkoita tuota kun sillon särkyy sydän multa ja ei lotta kuitenkaan siihen luota, etten itseäni joka ilta humalaan juota kun itken mun rakkaan vaimon perään ja muille raivoon ja huudan etten ikinä rakasta ketään muuta kuin mun omaa kultaa ja jos joku ei meidän suhteeseen luota, ei ihme jos päälle tippuu muutama metri multaa. Mun ja ludemin suhde on pysyvää ja Onni tää on niin ihanaa ja kestävää. Vaikka vuodet vaihtuu ei se saa meidän tunteita haihtuu. Rakkaudella ludemin ikioma takiainen ludemille tämän runon rustasi. 🌹🌹🌹🌹🌹🌹❤❤❤❤❤❤Ludem, vain sinua minä rakastan, älä koskaan unohda minua.\nNämä sun kirjoitukset ovat raskaita tekstejä ja vaikka ne sulle ovat tärkeitä niin niissä ei oo oikeesti päätä eikä häntää lukijalle ainakaan. Tai jos voit valaista näiden ytimen niin kerrothan sen selkokielellä.\nRakas kyllä se multa ennen pitkään\nPäälle tippuun jokaiselle meistä ei\nSun sitä tarvitse avittaa lain.\nKuinka mä tiedän ettei sulla\nhumalaan juonti maistu vaan\nvaikka syliisi mut täysin saisit.\nVakuuta mut että hyväksi meille\nMolemmille yhteiselomme ois.\nMene lääkkeines muualle dorka.\nRakas kulta 💖💖💖💖💖💖💖, en tietenkään anna kenenkään sammuttaa meidän rakkauden tulta, jolloin on hyvä muistaa mun hokema siitä että silloin voi tulla muutama ylläri multa, ja kaikki sun kokema suru, kertoo siitä että vaikka olenkin sun kulta muru, niin en ole pystynyt vastaamaan sun tunteisiin, mutten siltikään turvaudu ikinä huumeisiin, eri juttu jos joku tarjoaa muutaman napsin saatan maistaa ja todeta että olipas hyvää mutta rakkauteni ludemia kohtaan on sen verran syvää etten ongelmia ratko muulla tavalla kuin todeta etten enää ikinä katko kenenkään päätä vaan muutan käytöstäni hyvään suuntaan ja todistan sulle ettei sun tarvitse tuntea mitään muuta kuin minun rakkautta ja turvallisen olon seurassani, ja olen siis tosissani että haluan onnen sinulle antaa ja jossain vaiheessa saat kantaa maassasi meidän yhteistä vauvaa. Jottei mun tarttis enää tuntea kauaa mitään pelkoa siitä missä menet kun töissä olen.\nTykkäsin mä vähän susta,\nSä et tainnut tykätä musta.\nAina vieläkin joskus ootan,\nVaikka sen tiedän turhaa olevan.\nOnkohan mut noiduttu,\nKun mielessäni olet kuin sidottu.\nSydämeeni muutit pysyvästi ja\nSe on melko raskas rasti.\nTurhaan on mielesi musta, koska tykkään niin paljon susta.\nNo kirjoitetaan sitten kun muutkin. Kun ei sentään laumamaan tarvi alkaa:\nen kuvailla possuja\nOn sulla housuissa melkoinen pommi\nTänne asti haisee rommi.\nHaisuli kun puussa menee\nMuut lähtee meneen\nKepposia kun suunnittelet\nMinä lujaa karkuun menen.\nKiltiksi sun pitäis muuttuu\nKuka siihen voisi puuttuu.\nAuttaisikohan siihen suukko\nVai tulisiko sulta puukko.\nTämä puukkojuttu paras, heh!\nJulkaisen tämän vanhan, jonka kirjoitin hänelle 30.12.2017. Runosuoneni ei ole pulpunnut viime aikoina.\nOmistettu eräälle, jonka kohtasin elämän virrassa.\nUutta elämää opettelen,\nsiinä ei ole eilistä eikä huomista,\nei ollut paljoa annettavaa,\neikä mitään arvokasta tuomista.\nItseeni pysähdyn, kuulla kai saan,\nmitä olen ollut\nja mitä ympärilleni jaan,\nkäytetyt keinot jätän vuoteen vanhaan\nEivät onnea tuoneet,\neivät liioin mielenrauhaa,\nloputtomasti vaan samaa,\nRuukkuni täytän raikkaalla vedellä\nja sitä hellästi mukanani kannan,\nehkä siitä riittää sinullekin,\njotakin parempaa, mitä annan. ☆☆☆\nLopen tuli torttua\nPommit kilvan paukahtaa,\nuutta vuotta näin toivottaa.\nViestiä, ilon, vapauden,\nvuoroin ulvahtaen, vuoroin paukahtaen\nKertoivat meille pamahtaen.\nOpetus vuoteen uuteen on käsillä juuri,\ntärkeysaste hyvin suuri.\nEi kannata paukkuaan pidättää,\nvatsassa turhaan idättää.\nAntaa pyllys tiuhaan paukkua\nEi pidä kenkään siitä haukkkua.\nPhiuuuf sanoi paukkumies,\nRätätätää, yhtyi kuka ties muukin mies.\nIkkunan voi aina aukaista\nJos toisen pakko on laukaista\nJoskus pieru pakko on päästää\nAntaa vain mennä eikä säästää\nKun on maistunut hernerokka\nPitääkö vai pettääkö pokka.\nTuossa on tuo hippopotamuksen pieru, ilo irti pienistä asioista, tai no onhan tuo aika iso jo.https://youtu.be/PSKQ3ZNQ_O8\nJoskus mietin vuorovaikutusta,\nMistä oikein halusitkaan keskustella,\nmitä haluat sanoa minulle?\nHarvoin näin oon sanaton\nkun jälkeen sun, mies munaton.\nVain pesää vailla olitkin\nsen tajusin ma vasta\nkun jätettyäs mun\noli ainoo mielessäsi pyhimpäni mun.\nSen ruikuttaissas römpsää esiin toit,\nja että kelpaa vulvain kunnes löytyy vakitorttu uus.\nToivon että tänä vuonna tulee sulle\ntorttuun toisen uuteen tilaisuus,\nja että vehkeitäs tyrkyttäis et mulle\nainakaan ilman maksuu.\nEn tahdo olla hor*,\nvaikk harhoissasi itselles teit musta sellaisen.\nAntoisampaa vuotta sulle parempaa,\nmutt muista kättäs jatkossakin käyttäen\net kuppaa saa.\nSää oot söpö vaikka ootki höpö.\nOotkohan sä kuumakalle\nJonkun ikioma nalle.\nMielelläni tulisin sun alle,\nTaidan kuitenkin vain mennä peiton alle.\nPanssariaan kantaa hyönteinen tuo,\nsuojanko kilpi tuo antaa vai\nesteen suuren tunteelle luo.\nAlhaalla mullassa tarpoo hän,\nmut ylhäällä sievo korento kantaa kevyen elämän.\nKorennon söi lintunen\nja tapauksen näki kuorianen,\nja jatkoi matkaansa ja mietti\nTässä ajatusta 👍\nParoni Eugen von Lahtinen?\nSut eka kerran tavatessani, tunsin suudelman kuuman huulillani.\nAutossani mun havaitsin kuuman katseesi sun.\nSuudelma vei mut heti mennessään,\naikoihin en ollut tuntenut kiihkeempää.\nIntohimo välillämme oli kosketeltavaa, mutta harmikseni huomasin sen olevan vain minun tuntemaa.\nOlisin halunnut muutakin, mutta sekin kaatui vain tunteeseeni mun.\nVaikeaa oli luopua ajatuksesta siitä, etten koskaan suo omakseni saisi.\nKädestäsi sun olisin halunnut pidellä, mutta toive tää oli vain minulla.\nEhkä mulle jossain se oikea on, olisin halunnut vain olla sun.\nOttajia paljon oli, yhtä vain mun sydämeni omi,\nmut sekin sit meni ohi, siitä toipuessa meneekin tovi, jäi mun sydämeeni pieni lovi.\nEn mää tänään jaksa\nHiljaisuus vain ympärillä, mitään ei ole mielen päällä. Parempi vain mykäks alkaa.\nSiitä ainakin joku pitää.\nParempi jos ensi vuosi ois ja jonkun toisen kainalon mulle tois\nKirjoittakaa lisää, nää on kivoja\nEn kirjoita. Ihan sama. Jos se nainen ei tule vaimokseni niin ihan turha on runoja rustata. En halaa peittoa tai tyynyä. Ei ole unilelua. En katsele naisten kuvia, en mieti naisia. Olen vaan onneton niinkuin on syytä olla kun on erossa rakkaastaan.\nOnko sulla ikävä rakas? Mulla on..\nNiin kauan kun et ole seurassani, niin en puhu sulle mitään. Kaipaan.\nHyvä mies, ota yhteyttä häneen, oikeassa elämässä. Täällä et häntä vaimoksesi saa. Aloita varovasti, koska aina se ei osu suurista tunteista huolimatta molemmin puolin. Pidän peukkuja ja toivotan rohkeutta!\nSydämeni ikiajoiksi suljen ja tietäni yksin kuljen. Taivaalla näen pienen tähden ja sitä kohti lähden.\nOlit sä vaan itse piru, mutta siitäpä kasvoi mulle sisu. Tähdeksi vielä joskus muutun ja silloin multa ei puutu mitään ja siitä et onneksi tiedä mitään.\nKuin lento sudenkorennon, tämän ihmisen ajatus on 👍\nKiitän. Tais tulla tällä kukkahattrunotädillä illalla hörsittyä muutama lasi liikaa viiniä niin jostain kumman syystä tänään ei yhtään enää runoiluta. Ei puolen virtuaalisilkkilankakerän vertaa. :D\nTaidat olla kiukkupussi,\nehkä siksi kun olen rupsu.\nMistäs sulle pupu löytyis,\nKauheeta jos kurppaan tyytyis.\nIsot tisut misul olis ja sen botoxit sulle kalliiks tulis. Siitä sulla hyvä mieli, onhan teillä yhteinen kieli.\nEi tässä ajatus itsellä juokse kun televisio pauhaa ja radio soi kovalla!\nUlkona raketit paukkuu\nNiitä koiraparat haukkuu\nTina veteen solahtaa\nEnsi vuotta se ennustaa\nTulispa kaikille hyvä vuosi\nSiinäpä paras elämän kuosi\nÄlä jätä palavaa kynttilää vakan alle\nmuuten tulee soitto palokunnalle\nPalava kynttilä vakan alla!\nSiis ihana runo tämäkin ja kaikki\nKärkesi ties mihin uppoo, toivottavasti et koskaan tarvi suppoo.\nOnko kiva olla h*r*.\nJa ehkäpä vielä tautinen poro.\nKiisselit kun keität, sillä ei oo välii ketä sillä peität.\nJostain syystä huono olo, mut mähän oon vain polo. 😏\nKuollut kana ei elä\nt. Dr. C. Hicken\nOlet ollut mielessäni tänä syksynä\nja kaikki tekemiset\nja varsinkin tekemättä jättämiset.\nKoskaan ollut niin vaikeaa\nja tuskin koskaan onkaan\nKun olit niin lähellä,\nkun sen yhden kerran kännissä\nen kyllä muista mitä\nmutta hyvin meni\nItsehillintä on taitolaji\nSen yhden kerran kun pidin kiinni kädestäsi\nsinulla oli lämmin iho\nTämä on muisto oikeasta elämästä, yli 10 vuoden takaa. Melkein toivoisin , että hän löytäisi tämän\nVoi löytääkin, täällä kumpikin silloin pyörittiin, vaikka asiasta ei koskaan varsinaisesti keskusteltu :D Kun kerran nolona ihan vähän\nJos näät tämän <3\nEn ole koskaan unohtanut sinua\nAnnat hyvän esimerkin sille, että jos ei toimi ajallaan, jos ei uskalla tai pelaa, sitä pohtii vielä 10v päästä.\nKoskaan ei ole myöhäistä yrittää!\nTahtoisin mä viestin laittaa, mut\nTällä kertaa se kuuluisi sinun laittaa.\nPitkä jono sulle viestejä pukkaa,\nVoi minua tyttörukkaa.\nEi sitä viestiä koskaan tulekaan.\nHyvää uutta vuotta. 🔊\nnuorruit 10 vuotta\nMiksi sen pitäisi olla hassu runo?\nMinulla saattaisi olla paljonkin runonpätkoä sanaisessa arkussani, mutta enpä aarteitani tänne postaa. On nimittäin tullut huomattua, että ammattilaiset on kovia ja häikäilemättömiä varkaita, mitä tulee luovaan sanataiteeseen.\nNeuvon muitakin harrastelijoita säästämään helmet omaan käyttöön.\nAloittajan esittämä viaton pyyntö saattaa olla epätoivoisen laardipepaisen teosto-tuotolla elävän, suht lahjattoman pyrkyrin koukku.\nJoo, aloittajalle: kaiva napaas ja syö se nöyhtä!\nPaukuttelet vain kunnolla, se helpottaa 🤔🙄😄\nNo minä tämän laitoin ja ihan ilman taka-ajatuksia. Älä laita helmiä tänne\nVuoden kovin pelimies\nOnko käynyt flaxi vieläkään\njonkun toisen kaa,\nVai annoitko vain turhaa olettaa\nettä kaikki allas lakoaa.\nMillainen Don Juan\npyrkii aina uudestaan\nkäytettyä loppuun ajamaan\nkun uutta värkkiä\nei patjaks vuosienkaan\nNyt oot hiiri\net oo enää ohjaksissa.\nUita päätä, uita kärkees\nälä käytä muassa järkees.\nvalhees vielä minuun\nyhtä monta kertaa\nkuin kiero nakkis minuun.\nhuuleni haluavat tutkia\nihosi jokaisen neliösenttimetrin\nkun kätesi ovat sidottuna sänkyyn\nja suusi kapulalla suljettu\nen kysy haluatko\nunissani olet jo\nVoisin kokeilla Ladyn palveluksia,\nremmejä ja kapuloita.\nMua kurittaa saisit,\nhellästi ja lujaa sen tekisit.\nOrjasi talven keskeltä\nKatkeruus on melko karvasta...\nKirjoittanut useita palstalle jonne ne kuuluu. Tänne hurumestaan en kauniita sanoja hänelle viesti, tietää ja vaistoo.\nHyvää uut vuot, tänne jos ei eksyis huomenna suot. Menis ei hukkaan turhaan mont vuot. Sulkea kannattaa siis koko paska, toivottelee täält nyt lähtevä jaska 👋\nOliko kiva vähän leikkii, kaikki aina onkin feikkii.\nPelejä on monenlaisii, onko sillä mitään välii.\nMitäpä minä turhaan skriivaan.\nRuudussa näkyy pelkkää viivaa.\nVuosi kun vaihtuu palstan suljen ja sen jälkeen\nyksin ajatusteni kanssa kuljen.\nSe nyt vain on totuus,\nTunteiden elättelyllä täällä on tärkeä osuus.\nMitään tapahdu ei oikeasti ikinä,\nKantautuu täältä vain karmea vikinä.\nNo mutta nyt tuli hyvä ja tiivis määrittely :) Hienosti sanailtu\nEipä tänne tehnyt mieli suuremmin kurkistelemaan. Uuden Vuoden odotus, toivoa tuovaa. Hyvää Uutta Vuotta !\nKäsi etsii kättä,\nyksin kuitenkin jää.\nja se jää elämättä.\nTaivaalla kirkas tähti loistaa,\nse muistuttaa mitä on rakastaa,\nkuin vain uskaltaa..\nHienoa ja koskettaa syvältä. Kiitos!\nKietoudut elämääni, tavalla, jota kuolevaiset kutsuisivat tuttavuudeksi. Molemmat tiedämme, että rakastamme toisiamme, vaikka emme ole vielä kokeneet lihallisia himoja. Sen huomaa katseista ja eleistä. Itse en ole niin seksuaalinen enää, että välittäisin kokeilla, mutta mielikuvitus on isompi voima.\nOlet aina salainen rakkaani, vaikka katsoisin taakseni näkisin vain sinut.\nOlet aina salainen rakkaani, vaikka joku sinua luulisi taakakseni.\nOlet aina salainen rakkaani, vaikka ajatukseni tasolla.\nOlet salainen rakkaani, vaikka päättäisin luovuttaa.\nOlen salainen rakkaani, vaikka sinuun on järjettömän vaikeaa luottaa!\nOlet salainen rakkaani, vaikka juottaisit\nOlet salainen rakkaani, vaikka hullaannun sinusta aina!\nSalaisesti silti realistisesti, hyvää uutta vuotta olkoon ensi vuosi parempi?!\nEn haluaisi olla mikään salainen rakkaus sinulle vaan ikuisesti uskollinen olisin sulle jos suostuit vaimoksi mulle.\nNiinpä niin, muut tuolla onnessaan juhlii ja hilluu ja minä en saa ludemilta edes p..... 😭😭😭😭😭😭\nToivon, että toiveesi toteutuu 🥰\nKotona oon ollut rakas. En mä missään hillu. Hyvää yötä rakas.\nHyvä, ettet missään hillunu. Kotosalla olin mie itekin.\nJos lumesta ukon rakentaisin, sinunlaisen, niin kaitaluisen, pysyisikö pystyssäkään tuo luminen liru, jolta puuttuu esikuvansa tuli sekä sisu, kuusen vai katajanko rungon laitan rangaksi sen, taipumattoman, miehen, niin kylmän, lumenlaisen.\nTäytyy sanoo, et toivottavasti mies tajuu ottaa jalat alleen, ettei jää sun kans syntyjä syviä mietiskeleen.\nPelkäät että sulaa kevään tullen?\nhaparoiden pystyss pysyen\njuosta ei voi kenties ?\nTää mies jos ottaa hatkat\njää muistoks runko katajan\nja vesitippaa sulanutta pari.\nPorkkanan jos nenäks pistit\nse syödä kannattaa\nmoisen luihun vuoksi ei hullukaan\nruokaa nokaksi turhakkeelle\nkaikista maailman miehistä\nvalitsin juuri sen\njonka mielestä olen\ntylsä tavallinen neutraali\nlyhyt ruma pullukka\njonka voi jättää\nparisängyn toiselle reunalla\nVittu tätä elämää,\nEdelleen mietin kuka oikeasti olet.\nOnko sinussa se mies, johon heti ensi suudelman myötä rakastuin ja jota edelleen ajattelen?\nVai oletko vain korea kuori ilman todellisia tunteita ja syvempiä ajatuksia?\nEipä sen väliä.\nOlet mitä olet, olit silti minulle merkityksellisin.\nTeet mitä teet, pysyt silti aina ajatuksissani.\nOlet kenen kanssa olet, toivon silti sinulle kaikkea hyvää.\nJoskus halusin vihata sua, mutta yhä rakastan.\nHalusin monesti unohtaa, mutta yhä täytät ajatukseni.\nPaljon olisi vielä kysyttävää, mutta yhä vastauksia vaille jään.\nVaikka et minua rakasta, enkä kaikkia tekojasi hyväksy, annoit minulle kaikkein tärkeimmän.\nKiitos vielä siitä. 🖤\nTiedätkö sen laulun, meni jotenkin niin, että älä koskaan ota runoilijaa luoksesi asumaan,,, Tä'ssä sinulle viimeinen runo, lievästi viinihöyryissä vielä, melkein selvin päin. Miehelle pohjoiseen naiselta samasta kaupungista. Pärjäile, Jatkan itsekin matkaa\net sinä oikeasti tule\nolit täällä tänäänkin\nÄlä stressaa tästä , meni ehkä jo kiusaamisen puolell, olen pahoillani . Elä elämääsi ja ole onnellinenl Minua ei tarvitse juosta karkuun, olen vaaraton . Lievästi pervo, mutta täysin harmiton. Kaiken varalta poistun näiltä palstoiltal Miehelle Ouluun tämä\nKun silmissä painaa uneton yö\nVärssyn teko raskas on työ\nVaik sydän kuinka hänelle lyö\nJa viel järkeäkin tuo tunne syö.\nVoi voi sinnuu piippelimies\nEes taas veivaat\nluulet ainut päällä maan oot, kenties?\nTuollaiset heivaan tieltä pois\npysyvämpi mies aina parempi ois.\nTosimies leiki tunteilla ei,\ntulevana vuonna näet kenties,\nkunnon mies sun pesäkolosi vie?\nTarjolla miestä on monenmoista\nniinkuin on kengänkuluttajaa\non kakstahtiahtii ja bensalenkkarii\nmutt ei kaltaistas toista oo keikarii.\nKolata enimpiä edestä saa\nmutt se ei tee mistään helpompaa.\nKun yli oon päässyt metkuistas kokonaan\njoku kunnon mies musta vaimomatskuu saa.\nMerkitsee sisältö ja aidot tunteet vain\nei suuret sanat,\njoill takuuta oo ei lain.\nNiinkuin siat etsii tryffeleitä\nMinä haen sua\nMä soitan skebaa keikalla\nJa koitan rauhoittua\nJa sen ruman apinan\nSä karannut oot luotain\nNäin käydä voi jos pelaa lailla sun\nEhkäpä posetiivinsoittaja on\narvoinen sen että häneen rakastun\nEhkäpä orkesterin apina\non tulevalle miehelleni tärkeä\nmuutenhan sen mukaan ottamisess\nei oisi järkeä.\nMinulle sinä puhut ylitettyäsi joen / Tässä ei ole mitään hassua\nNäkökenttäsi silmissäni, hermostosi sykkeessäni / Minä tiedän\nkuin voikukka niityllä tai tunkion\nTykkään tästä. 💜\nSinä olet kirjoittanut enemmänkin, olettaisin? Upea ja pysäyttävä runo. Sinun kannattaisi lähettää tämä miehelle tai naiselle, jota kaipaat. Hirmuista haaskausta, jos tämä ja muutkin ketjun runot jäävät vain hetkeksi nettiin pyörimään ja sitten katoavat, ilman että oikea ihminen saisi tekstin lukea\nhttps://m.youtube.com/watch?v=0DQ5LRmT9f0 .. Post Scriptum..\nHalleluja kuuluu laulaa neljä kertaa ennen aamenta - tällainen huomautus vain😊🙌🏻\nSuutelin mä olutpulloa\nVaik ois pitänyt sua sulloa\nEhkä uusi vuosi parempi ois\nSua sylissä pitää vois\nKahvia kun yksin juon,\nJokin taas sinut mieleeni tuo.\nLuoja jos minulle jotakin suo,\nOlisipa se sylisi tuo.\nVanha vuosi takana päin,\nJotain hyvää edessä päin.\nJo tähden näin kolmasti tuikkien\nSilloin tiennyt ei ihminen silmien\nRinnassa kuitenkin jotakin kaivaten\nKahta talvea eespäin on tultu\nMoni huutaa perään tuo hullujen hullu\nJos oisin sulle ässä\nNiin miksi mä oon tässä\nViestinkö sait multa\nTahtoisin olla vain justiins sun kulta\nVaikka ( cover sek loso)\nVaikket luottaisikaan, es minunlaisiinkaan\nVaikket nää, meit yhdessä\nanna ees mahollisuus\nVaikka muut tarjoisikin, kaiken ja vieläkin enemmin\navaa ja päästä mut,\nvaikka tiemme kauas vie, haaveeni mun ne oikaisee\noon valmis lentämään\nVaikka hulluiks haukutaan ja kaikki tuijottaa\nei kovin nöyrää olekaan,\n*Koska rakastin niin, heti kun me tavattiin\npelkäsin vain avautua, jos sä halveksit mua\nMut jos haaveet toteutuu, ja omaksein saankin sut\npelkkä ajatuskin saa, mut vapisemaan.*\nSä haluut et käyn hakee mun farkkutakin naftaliinist,\nföönää hiukset letiks ja splittaan mun elämän sulle\nehkä sitten me oltais enemmän kuin sinä ja morrison,\nsovitettaisiin puoliskomme sopiviks\nelettäisiin lemmiskellen alla kuutamon,\nunohtaen että mitään muuta ois\nEn eksynyt taistelemaan\nvaan tässä hetkessä sinut kohtasin\npainien vastaan muun maailman\nkulkien kuin kulkukissa,\nkehräten, nopeasti kaiken\nmissä kohtaa olet mukana\nVieno ompi hymysi tuo,\nKumpa tieni joskus johtaisi rakkaani luo.\nMulle sä oot melkoinen aarre,\nVaikka taitaa olla vain haave.\nKäytit kyllä melkoista liimaa,\nKun sydäntäni jäit piinaan.\nAvain taisi mennä hukkaan,\nTällaisia tunteita mulla nyt pukkaa.\nVanha ukko Mulder jo matkaan lähti\nSeuranaan akka Scully tuo johtotähti\nImussa ukko Mulder kulkeepi hän akka Scully.\nTietä raivaten he sydämiään hali.\nLämmin syli sulla ois,\nUnohtanut sitä koskaan vois\nSä olit mulle se helmi,\nMä muistan millainen olin se kelmi\nAjassa silloin oli melko viimaa,\nOnneksi käytin pitkää siimaa\nKoodiko pääsi unohtumaan,\nPäämääränäkö nietokset satumaan\nMontakohan sanaa tähän jo tarvittu\nKertaakaan vielä ei edes varvittu\nHyötysuhde lähenee nollaa\nJa kiristää pollaa\nEdelleenkään soi ei puhelin\nEdetty on etanan askelin\nKäyttääkö vain pitää Zanussia\nVoisko jo sanoo, saanussia.\nTokihan hyvää on pumppernikkeli\nParempaa kuitenkin oikea nikkeli\nSoutu ja huopaus, alla laho kirkkovene\nHeräähän jo epäilys, eikö edes kovene\nKohta ei sytytä kuksimiskalut\nKun mielessä muksimishalut.\nSinä välttelet mua kuin ruttoo, kohtahan tässä korkeelta puttoo.\nOnko sulla jo oksuämpäri, vuokseni vatsasi kääntyy ympäri.\nItseni yritän hyvin piilottaa,\nEtten sun mieltäsi sottaa.\nOot sä sukua noidalle,\nkun Haiset ihan koiralle.\nMyrkkyä kun jostain jois,\nEhkä se vois viedä palon pois.\nEliksiirin kun jostain löydän,\nKauas silloin mä täältä soudan.\nKatse, hymy, kosketus, suudelma\nOlit mulle tuntematon unelma\nAnnoimme tunteiden viedä hetken\nRistiriitaisten ajatusten retken\nLoukkaus, etäännys, älä kuvittele liikoja\nOnhan hänellä jonossa moniakin piikoja\nTunteet vahvoja vaikka suru nyt on\nSattuu kun sydän on ollut levoton\nHarha että olisin jollekin oikeasti tärkeä\nSai minut toimimaan ilman järkeä\nEi minusta ole minkäänlaista arvoa\nEdes jumala minulle anna armoa\nKiitos että laitoit kaiken minun omaksi harhaksi\nVaikka tunsinkin hetken tunteesi varmaksi\nvaikka sanot ei.\nKuinka monesti kävelimme toistemme ohitse\ntajuamatta, että siinä se oli, rakkaus.\nViime vuosi ohi meni ja\nPelkkää tyhjää tuli.\nTänä vuonna ehkä aarteen kohtaan ja\nKaiken vanhan mielestäni pois lahtaan.\nArvoitukseks jää moni juttu,\nEnkä haluu olla ees hyvän päivän tuttu.\nYmmärrystä paljon on ollut mulla,\nSitä ei ollut sulla.\nVaikka se yx lähti,\nTilalle tulee uus tähti.\nSilloin myös mä parhaimmillani olen ja\nAvaan uudelle sydämeni oven.\nMä en osaa runoa, mutta mäpä yritän\nRakas, olet mulle tärkeä\nsilmäsi värit ovat kun taivas\näänesi on kuin mun lempi biisi\nja hymysi saa jopa raudan sulaamaan\nHengität kansani samaa ilmaa\nOlet lähelle mun sydäntä, mutta silti tosi kaukana mun elämästä\nNautit siitä, että ignoorat minua, ja mä nautin siitä, että oon sulle niin tärkeä ignoorakseen mut\nNään sun katseet, älä huoli en kerro kenellekään se on meidän pikku salaisuus\nUusi vuosi, uusi päivä uusi elämä aloitetaan putaalta pyödältä ja puhdistetaan pölyt pois\nKiva tämäkin 😄😊\nNiin hauras niin viaton, meidän rakkaus on\nse puhtoisna vaan, hakee turhaan vertaistaan\nVaan roihuaa sisälläni, kuin rovion tuli\nse kylmän ja jään sisältäni suli\nkiivaan syömmeni hoitava rohde,\nolet mulle aurinko ja kuunkin hohde.\nOi kuinka mä kaipaankaan huulias julkein muiskuin\npalkitsen siitä ne kultaisin suihkuin\nSun sylisi polttava uuma, saa miehuus nauttia jokainen tuuma.\nLaskisin sisääsi lämpimän nesteen, voi kuinka tarttuisit siihen hetkeen\nSut onnesta vapisten täyttäisi riemun, ja sykkien tuntisit rakkauden sielun.\nkäännyt jo asentoon toiseen, en ehtinyt varautua mä moiseen\nKehosi kutsuu taas silmin nähden, tunnen nousevan sun suklaisen tähden\nSe tiukasti yhteen kehomme liittää, ja syömmet himosta toisiaan kiittää\nNyt saanutko olet mun kaiken loven, tahtoisin painaa jo pääni sun poveen\nKatsot mua kainosti anoten, tiedän valmis mä ole en.\nSä haluat viel minut puhtaaksi nuolla, mietin voiko rakkauteen kuolla\nLämmin kylpy poreilla altaan, hoivaa kehoja tuntien arkaan\nHaluat tän kaiken puhtaana pitää, kunnes alkaa siemein sisälläs itää.\nVaikka vaihtuvi päivä ja vuosi, pysyy meillä paljas kuosi.\nSiis tiedän on aika nyt levätä hetki, pian odottaa mua samainen retki.\nOi ehdinkö silmäni ummistaa, kun nivusissa sut tunnistaa\nhuulesi minusta kirnuaa kermaa, aamiaistoive on pelkkää herjaa\nPukea yritin kylpytakin, sijasta sen sain sinisen napin\nsanot vaan ken leikkii ryhtyy, nyt laitetaan kunnon juhlat pystyyn\nväliä ei kruunaa vai klaavaa, sinuun tahdot mun sulaa laavaa\nOveen ehdi en katsahtaa, kun alat mulla jo ratsastaa\nMenemme taas kiitolaukkaa, tuskin pystyn edes ilmaa haukkaa\nSilmissäni jo sumenee, kun vauhti päälläni kovenee\nkliimaksi hetken yhdessä jaamme, kun yhtä aikaa räjähtäen saamme\nryömien pakoon ovea kohti, siitä kai sun ajatus johti\nSelvästi sinua houkuttaa, minua alkaa nyt kouluttaa\nAlan oikeesti huolta kantaa, kun minuun sovitetaan kaulapantaa\nKauhusta katselen suurinta aivan, mistä kaivoit ton jättiläisraipan\nKanssasi uskalla en es otella, parasta minun on vain totella\nkontaten kierrän siis pyöreää kehää, piiskasi tunnen, viiltää mun perää\nTahdot mun nuolla, sun turpeaa pesää, lupaat sen jälkeen saavan mun eväät\nKattaa pöydän herkuilla aivan, jos vain näen lipaisun vaivan\nnälkä jo täyttää vatsan ja mielen, sinuun työnnän mä kostean kielen\nMielessä uunissas herkut paistui, ruususi suussa mun nesteeltä maistui\nVaan valmiiksi saatuain ruokaa oottaa, Mut aloitkin itsesi pöydällä nostaa\nainoa liha löytää, olet kun konttaat keskellä pöytää.\nOlit pahimman laatuinen huijari\nsekä ilkeä koijari.\nSinussa asuu sisäinen pahuus ja\nse on valitettava totuus.\nSä olet nössö, joka on pelkkä mössö.\nArvostaa et ketään osaa, nauraa pystyt toiselle lujaa.\nJoskus vielä joku sydämesi rikkoo,\nJa palasiksi pilkkoo.\nMuistoksi sain mä arvet ja surut,\nJäljelle jäi vain pelkät murut.\nen ajatellut valovuosia,\nsilloin kun käännyin pois viimeistä kertaa.\nMikä sä oot mun kirjotuksia tääl vahtimaan\nOnko sussa muka niin paljon kuningasta et ainooastaan sun varaan voisin elämän rakentaa\nKu emmä kuningatar oo itekkää\nNii ei se sillain onnistuis mitenkään\nSun aiemmat räyhäämiset täällä ärsyttää\nNe mun mieltä väsyttää\nHaluan nyt olla rauhassa\nJa kävellä ilmassa lauhassa\nMun ei tarvi kuunnella sellasta\nEi riitä voimat mellastaa\nNyt tiedän mitä olen etsinyt,\nnäen sen silmistäsi\ntunnen sen sydämessäni\nTie on vasta alussa\nKiitos siitä että kerran kanssani kuljit hetken\nToisinaan niin paljon kaipaan\nSinä liikuit eteenpäin, minä menneisyyteen\nEnää muistot sinusta\nVain kuumana hohkaa\n(syystä joka ei kuulu tähän runoon)\nvuosien jälkeen hiivin\nMelekein ovelta palasin takasin\nvanahan vareksen siivin\nSama hullu meno täälä\non ku ennenki\nmutta kyllä sen kestää\njos on tarpeeksi kahavia\nja kyllähän minua yks mieski kiinnostaa\njos sillä ei pää ole ihan pahavia\nTahtoi ensin nähdä maailman kuvineen\nkunnes astui hento neito eteen povineen\nRatas pois ei pyörähtäny kuitenkaan paikalta\nvaan hakeakseen uuden paikan taivaalta\nAamu toinen uuden vuoden,\nkalpea ja valoisa,\naamu takan ja elävän tulen.\nYhdessä tulet voidaan viritellä,\nliekkien tanssia katsella.\nTulen nuollessa puita,\nminä rakastelisin sinua.\nLumisen polun kulkumies\nhyvän mielen tekoa.\nOlipa kerran mies, jolla oli kainalot hies.\nMies teki työtä omaa, tuskin piti koskaan lomaa.\nVastaan tuli nainen kerran, huomasi miehestä sen verran.\nRakkauden säteitä miehestä lähti, naisen sydämessä syttyi tähti.\nNainen nyt yksin kun kulkee, miehen mielessään syliinsä sulkee.\nMikään ei sammuta rakkauden tähtee, ehkä tästä uusi tarina lähtee.\nSulle mies multa.\nTavattiinko me huoneessa Kemin, sitä unohda en hevin\nIskelmää taisit kuunnella, kun sinua halusin suudella\nVuosia siitä jo monta taitaa, kun olimme ilman housua paitaa\nMuuallakin tavattiin ja suhteemme muilta salattiin\nOlit mulle tärkein Helmi, sulle ehkä pelkkä kelmi\nYksin tietä astelen sinua joskus muistelen.\nToivoin sulle kaiken hyvän, unohtanutko oot talkkunan jyvän\nKirsikassa sanoin sen, pomppivan näin sydämen\nItsesi voit tunnistaa, jos minua näin onnistaa.\nMielenkiintoista, muitakin kemiläisiä paikalla\nAika kulkee nopeammin\nei koskaan haalistu\nei jäänyt ainuttakaan\n-anonymous for ever\nEn osaa kirjoittaa kauniisti\nEikä mun sydän oo niin kaunis kuin sun\nKoska se on vähän rikkinäinen\nJa aika lapsellinen välillä\nNii siks mä en osaa laittaa muuta kuin tuon keltaisen sydämen\nPaljon runoja, hyviä sanoja. Sydämellä sanoen, toista janoen.\nSaisko näitä lisää?\nlumi on lämpö\nHymysi on kirkas valo\nRinnassasi aito palo.\nSuukon jos sais\nEn sua päästäis pois.\nLämpöiseltä sydämeni tuntuu\nTuskin miksikään muuksi muuttuu.\nMitähän tässä nyt pitäisi sanoa\nEihän tunteita sentään voi anoa\nToisella mielessä oudot aikeet\nIltasella auta ei fiilikset haikeet\nKuvittelua oli silmiensä loiste\nHuvittelua kuten aavisti toiste\nJoskus pelottava on suden hetki\nKun mieleen palaa tuo harharetki\nViisainta on jättää taakseen\nNuolla haavansa itsekseen\nSydämeen siitä särö jää\nPintaan se joskus läikähtää\nrinta rinnan vierekkäin\nKatsoin mennyttä aikaa\nKatsoin tulevaa aikaa\nKatsoin tulevaa rakkautta\nTää ei oo normaalia\nÄlä mussuta. Minusta se on hieno runo!\nEt ollut mikään säikky,\nvaikka mielesi läikky.\nMitä siitä, jos et muistanut,\nmitä siitä, jos et rakkautta kuiskannut?\nJos joskus luisuun lähdit,\njos tulit kun ehdit.\nHiljaa, melkein jumissa.\nNiissä aatoksen kuvissa.\nOmissa maailmoissa huvissa,\nkuitenkin omissa tuvissa.\nPyörteitä ja vauhtia,\nnopeaa menoa tuhtia.\nse on urheaa.\nUjoutta ei niissä lie,\nse on reipas urhon tie.\nMielistelyn kautta ei,\nvaan suoraan silloin hei.\n(lisäys, ei ihan ohjeen mukaan kaivattu, vaan saavutettu, mut voihan välillä olla kaipaustakin)\nTalven keskeltä yllätäen saavuit\nEnsi lumeen jälkesi astuit\nKun tartuin käteesi kylmään\nSydämeni tahtoi siihen jäämään\nSiinä olisi hyvä olla\nIhan nyttenkin kuutamolla\nPukki ovelle kolkuttaa,\nSisään päästää et sitä saa.\nKysees on kauhea valepukki,\nTäys konna ja hirvee sutki.\nTarkoittaa paholaista! Ei kaivattua.\nRinnassa lämpöinen palo,\nkaivaten hiljaa rakastaan.\nUnohtanut ei koskaan,\nKirjoitelkaa vielä jotka osaatte\nEn unohda katsetta silmissäsi\nkun seisoit siinä edessäni\nlausuen hellästi nimeäni.\nTahdoin olla lähelläsi,\ntahdoin olla elämäsi,\nmutta kangastus olikin vain\ntuo minun unelmain.\nKas, vain hetkistä myöhemmin,\nsinut kauempaa äkkäsin,\nkun katsoit toista samalla tavoin,\njotain aavistaa jo aloin.\nSilti monta kertaa sen unohdin,\nkun silmiisi ruskeisiin tuijotin,\nääntäsi iloiten kuuntelin.\nKas, olethan peluri taitavin.\nUskoin monesti, että rakastat,\nkun näin miten minua haluat.\nVaan et ole se mies, jota rakastin,\ntämän totuuden vihdoin oivalsin.\nOlet peluri kaikista ovelin,\nlumoat sanoin taitavin,\nolet kiltein ja huomaavaisin -\nkunnes saat haluamasi.\nVaan enpä ollutkaan sinun patjasi.\nSilti yöllä yksin joskus uneksin,\nmiehestä, jonka menetin\n-miehen, jota ei ollutkaan,\nolinhan rakastunut unelmaan.\nOltaispa yhdessä niinkuin paita ja peppu\nSusta tulis maailman onnellisin heppu\nLuulen että siitä tulis hyvä keitto\nNukuttais yllämme pehmoinen peitto\nSulle herkkupullat paistaisin\nKaikki huolesi pois pyyhkisin\nJos joskus mulle suuttuisit\nPian hemmottelulla leppyisit\nKoeteltu tunnetta on kaikin tavoin\nLoppua ei näy vaan tie on avoin\n,missä vain mä kuljen kuiskii kieli katala\n,mua luoja auta ,pidä turvassa ,etten silmiin\nSinisiin mä lankea.Kaiken aikaa onneni on vaakalaudalla ,oi luoja auta pidä turvassa.\nen halua satuttaa ketään\nen viedä keltään mitään\nja sydämeni lyö epätahtiin\nkuin rikkinäinen käkikello\nSätii ja paukkuu,\nJäit sä mieleni loukkuun.\nTakalukkoon sydämeni meni\nJotain sisälläni suli.\nPaljon täällä kauniita sanoja\nlemmen lieskaa rakkautta,\nei ole minua muiden tavoin\npoltetta , jäätä vaihdellen.\nKaksin käsin syöntäin pitelen,\nvaik' hän sulle paljon merkitsee.\nOn tämä ollut outo hetki\ntämä yhteinen retki\nhuolta paljon tuottanut sulle\nkun kohtalon tango\ntoi sinut ystäväksi mulle\nen sieluas vangita voi,\nSe lähelle tuli,\nvaan ei kyllin lähelle,\nsiksi haaveilet matkaan ,\nkerroin sen jo kauan sitten,\nen ole oikea sulle,\nmitä voisi olla\nen loukata tahdo,\nei rikkoa sulle, ei mulle.\nKaikkea hyvää sulle toivon,\nvoimasi kantaa kauan jälkeesi\nen pääni hajota anna.\nUnelmat ovat kauneimpia\npilveltä kulku alaspäin.\nSaanhan sua rakastaa,\nhiljaa, hiljaa vain.\nkähärää ja säkkärää,\nvaan lavitsalla nainen\nRakennella voi vaikka tuulentupia\nYhdenlaista sekin on hullulle hupia\nKunhan välillä harrastaa järjenkäyttöä\nHuomaa ettei tunteista ole mitään näyttöä\nTyhmäkin erottaa voi tunteet pelistä\nKun tunne tulee et nyt on vedetty höplästä\nSilloin on viisainta häippästä\nYhden yön kerran kanssasi sain\nSitähän muutenkin silloin aluksi hain\nEn tiennyt ollenkaan, että kuitenkin\nJäisin vain kaipaamaan\nPitäisi olla kiitollinen, että senkin verran\nrakkautta meille lahjoitettiin\nVaikka Jumala tunnetaan armostaan\nOlen silti aika varma ettemme enää\nJotenkin iloinen mutta surullisen jyrkkä teksti.. kenelle tämä on omistettu?\nJos tarkoitit tuota runoa missä puhun siitä etten kohtaa enää uudestaan häntä niin että lännestä vähän keskemmälle Suomea menee.\nMiehelle vai naiselle? Ehkä kaipuu kuitenkin poistuu.\nHassua, se on tuijotella,\noman rakkaansa nassua!\nVaan mikäs nassu,\nse sellainen on,\nJoka olisi aina onneton!\nnäin kasvathaa ja suojella,\nHelliä ja hoivatha,\nse elämän maustoo.\nvaik sata kiloissii..\nTämä tunne minulle riittää\nja tieto että olet siinä.\nHetkeksi jos eksyinkin\nsanasi sai minut takaisin.\nOlet mulle se oikea\nKun olen rakkaudesta soikea\nSiinä sä katot telkusta hiihtoa. Turha sulle on koittaa viittoa. Housus sulla lököttää, huudat mulle, älä nyt tuu sönköttää. Sulla kasvaa massu, vain hiihtäjällä nousee mono ja tassu. Kovasti hiihtoa kommentoit kun kinkun jäänteitä viipaloit, mitään et kyllä nää, silmälasit on sulla yli pään. Verkkareissas reikä, jo kaatui Kerttu kurvissa, huudat ”eikä!” Makkaralla lyöt jalkarahiin, ajattelen, on siinä mies, ka’ niin. Nyt mä lähetän sut Ylen selostamon koppiin, siirryn seuraavaks lemmikeissä rottiin.\nHauska. 😂 Piristi päivääni, kiitos. 😂\nKun sielu samanlaisen sielun kohtaa\nNapsahtaa se muuten väheksyttyä ohtaan\nSydän levoton ei armoa anna\nOlisko pitänyt kunnolla p*nna\nIllan naurut, kiitos tästä !\nOn meillä nyt yhteinen telkkari,\nei tätä voi uskoa todeksi,\nMuutto kun tehtiin, jouduin loppuiäksi\nnyt en voi koskea enää\nOothan sä melkoisen söpö\nVaikka sulla taitaakin olla töpö\nOonkohan mä ihan höpö\nSulta tarttui rakkaus pöpö\nMitä jos oltaisiin yhdessä höpöi\nJa saatais toisiltamme paljon pusui\nLuulin jo olevani pääsemässä yli tunteistani siihen pitkään laihaan mieheen töiisä, mutta:\nMinä näen tuulen,\nkun mua kosketat.\nKatsot noin ja tunnen,\nsä mua rakastat.\nNään värit lounatuulen:\nsä mua haluat.\nJa laulu auringon\nniin kovin kaunis on,\nTää unta onhan vain,\nsen äsken nähdä sain,\nsiin’ kuljit rinnallain.\nVaan ihana se on\ntuo uni vallaton.\nMä sua rakastan,\nvain sinut haluan,\nse nyt ainakin\nTahdon uneen takaisin:\nsun kanssas jakaisin\nja soinnut kuutamon\nse kaikki sinun on.\nEn halunnut loukata,\njoen ranta on\nkun ajelen takaisin\nRakkaani, punaposkiseni. Näin sinut, henkseleitä paukuttelit. Olit saanut viestini. Rakastan sinua niin, että sattuu. Kaikella on tarkoitus, tiedän. Elämme eri maailmassa. Voi hyvin. Nauroin, kun kuuntelin sen videon. En tiedä miksi. Rakastan sinua.\nUnelmaa vain ja harhaa\nmolemmat onneksi kartalla.\nJätän ne tänne\nen päätäni sillä vaivaa.\nmaailman räikeät valot\neivät polta reikiä\nrunosi on jälleen kaunis\nolet hehkuva hiili\nolen kytevä tuli\npolta vuolevia liekkejä


Näyttääkö palikkapelin pujottelu oikealta työn tekemiseltä? - vapaaehtoiset opiskelivat vuorovaikutusta HYP-menetelmän avulla - Rinnekoti\nParina elokuun iltana AKA -hankkeen vapaaehtoiset kokoontuivat yhteen katsomaan kuvaamiaan HYP-videoita. Vapaaehtoiset olivat Aktiivisuutta kehitysvammaisten arkeen -hankkeen ensimmäisen opintoryhmän läpikäyneitä henkilöitä ja heidän tehtävänään oli kokeilla, miten Huomioivaa yhdessäoloa päivittäin – menetelmä soveltuu uusiin vuorovaikutustilanteisiin. Videoiden katselu herätti keskustelemaan siitä, miten tärkeää uuden tuttavuuden rakentamisessa on luottamuksellisen vuorovaikutuksen luominen. Videoillat olivat lämminhenkisiä ja niiden yllä leijui elokuvasaleista tuttu popcornin tuoksu.\nHYP-videoita tehneet vapaaehtoiset olivat ottaneet vuorovaikutuksen asiantuntija, puheterapeutti Katja Burakoffin haasteen vastaan. Sen mukaan vapaaehtoisen tuli videoida jokin HYP-vuorovaikutushetki, jonka vietti vapaa-ajankaverinsa kanssa niin, että molempien kasvot näkyivät videossa. Tästä videosta vapaaehtoisen piti valita itselleen mieluisa pätkä, joka sitten katsottaisiin yhdessä.\nMiksi vuorovaikutushetkien videoiminen on tärkeää? Iltojen aikana vapaaehtoiset kertoivat, että intensiivisessä vuorovaikutustilanteessa ei huomaa läheskään kaikkia kumppanin vuorovaikutusaloitteita ja -palautteita. Tilanteessa voi olla hankala arvioida myös omaa osuuttaan - puhuuko liikaa, malttaako antaa toiselle aikaa tehdä aloitteita tai sietääkö tilanteessa hiljaisuutta. Myös onnistumiset näkyvät videolla paremmin – niistä on löydettävissä arvostava katse, lämmin hymy tai kannustava kuuntelu.\nTavallisen ihmisen taidot riittävät\nVuorovaikutushetken sujuminen varhaisen vuorovaikutuksen varassa kommunikoivan ihmisen kanssa riippuu aina taitavamman kommunikoijan teoista ja tekemättä jättämisistä. Videoilloissa huomasimme sen, että tavallisen ihmisen tavalliset taidot riittävät – on vain suostuttava pysähtymään. Hypettämisen mukainen pysähtyminen tarkoittaa sitä, että päivittäin joku ihminen viettää kehitysvammaisen ihmisen kanssa kymmenen minuuttia niin, ettei sinä aikana vastaa puhelimeen, ajattele seuraavaa tehtävää tai keskustele muiden kanssa. HYP-hetkessä kehitysvammainen ihminen on vuorovaikutuksen aloitteentekijä ja hypettäjä mukauttaa vuorovaikutuksensa häneen. Tästä seuraa, että keskustelu voi olla Ikean palikkapujottelupelin rämpläämistä yhdessä tai kahvikupposen äärellä juttelemista tai musiikkia soittavan äänituntumatyynyn heittelemistä. Näistä videoesimerkeistä vapaaehtoiset rupesivat pohtimaan kehitysvammatyön arjen arvoja: Näyttääkö tällainen toiminta oikealta työn tekemiseltä?\nAKA -hankkeen vapaaehtoisia kehotettiin chillailemaan kehitysvammaisen vapaa-ajankaverinsa kanssa. Tällä tavalla voi edistää tasa-arvoista ja luottamukseen perustuvaa suhdetta varhaisen vuorovaikutuksen varassa kommunikoivan henkilön kanssa. Ja jos luottamuksen synnyttyä on mahdollista löytää uusia kommunikointitapoja, voi tuntemus toiseen ihmiseen syventyä entisestään. Yksi vapaaehtoinen, joka on aloittanut yhteistyön vapaa-ajankaverinsa kanssa chillailemalla, riemuitsi siitä, että hänen kaverinsa on saanut käyttöön iPadin, jossa on valmiita fraaseja eri tilanteisiin. ”On mahtavaa, kun henkilö voi nykyään itse kertoa, milloin vierailu riittää. Hän ottaa kommunikaatiolaitteensa ja painaa siitä kohtaa ”Heippa.” Silloin tiedän, että tämä oli tässä tällä kertaa ja lähden iloisena kotiin.”


Valittujen asiakassegmenttien kehitysnäkymät - PDF\nValittujen asiakassegmenttien kehitysnäkymät\nDownload "Valittujen asiakassegmenttien kehitysnäkymät"\n1 Merenkulkulaitoksen julkaisuja 11/2007 Valittujen asiakassegmenttien kehitysnäkymät Helsinki 2007 ISBN ISSN\n3 Merenkulkulaitoksen julkaisuja 11/2007 Valittujen asiakassegmenttien kehitysnäkymät Helsinki 2007 ISBN ISSN\n5 Julkaisija KUVAILULEHTI Julkaisun päivämäärä Tekijät (toimielimestä: toimielimen nimi, puheenjohtaja, sihteeri) Pirjo Venäläinen, Peter Löfgren EP-Logistics Oy Julkaisun laji Raportti Toimeksiantaja Merenkulkulaitos Toimielimen asettamispäivämäärä Julkaisun nimi Valittujen asiakassegmenttien kehitysnäkymät Tiivistelmä Työssä on kuvattu Merenkulkulaitoksen valittujen asiakassegmenttien lähiajan trendejä ja kehitysnäkymiä sekä kansainvälisellä, Itämeren että Suomen aluetasoilla. Metsäteollisuuden markkinat kasvavat nopeinten Aasiassa ja Etelä-Amerikassa. Suomessa suuri haaste on raakapuun saanti. Tuotteiden käsittely automatisoituu, siirtyy suuryksiköihin ja kuljetus voi Suomessa keskittyä muutamaan satamaan. Metalliteollisuudessa alan yritykset kansainvälistyvät ja keskittävät toimintojaan. Suomessa teollisuuden vienti on voimakasta Kaukoitään sekä Eurooppaan, ja tuotannon kasvun vuoksi alusliikenne lisääntyy. Öljynjalostusteollisuuteen vaikuttavia tekijöitä ovat energian kasvava, päästöjen vähentämisvaatimukset, vaihtoehtoisten energiamuotojen yleistyminen sekä tulevaisuuden ydinenergiapäätökset. Öljyn merikuljetusten kasvaessa Itämerellä liikenteen ohjauksen ja turvallisuuden valvonnan rooli kasvaa. Varastoinnin vähentämisen johdosta teollisuuden ja kaupan toimitusketjujen häiriöherkkyys lisääntyy, jolloin tarvitaan myös joustavia ja nopeita viranomaispalveluja. Varustamotoiminnassa keskeisiä trendejä ovat mm. varustamotoiminnan keskittyminen, aluskoon kasvu ja konttialusten määrän kasvaminen. Ala on yhä verkostoituneempaa ja kansainvälisten kuljetusketjujen toimivuus halutaan varmistaa mm. vahvemmalla roolilla satamatoiminnoissa. Itämerellä meriliikenteen volyymin ja rakenteen kehittymiseen vaikuttaa merkittävästi Venäjän ja muun Itä-Euroopan vahva talouskasvu ja kansainvälistyminen. Satamat ja satamaoperaattorit valmistautuvat voimakkaasti kasvavaan suuryksikköliikenteeseen lisäämällä investointejaan. Suuryksikköliikenteen kasvu, aluskoon kasvu, tiedonhallinnan kehittyminen, lastinkäsittelyn tehostuminen ja automatisoituminen muuttavat satamien toimintaa (mm. toiminnan ympärivuorokautisuus, satamakäyntien lyhentyminen, satamakapasiteetin kasvu). Asiakassegmenttien trendit vaikuttavat Merenkulkulaitoksen palveluiden kysynnän määrään, rakenteeseen, ajoitukseen sekä odotettuun palvelutasoon. Avainsanat (asiasanat) Asiakassegmentit, trendit, metsäteollisuus, metalliteollisuus, öljynjalostustoiminta, varustamot, satamat, satamaoperaattorit Muut tiedot Kannen kuva: Kotkan Satama Oy:n kuva-arkisto Sarjan nimi ja numero Merenkulkulaitoksen julkaisuja 11/2007 Kokonaissivumäärä Kieli 50 suomi Jakaja Merenkulkulaitos ISSN Hinta Kustantaja Merenkulkulaitos ISBN Luottamuksellisuus julkinen\n6 Esipuhe Merenkulkulaitoksen toimintaympäristön muutoksia seuraa ja analysoi Toimintaympäristön muutosta kartoittava työryhmä - TYRSKY. Työryhmän tavoitteena on kerätä systemaattisesti laitoksen toimintaympäristön muutoksiin liittyvää tietoa sekä analysoida sen mahdollisia vaikutuksia laitoksen eri toimintojen näkökulmasta. Toimintaympäristön muutoksiin liittyvä analyysi laaditaan pari kertaa vuodessa: kevään strategiaseminaaria sekä syksyisin laadittavaa TTSsuunnitelmaa varten. Tässä raportissa on kuvattu valittujen Merenkulkulaitosten asiakassegmenttien (metsä- ja metalliteollisuus, öljynjalostustoiminta, varustamot, satamat ja satamaoperaattorit) kansainvälisiä ja kansallisia kehitysnäkymiä. Valitut segmentit ovat merkittävimpiä toimijoita Suomen meriliikenteen tavarakuljetusten osalta. Raportin tuloksia tullaan hyödyntämään TYRSKY-työryhmän toiminnassa ja TTS-suunnittelutyössä. Helsingissä Jouko Vuoristo\n7 Sisällysluettelo 1. Johdanto Työn tausta ja tavoitteet Työn toteutus Yleiset talouden ja logistiikan trendit Metsäteollisuuden kehitysnäkymät Globaalit trendit Trendit Itämeren alueella ja Suomessa Vaikutukset Merenkulkulaitoksen kannalta Metalliteollisuuden kehitysnäkymät Globaalit trendit Trendit Itämeren alueella ja Suomessa Vaikutukset Merenkulkulaitoksen kannalta Globaalit trendit Trendit Itämeren alueella ja Suomessa Vaikutukset Merenkulkulaitoksen kannalta Varustamotoiminnan kehitysnäkymät Globaalit trendit Trendit Itämeren alueella ja Suomessa Vaikutukset Merenkulkulaitoksen kannalta Satamien kehitysnäkymät Kansainväliset trendit Trendit Suomessa Vaikutukset Merenkulkulaitoksen kannalta Satamaoperaattoreiden kehitysnäkymät Globaalit trendit Trendit Suomessa Vaikutukset Merenkulkulaitoksen kannalta Yhteenveto Lähteet Liitteet Liite 1 Satamaoperaattoreiden toimipaikat ja omistus Liite 2 Logistiikkakeskushankkeita Suomessa\n8 1. Johdanto 1.1. Työn tausta ja tavoitteet Työn tavoitteena on laatia kuvaus Merenkulkulaitoksen (MKL) valittujen asiakassegmenttien ja niiden toimintaympäristön trendeistä ja kehitysnäkymistä. Työn tuloksia hyödynnetään mm. Merenkulkulaitoksen toiminta- ja taloussuunnittelutyössä (TTS) ja muussa asiakassegmentointityössä. Työssä tunnistetaan valittujen segmenttien merkittävimmät lähivuosien kehitysnäkymät ja trendien vaikutukset Merenkulkulaitoksen toimintojen kannalta. Työssä tarkasteltavia asiakassegmenttejä ovat: metsäteollisuus metalliteollisuus öljynjalostamotoiminta kotimainen varustamotoiminta satamat ja satamaoperaattorit. Merenkulkulaitoksen keskeisiä toimintoja ovat: merikartoitus meriliikenteen ohjaus (mm. luotsaustoiminnan viranomaistoiminnot, alusliikennepalvelut, meriliikenteen telemaattiset järjestelmät) meriturvallisuuspalvelut (mm. alusten tarkistus- ja katsastustoiminta) talvimerenkulun palvelut (mm. jäänmurtopalveluiden viranomais- ja tilaajatoiminnot) väylänpito (mm. vesitieverkon ja turvalaitteiden ylläpito ja kehittäminen). Yleisiä trendejä tunnistetaan segmentistä riippuen globaalilla tai Euroopan tasolla, mutta trendien vaikutusta tarkastellaan lähinnä Suomen ja Itämeren tasolla trendistä riippuen. Asiakassegmenttien kehitysnäkymiä tarkastellaan yleisellä tasolla (ei siis vain Merenkulkulaitoksen toiminnan kannalta olennaisten kehitysnäkymien kannalta). Käsiteltävät teemat valikoituvat ko. segmenttien kehityksen mukaisesti (esim. EU-politiikan vaikutuksia otetaan huomioon vain niissä segmenteissä, joissa ne ovat ilmeisiä) Työn toteutus Työ toteutettiin neljässä vaiheessa: 3\n9 lähtötietojen hankinta trendianalyysi johtopäätökset raportointi. Trendianalyysin lähtöaineistona käytettiin julkisesti saatavilla olevia selvityksiä ja tutkimuksia, tilastoja ja ennusteita sekä yritysten ja organisaatioiden internet-sivuja. Työn toteutusta ohjasi tilaajan ohjausryhmä, jonka jäseniä olivat t&kkoordinaattori Jouko Vuoristo, liikenne- ja logistiikkayksikön apulaisjohtaja Taneli Antikainen ja kehittämispäällikkö Anne Ilola. Lisäksi työn alustavia tuloksia ovat kommentoineet Merenkulkulaitoksen TYRSKY-työryhmän jäsenet. Selvitys toteutettiin elomarraskuussa Selvityksen toteutti EP-Logistics Oy, jossa työn projektipäällikkönä toimi KTM Pirjo Venäläinen. DI Peter Löfgren vastasi teollisuutta koskevista osioista. 4\n10 2. Yleiset talouden ja logistiikan trendit Kansainvälisiä megatrendejä (eli toimialasta riippumattomia, jatkuvia trendejä) ovat mm. tietoteknologian yleistyminen sekä ympäristö- ja turvallisuusnäkökohtien korostuminen (Kuvio 1). Kansainvälisiä kehitystrendejä ja niiden merkittävyyttä Suomen yhteiskunnalle ja taloudelle on pohdittu mm. KTM:n ennakointifoorumissa (www.ennakointifoorumi.fi) ja TEKESin Finnsight hankkeessa (www.finnsight2015). Maailman kaupan trendejä ovat mm. globalisoituminen ja verkostoituminen sekä talouden painopisteen siirtyminen idemmäksi. Kaupan trendit vaikuttavat puolestaan logistiikan trendeihin. Toisaalta esimerkiksi tietoteknologian yhä laajempi hyödyntäminen logistiikassa synnyttää kaupan kehityksestä riippumattomia trendejä. Megatrendit - Ubiikki tietoteknologia - Ympäristöarvot - Turvallisuus - Innovointi - Osaaminen Kansainvälinen kauppa ja alihankinta - Globalisoituminen - Verkostoituminen - Kilpailun avautuminen - Aasian kasvu - Arvotavaran osuuden kasvu Kansainvälinen logistiikka - Suuryksiköityminen - Tiheät ja ohuet virrat - Palvelutason ja nopeuden korostuminen - Ulkoistaminen - Palvelujen integrointi - Toimitusketjujen läpinäkyvyys Kuvio 1. Yleiset talouden ja logistiikan trendit. 5\n11 3. Metsäteollisuuden kehitysnäkymät 3.1 Globaalit trendit Markkinoiden kasvu Metsäteollisuuden markkinoiden arvioitu kasvu vaihtelee maantieteellisesti sekä tuoteryhmittäin. Maailmanlaajuisesti paperi- ja kartonkituotteiden kulutuksen ennakoidaan kasvavan 2-2,5 %/vuosi vuoteen Suurinta markkinoiden kasvu on Aasiassa, erityisesti Kiinassa. Myös Latinalaisessa Amerikassa markkinoiden odotetaan kasvavan nopeasti. Keski-Euroopassa, eli Suomen tärkeimmissä vientimaissa, kasvu sen sijaan hiipuu. (Metsäklusteri, 2006; Strafica, 2006; Metsäteollisuus, 2007a). Paino- ja kirjoituspaperin globaali kulutus kasvaa tuoteryhmistä nopeinten. YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO:n mukaan paino- ja kirjoituspaperin markkinat kasvavat 3,5 prosentin vuosivauhdilla vuoteen Sanomalehtipaperin kulutukseen kasvun arvioidaan olevan maltillisempaa. Pakkausmateriaalituotannossa tullaan tulevaisuudessa esittämään uuteen teknologiaan perustuvia älykkäitä pakkauksia (Tiehallinto, 2003b; Metsäteollisuus, 2007a). Globaalin kilpailun voimistuminen Metsäteollisuudessa globaali kilpailu on voimistunut ja arvioidaan vielä voimistuvan entisestään. Osa teollisuuden tuotannosta on jo nyt siirtynyt Kiinaan. Yrityskoko tulee kasvamaan ja osa tuotannosta siirtyy muille alueille. (mm. Tiehallinto, 2003). Kuorman käsittely automatisoituu Metsäalan logistiikka ja kuljetusketjua on kehitetty ja tehostettu pitkään, ja kuorman käsittelyn automaatioastetta on nostettu. Käsittelyn odotetaan jatkossakin automatisoituvan satamissa ja terminaaleissa. (Strafica, 2006). Ajankohtainen esimerkki metsäteollisuuden uusista käsittelyjärjestelmistä on VETO-ketju eli paperirullien automaattinen lastaus- ja purkausjärjestelmä (Miinin - Lehto, 2007). Suuryksiköiden käyttö kuljetuksissa lisääntyy Kuljetusketjun tehostamisen kannalta suuryksiköiden käyttö on tehokas menetelmä. Konttien ja muiden suuryksiköiden käyttö metsä- 6\n12 teollisuudessa on viime aikoina lisääntynyt entisestään. (Iikkanen et al., 2005a). Perinteisten konttien lisäksi myös uusien suuryksiköiden käyttö metsäteollisuudessa on lisääntynyt. Esimerkki tästä on Stora Enson SECU (Stora Enso Cargo Unit), joka on kontin kaltainen suuryksikkö. Kyseessä ei ole kontti yleiseen käyttöön, vaan paperirullien lastaukseen optimoitu kontti. Kontin kaltaisten suuryksiköiden avulla voidaan yhteen konttiin lastata enemmän kuin perinteiseen konttiin, mutta myös välivarastoinnin tarve satamissa ja terminaaleissa vähenee (Tekniikka&Talous ). Jos erikoiskonttien käyttö lisääntyy, on myös mahdollista, että Suomen konttitasapaino järkkyy, mikä saattaa vaikuttaa satamien toimintaan (Karvonen et al., 2005). Tietotekniikan vaikutus paperinkulutukseen Tietotekniikan lisääntynyt käyttö globaalisti on trendi, jonka joka on voimistunut jo vuosikymmenten ajan. Läntisissä teollisuusmaissa tekniikan käyttö ei kuitenkaan lisääntyne yhtä paljon kuin kehittyvissä maissa, jossa tietotekniikan käyttö ei vielä ole yleistynyt. (Metsäteollisuus, 2007a). Tekniikan lisääntyneen käytön vaikutuksia globaaliin paperikulutukseen ja paperivirtoihin ei ole yksinkertaista arvioida. Paino- ja kirjoituspaperin kulutus saattaa kasvaa tietotekniikan käytön lisääntyessä. Pitkällä aikavälillä on kuitenkin mahdollista, että tietotekniikka vähentää paperin käyttöä. (Metsäklusteri, 2006; Metsäteollisuus, 2007a). Reach-asetuksen mahdollinen vaikutus yrityksiin Reach-asetus on EU:n kemikaaliasetus, joka astui voimaan vuonna Asetuksen pitäisi turvata ihmisten terveys ja ympäristö kemikaalien aiheuttamilta vaaroilta varmistamalla, että teollisuus hallitsee tuottamiensa kemikaalien aiheuttamat riskit. REACHjärjestelmän perusta on kemikaalien rekisteröinti. (Suomen ympäristökeskus, 2005; Suomen ympäristökeskus, 2007). Asetus koskee pääasiassa kemian teollisuuden yrityksiä, mutta metsäteollisuuskin tuottaa kemian alan tuotteita. Tuotteiden dokumentointi, tutkiminen ja rekisteröinti ovat kalliita, minkä vuoksi tuottajille voi aiheutua paljon ylimääräisiä kustannuksia. Asetuksen voimaantulo voi vaikuttaa kemikaalien tuottamiseen. Suomen metsäalan yrityksillä on kuitenkin suhteellisen vähän asetuksen piiriin kuuluvia kemiallisia tuotteita, joten vaikutukset Suomen teollisuuteen 7\n13 voidaan olettaa olevan pieniä. (Metsäteollisuus, 2007a; Metsäklusteri, 2006). Paperin kerääminen yleistyy kaikkialla maailmassa Ympäristönsuojeluun kohdistuvien paineiden kasvaessa ja ympäristölainsäädännön tiukentuessa paperin kierrätys ja uudelleenkäyttö on lisääntynyt varsinkin Euroopassa (Tiehallinto, 2003). Globaalisti paperin keräämisen ja uudelleenkäytön arvioidaan lisääntyvän tulevaisuudessa (Metsäteollisuus, 2004). 3.2 Trendit Itämeren alueella ja Suomessa Tuotannon kasvu Suomessa Suomen metsäteollisuuden kasvun on arvioitu olevan keskimäärin 1,8 %/vuosi vuodesta 2005 vuoteen (Iikkanen et al., 2005b). Tuotannon raakapuun saannissa ongelmia Raakapuun tarjonta Suomen tuotantoon on tällä hetkellä ongelma, joka vaikuttaa teollisuuden kehitysnäkymiin Vuonna 2002 ulkomaisen raaka-aineen osuus oli noin 15 % (Tiehallinto, 2003). Kotimaista raakapuuta ei tule riittävästi markkinoille tuotantokapasiteetin kasvattamiseksi. Tuontipuun määrä lisääntynee entisestään. Raakapuuta tuodaan Suomeen pääosissa Venäjältä. Venäjän tuonnin tulevaisuus on kuitenkin epävarmaa. Venäjä lisää omaa tuotantoaan ja rajoittaa puuvientiään, jolloin puun saanti Suomessa saattaa vaikeutua entisestään. (Metsäteollisuus ry & Paperiliitto ry; 2006). Raakapuuta tuodaan jossain määrin myös muista maanosista, jolloin kyseessä on nopeasti kasvavat puulajit kuten eukalyptus. Metsäyritykset etsivät apua raakapuupulaan erityisesti Etelä- Amerikasta. Tällä hetkellä esim. Metsäliitto tuo Suomeen raakapuuta Uruguaysta ja Stora Enso Brasiliasta. (Metsäkeskus, 2007). Uusien biopolttoaineiden vaikutukset Fossiilisia polttoaineita korvataan lähitulevaisuudessa enenevässä määrin biopolttoaineilla. Osa biopolttoaineista on metsäteollisuuden sivutuotteita, kuten metsähake, puun kuoret, purut ja kannot. Näiden käytön lisääntyminen polttoaineena vaikuttaa paitsi metsäteollisuuden 8\n14 tuotteisiin ja tuotantoon myös kuljetusketjuihin. Biopolttoaineista on kerrottu lisää öljynjalostustoiminnan osuudessa. Investoinnit siirtyvät ulkomaille Suomen metsäteollisuuden päämarkkina-alue on Keski-Eurooppa ja enenevässä määrin myös muut maanosat, kuten Aasia. Vuonna 2004 viennistä kolme neljäsosaa suuntautui Eurooppaan, 11 prosenttia Aasiaan ja 8 prosenttia Pohjois-Amerikkaan. Päämarkkinat ovat Saksa ja Britannia. (Metsäteollisuus, 2007b). Teollisuuden investoinnit siirtyvät ulkomaille lähemmäksi näitä markkina-alueita. Investoinnit Suomeen vähentyvät. Ulkomailla myös kierrätyskuitujen saatavuus on parempi. Suomalaiset yritykset ovat lisänneet investointejaan mm. Kiinaan. Toinen mahdollinen laajentumissuunta on Luoteis-Venäjä, jonne suomalaiset metsäteollisuuden yhtiöt ovat jo nyt investoineet. Kemiallisen metsäteollisuuden odotetaan kasvattavan tuotantoaan modernisoimalla tuotantolaitoksia (Iikkanen et al., 2005b; Metsäklusteri, 2006; Metsäteollisuus 2007a; Tiehallinto, 2006; Strafica, 2006). Suomessa tullaan jatkossa keskittymään uusien korkean jalostusasteen tuotteiden kehittämiseen, kuten älykkäisiin pakkausmateriaaleihin. Suomen metsäklusterin tutkimusstrategian mukaan vuoden 2015 tavoitteena tulisi olla, että tuotteiden arvo on kaksinkertaistunut ja kolmasosa arvosta tulisi tuotteista ja palveluista, joita tänään ei vielä valmisteta (Metsäklusteri, 2006). Suomessa pyritään myös pitämään kilpailukykyä yllä erikoistumalla, differoinnilla sekä asiakasorientoituneisuudella (Tiehallinto, 2006). Tuotantoyksiköiden koko kasvaa Tuotannon ja logistiikan kustannusten kasvaessa metsäteollisuus tehostaa toimintaansa keskittämällä tuotantoa ja suurentamalla tuotantoyksiköitä. On nähtävissä, että tuotantolaitosten määrä Suomessa laskee, ja jäljelle jääneiden koko kasvaa. (Metsäklusteri 2006; Strafica, 2006). Kuljetusten keskittyminen Yrityskohtaisesti tarkasteltuna metsäteollisuuden kuljetukset keskittyvät yhä enemmän. Kuljetusten kasvun arvioidaan keskittyvän yhä harvemmalle kuljetusväylälle ja yhä harvempaan satamaan. Metsäteollisuuden tärkeimmät satamat ovat Kotka, Hamina ja Rauma. (Mäkelä et al., 2004; Iikkanen et al., 2005b, Iikkanen, 2003). 9\n15 Merenkulkulaitoksen tilastojen mukaan näiden kolmen sataman osuus paperi- ja selluviennistä oli yhteensä 63 % vuonna 2000 ja 61 % vuonna Toimitusketjujen lisääntynyt häiriöherkkyys Suomen sijainti kaukana päämarkkina-alueista aiheuttaa paljon logistisia kustannuksia. Kustannusten vähentämiseksi ja joustavuuden lisääntymiseksi varastointia vähennetään teollisuuden toimitusketjuissa. (Metsäklusteri, 2006). Varastoinnin vähentyminen johtaa toimitusketjujen häiriöherkkyyden lisääntymiseen. Kuljetusten on oltava nopeita ja poikkeamat mahdollisimman pieniä. Kuljetusketjun poikkeamat ja mahdolliset ongelmat vaikuttavat entistä negatiivisemmin yrityksen toimintaan. Tästä syystä kuljetuspalveluilta vaaditaan tulevaisuudessa yhä enemmän nopeutta, säännöllisyyttä, luotettavuutta ja laatua. (Tiehallinto, 2003; Metsäklusteri, 2006; Iikkanen et al., 2005b, Strafica, 2006). 3.3 Vaikutukset Merenkulkulaitoksen kannalta Merenkulkulaitoksen kannalta edellä mainitut tulevaisuuden trendit tarkoittavat mm.: Yrityskohtaisesti tarkasteltuna metsäteollisuustuotteiden laivausten kasvu voi Suomessa keskittyä muutamaan satamaan. Konttilaivojen osuus metsäteollisuuden satamissa lisääntyy. Kuljetusten häiriöherkkyys vaatii joustavia ja nopeita sekä häiriö- ja matka-aikainformaatiota parantavia sovelluksia ja viranomaispalveluja. Kauempaa tuotu raaka-aine voi suurten aluskokojen vuoksi vaatia väylästön kehittämistä. Venäjän raakapuukuljetusten vähentyminen tai jopa loppuminen, sahojen, paperikoneiden tai -tehtaiden sulkeminen ja biopolttoaineiden käytön lisääntyminen voivat vaikuttaa etenkin sisävesiliikenteen määrään mutta mahdollisesti myös meriliikenteen määrään. 10\n16 4. Metalliteollisuuden kehitysnäkymät 4.1 Globaalit trendit Teräksen kysynnän ja tuotannon kasvunäkymät Lähiaikoina sekä teräksen kysyntä että tuotanto kasvanee. Kysyntä kasvaa varsinkin Kiinassa, Kaukoidässä sekä Keski- ja Itä-Euroopassa. Myös Länsi-Euroopassa kysyntä vetää. (Iikkanen et al., 2005b). Kiinan muuttuva rooli markkinoilla Kiinan rooli terästeollisuuden markkinoilla on muuttumassa. Kiina on ollut suuri ja koko ajan kasvava teräksen ostaja. Kiinan vaurastumisen ja kehityksen myötä kulutustavaroiden ja siten myös raaka-aineiden kysyntä kasvaa. Viime aikoina Kiina on muuttunut myös teräksen suureksi tuottajaksi. Kiinan kasvavaa terästarvetta ei siis tyydytetä pelkästään ulkomaisella raaka-aineella vaan enenevässä määrin myös kiinalaisella teräksellä. Kansainvälistyminen, verkostoituminen ja keskittyminen Metallialan yritykset kansainvälistyvät, konsolidoituvat ja keskittävät toimintojaan. Alalla kansainvälisten verkostojen merkitys kasvaa. Suomessa keskitetään korkean jalostusasteen tuotteisiin. (Finnvera, 2005). Myös ulkoistaminen jatkuu metalliteollisuudessa. Ulkoistuksen kohteena ei ole pelkästään tuotantotoiminnot, vaan myös esim. T&Ktoimintoja ulkoistetaan halvemman työvoiman maihin. (Ali-Yrkkö, 2007). 4.2 Trendit Itämeren alueella ja Suomessa Tuotannon kasvu ja vienti Suomessa Metalliteollisuuden tuotannon arvioidaan kasvavan Suomessa vuodesta 2005 vuoteen 2010 noin 2,0 %:n vuosivauhtia. Kasvun on arvioitu olevan nopeampaa kuin muun teollisuuden (n. 1,6 %/vuosi). Metallin vienti Suomesta on voimakasta Kaukoitään sekä Keski- ja Itä- Eurooppaan. (Tiehallinto, 2006). 11\n17 Kapasiteetti ja investoinnit Suomessa raskas metalliteollisuus on investoinut tuotantolaitoksiin, ja toteutuneiden investointien vuoksi viennillä on hyvät kehittämismahdollisuudet. Esimerkiksi Tornion terästehtaan tuotantokapasiteettia on kehitetty suurin investoinnein. Metallituoteteollisuudessa kapasiteetti on arvioiden mukaan nyt ja lähiaikoina täyskäytössä. Tämä voi rajoittaa tuotantoa jatkossa. (Teknologiateollisuus, 2007a; Teknologiateollisuus, 2007b; Teknologiateollisuus, 2007c). Työvoima Metallituoteteollisuudessa on Suomessa tällä hetkellä työvoimapula. Osaavia ammattilaisia on tulevaisuudessa saatava alalle lisää. (Työvoimaministeriö; Teknologiateollisuus 2007c). Toimitusketjujen lisääntynyt häiriöherkkyys Myös metalliteollisuudessa toimitusketjujen varastoja on vähennetty. Näin ollen ketjussa luotetaan kuljetusten ja muiden logistiikkapalvelujen nopeuteen, laatuun, joustavuuteen ja luotettavuuteen. Samalla kuljetusketjun häiriöherkkyys lisääntyy. (Karvonen et al., 2005; Iikkanen et al., 2005b). 4.3 Vaikutukset Merenkulkulaitoksen kannalta Merenkulkulaitoksen kannalta edellä mainitut tulevaisuuden trendit tarkoittavat mm.: Metalliteollisuuden tuotannon kasvu lisää alusliikennettä, josta merkittävä osuus on raaka-aineiden tuontia. Raahen ja Tornion kuljetusratkaisut vaikuttavat väylien syventämisen ja jäänmurtokapasiteetin tarpeeseen. Kuljetusten häiriöherkkyys vaatii joustavia ja nopeita viranomaispalveluja. 12\n18 5. Öljynjalostustoiminnan kehitysnäkymät 5.1 Globaalit trendit Globaali kysyntä ja tuotanto Lähivuosina öljyn globaali kysyntä kasvaa ja tuotantokapasiteetti on täydessä käytössä. Uuden kapasiteetin käyttöönotto kestää monta vuotta, ja uutta kapasiteettia saadaan vasta ensi vuosikymmenen alussa. (Öljy- ja kaasualan keskusliitto, 2007). Ympäristöpolitiikan vaikutus Ympäristöpolitiikan avulla pystytään osittain vaikuttamaan energian kokonaiskulutukseen ja käytettyihin energialähteisiin. Esimerkiksi Kioton sopimus ja muut vastaavat säännökset velvoittavat maita vähentämään hiilidioksidipäästöjä. Kioton sopimuksen velvoitteiden mukaan teollisuusmaiden on vähennettävä kasvihuonepäästöjään niin, että ne ovat vuosina keskimäärin 5 prosenttia pienemmät kuin vuonna 1990 (Kiema et al., 2005). Myös energialähteiden ja polttoaineiden uudet verotuskäytännöt tulevat vaikuttamaan eri lähteiden kulutukseen. Vaihtoehtoiset energiamuodot Vaihtoehtoisten energiamuotojen odotetaan lähivuosina yleistyvän. EU on ottanut tavoitteekseen nostaa uusiutuvien energialähteiden osuus 20 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä, mikä tarkoittaa käytön lähes kolminkertaistamista. Saman arvion mukaan energiakasvien viljely vie vuonna 2020 enintään 15 prosenttia EU:n jäsenmaiden kokonaisviljelyalasta (Helsingin Sanomat ). Suomessa kauppa- ja teollisuusministeriö on suunnitellut uusiutuvien energialähteiden osuuden lisäämistä nykyisestä 24 prosentista 30 tai 33 prosenttiin (Kauppalehti ). Tällä hetkellä suunnitellaan esim. metsäteollisuuden sivutuotteisiin, kuten hakkeeseen tai kantoihin perustuvaa energiantuotantoa sekä viljelykasveihin perustuvaa energiaa. Viljeltäviä energiakasveja ovat mm. ruokohelpi, rypsi, vilja ja ohra. Esimerkiksi ruokohelpin viljelyä tullaan maa- ja metsätalousministeriön työryhmän mukaan kuusinkertaistamaan vuoteen 2015 mennessä (Helsingin Sanomat ). Etanolia suunnitellaan tuotettavan sekä viljasta että jätteistä (Talouselämä). Suomessa esim. pellettituotanto kaksinkertaistuu reilun vuoden sisällä, kun maahan valmistuu muutama uusi pellettitehdas (Tekniikka&Talous ). 13\n19 Hinnan vaikutus kulutukseen Öljyn kasvava kysyntä, täysi tuotantokapasiteetti sekä myös verotus vaikuttavat öljyn hintaan, ja sitä myötä vähentävät öljyn osuutta kokonaisenergiasta. Vastaavasti maakaasun, hiilen ja uusiutuvan energian osuuksien kokonaisenergiasta odotetaan kasvavan. (Öljy- ja kaasualan keskusliitto, 2007). Ydinvoima maailmalla IEO2007:n (International Energy Outlook 2007) arvion mukaan monet maat rakentavat tulevaisuudessa uusia ydinvoimaloita. Myös Suomessa keskustellaan jo seuraavan ydinvoimalan mahdollisesta rakentamisesta. Mahdollista lisäydinvoimakapasiteettia ei tämän selvityksen tarkastelukaudella vielä ehdi tulla Suomeen, mutta mahdollinen päätös kapasiteetin lisäämisestä vaikuttaa myös muiden energiamuotojen kulutukseen sekä niiden tuotantokapasiteetteihin kohdistuviin investointeihin. (Energiateollisuus, 2007). 5.2 Trendit Itämeren alueella ja Suomessa Raskas polttoöljy Raskaan polttoöljyn kotimarkkinat Suomessa pienentyvät. Lähivuosina valmistus Porvoossa loppuu, minkä jälkeen vastaava kulutus korvataan tuonnilla. (Iikkanen et al., 2005b). Dieselin tuotanto ja kysyntä Dieselin kysynnän odotetaan kasvavan lähivuosina sekä Suomessa että muissa Euroopan maissa (Helsingin Sanomat ). Kysynnän kasvuun Suomessa vaikuttaa myös vuodenvaihteessa 2007/2008 toteutuva autoveron uudistus, joka suosii mm. dieselautoja. Dieselpolttoaineesta kehitetään myös erilaisia ympäristöystävällisempiä biodieselmuotoja. Porvooseen valmistuvan uuden dieseltuotantolinjan vuoksi raakaöljyjen erikoislaatujen tuonti Venäjältä voi kasvaa. Uudessa biodieselissä on raaka-aineena tällä hetkellä mm. palmuöljy, joka vaatii suurta kuljetuskapasiteettia laivoissa. (Iikkanen et al., 2005b; Öljy- ja kaasualan keskusliitto, 2007). 14\n20 Venäjän öljysatamat Läntisen Venäjän, Leningradin alueen uudet öljysatamat kasvattavat Venäjän öljyvientiä vesitse. Primorskin öljysatama on Venäjän tärkein öljysatama Suomenlahdella. Myös suurin osa Suomen öljytuonnista tuodaan laivalla Primorskista. (Iikkanen et al., 2005b). Venäjän vuosittaisen öljytuotannon arvioidaan kasvavan ajanjaksolla reilusta 400 miljoonasta tonnista lähes 500 miljoonaan tonniin. Vuonna 2025 tuotannon arvioidaan olevan 540 miljoonaa tonnia vuodessa. Vuonna 2010 Venäjän arvioidaan vievän Itämeren satamien kautta 185 miljoonaa tonnia öljyä. (Baltic Maritime Outlook 2006). Öljyntorjuntalaki Öljyntorjuntalain uudistus vaikuttaa öljyn varastointitapoihin ja säiliöitä koskeviin määräyksiin. Uuden lain vaatimat investoinnit saattavat vaikuttaa varsinkin alan pienempiin toimijoihin. 5.3 Vaikutukset Merenkulkulaitoksen kannalta Merenkulkulaitoksen kannalta edellä mainitut tulevaisuuden trendit tarkoittavat mm.: Öljyn merikuljetusten kasvaessa Itämerellä liikenteen ohjauksen ja turvallisuuden valvonnan rooli kasvaa Öljyjalosteiden aluskuljetusten osuus kotimaan liikenteestä on suuri, joten aluskuljetusten trendillä on merkittävä vaikutus kotimaan tavarakuljetuksen määrään Biodieselin uudet raaka-aineet vaikuttavat kuljetusmuotoihin ja - määriin 15\n21 6. Varustamotoiminnan kehitysnäkymät 6.1 Globaalit trendit Maailman merikuljetusten kehittyminen Viimeisen neljänkymmenen vuoden aikana merikuljetukset ovat nelinkertaistuneet (vuoden 1965 vajaasta miljardista tonnimailista vuoden 2004 yli miljardiin tonnimailiin). Liikenteen kehitys tavaralajeittain on esitetty seuraavassa taulukossa (Taulukko 1). Varustamotoiminta on suhdanneherkkää ja se kärsi mm luvun alun kansainvälisestä laskusuhdanteesta ja 1990-luvun lopun Aasian talouden kriisistä. Viime vuosina varsinkin Kiinan ja Intian talouksien nousu on lisännyt merkittävästi merikuljetuksia ja nostanut rahtihintoja. (Shipping facts, 2007). Taulukko 1. Maailman merikuljetusten kehittyminen (miljardia tonnimailia vuodessa; yksi tonnimaili (ton-mile) on noin 1,46 tonnikilometriä). Lähde: Fearnleys lähteessä: UNCTAD, 2006). Öljy 5 tärkeintä Vuosi Raakaöljy Tuotteet Yht. Rautamalmi Hiili Vilja kuiva bulk - tuotetta Muut kuivat lastit YHTEENSÄ Varustamomarkkinoiden kehittyminen Kansainvälinen kilpailu ja toisaalta varustamoiden kansainvälinen yhteistyö merikuljetuksissa lisääntyvät. Markkinoille tulee myös uusia toimijoita, kun suuret maapuolen logistiikkayritykset tulevat myös merikuljetusmarkkinoille (varsinkin feeder-liikenteeseen). Markkinoilla jo toimivat varustamot yhdistyvät suuremmiksi yrityksiksi, jotta ne voivat toimia taloudellisemmin ja tarjota laajemman maantieteellisen ja liikenteellisen palvelun asiakkailleen. Jälleenlaivaussatamien ruuhkautuminen on lisännyt varustamoiden kiinnostusta myös satamaoperointiin. Näin varustamo voi varmistaa, että sen feeder-liikenne saadaan luotettavasti ja kustannustehokkaasti liitettyä valtamerikuljetusyhteyksiin. (Lloyd s Register Fairplay et al., 2007). 16\n22 Rahtihintojen kehittyminen Konttiliikenteen rahtihinnat Aasiasta Eurooppaan ovat laskeneet viime vuosina monen nousuvuoden jälkeen. Hinta oli vuoden 2007 alussa noin USD/TEU. Konttiliikenteen hintataso Euroopasta Aasian suuntaan on puolestaan pysynyt tasaisempana 2000-luvun aikana. Vuoden 2007 alussa hinta oli noin 700 USD/TEU. Markkinoille tulevan uuden aluskapasiteetin uskotaan laskevan hintoja varsinkin sesonkien ulkopuolella. Korkeat polttoainekustannukset heikentävät liikenteen kannattavuutta. Uudet konttialusinvestoinnit ovat toisaalta riski, mutta toisaalta ne ovat osalle yrityksiä merkittävä mahdollisuus parantaa kannattavuutta suhteessa kilpailijoihin. (Lloyd s Register Fairplay et al., 2007). Tankkereiden rahtihintoihin ovat viime vuosina vaikuttaneet mm. öljyntuottajamaiden järjestön OPECin päätökset rajoittaa öljyntuotantoa vastineeksi öljyn ylituotannolle sekä öljyntuotannon tauot hurrikaaneista johtuen. Toisaalta rahtitasoa nostattaa öljyn vahva kysyntä Länsi-Euroopassa, Pohjois-Amerikassa, Japanissa ja Kiinassa. Rahtitasoon vaikuttaa myös Venäjän öljyviennin kehitys. (UNCTAD, 2006). Kuiva bulk -kuljetuksissa aluskapasiteettipula on nostanut rahtihinnat ennätystasolle. Kapasiteettipulaa on aiheuttanut viime aikoina mm. Kiinan merkittävä kysyntä hiili- ja rautamalmikuljetuksille sekä raakaaineiden pidentyneet tuontikuljetusmatkat. (Baltic Exchange, 2007). Alusten koot kasvavat ja hinnat laskevat Aluskoon kasvu on ollut merkittävää varsinkin konttialuksilla sekä Euroopan ja Aasian välillä liikennöivillä aluksilla (Taulukko 2 ja Taulukko 3). (Baltic Maritime Outlook, 2006). Kymmenen vuoden sisällä uskotaan yleistyvän ns. uuden sukupolven konttifeederit ja roro-laivat, jotka vaativat satamapaikan pituudelta yli 250 m ja rampin leveydeltä vähintään 35 m (Uudenmaan liitto Hangon satama, 2007). Isot varustamot seuraavat toisiaan isojen alusten hankkimisessa, vaikka aluskapasiteettia on jo markkinoilla paljon. Isommilla aluksilla voidaan kuitenkin menestyä paremmin hinta- ja kustannuskilpailussa. Uusi telakkakapasiteetti ja esimerkiksi Kiinan telakat laskevat alusten hintatasoa, mikä lisää uusien alusten rakentamista. Toisaalta myös alusten vuokraaminen on yleistynyt. Kyseessä voi olla sell and charter -tilanne eli varustamo myy aluksensa ja vuokraa sen takaisin itselleen. 17\n23 Tavoitteena on parantaa varustamon tasetta ja siten houkutella investointeja yritykseen. (Lloyd s Register Fairplay et al., 2007, Baltic Maritime Outlook 2006). Viime vuosikymmeninä varsinkin konttialusten nopeus nousi yhdessä aluksen koon kasvun kanssa. Viime vuosina nopeus ei ole enää kasvanut varsinkaan yli TEU:n aluksissa johtuen kasvavista polttoainekustannuksista. (Lloyd s Register Fairplay et al., 2007). Taulukko 2. Euroopan nykyisen aluskannan ja tilattujen alusten keskikoot (bruttovetoisuus). Lähde: Baltic Maritime Outlook, Kokoluokka Nykyinen laivasto Tilauskanta Alustyyppi bruttovet. aluksia ka. brutto- ka. brutto- (1 000) kpl vetoisuus vetoisuus Bulk A Bulk B Bulk C Bulk D Bulk E Kontti A Kontti B Kontti C Kontti D Kuivarahti A Kuivarahti B Kuivarahti C Kuivarahti D Matk./lautta A Matk./lautta B Matk./lautta C Matk./lautta D Matk./lautta E Reefer A Reefer B Reefer C Roro A Roro B Roro C Roro D Tankkeri A Tankkeri B Tankkeri C Tankkeri D Tankkeri E Yhteensä\n24 Taulukko 3. Uusien alusten lukumäärät ja keskimääräiset koot. Lähde: UNCTAD, Vuosi Öljytankkerit a) Kuiva bulk -alukset a) Muut b) Kaikki c) alukset milj. dwt dwt/alus alukset milj. dwt dwt/alus alukset milj. dwt dwt/alus alukset milj. dwt dwt/alus , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , d) , , , , A = yli dwt:n alukset B = yli grt:n alukset D = ennakkotieto EU:n tuki intermodaalien kuljetusten kehittämiselle Intermodaalisuutta eli merikuljetusten yhdistymistä tehokkaasti muihin kuljetusmuotoihin tuetaan mm. Euroopan unionin kehittämis- ja investointiohjelmissa: Intermodaaleja kuljetuksia kehittävä Marco Polo II -ohjelma 1 Lähimerenkulun kehittäminen 2 Merten moottoritiet -ohjelma 3 ICT:n hyödyntäminen yleistyy myös merikuljetuksissa Tieto- ja kommunikointipalveluiden ja -ratkaisuiden hyödyntäminen on muodostunut merkittäväksi osaksi toimitusketjujen hallintaan. ICTpalveluita käytetään yhä laajemmin myös merikuljetuksissa (esimerkiksi konttien globaalit seurantapalvelut). Polttoaineen rikkipitoisuutta koskevat rajoitukset tiukentuvat Vähärikkisen polttoaineen käyttö aluksissa lisääntyy tiukentuvien vaatimusten takia. Vuonna 2005 voimaan tullut IMO MARPOL 73/78 yleissopimuksen liite VI rajoittaa polttoöljyjen rikkipitoisuuden maksimissaan 4,5 %:iin. Rikkivalvonta-alueilla (SECA = Sox Emission Control Area) rikkipitoisuus voi olla korkeintaan 1,5 %. Uudet vaatimukset astuivat voimaan Itämeren rikkivalvonta-alueella toukokuussa Pohjanmerellä ja Englannin kanaalissa vastaavat vaatimukset astuvat voimaan syyskuussa Vuoden 2010 jälkeen 1 Lisätietoa: 2 Lisätietoa: 3 Lisätietoa: 19\n25 sisävesialusten ja satamissa yli kaksi tuntia viipyvien alusten osalta rikkiraja on 0,1 %. 6.2 Trendit Itämeren alueella ja Suomessa Itämeren liikenteen kehittymisnäkymät Itämeri on maailman nopeimmin kasvava merikuljetusten alue. Vuoteen 2020 mennessä alueen vienti ja kuljetusvolyymit kasvavat nykyisestä 50 %. Eniten kasvua tulee olemaan öljy- ja konttiliikenteessä. Kasvun taustalla on mm. Venäjän ja Itä-Euroopan talouksien ja kaupan kehittyminen. Liikenteen kasvu on lisännyt uusien toimijoiden kiinnostusta ja valtamerivarustamot ovat ilmestyneet omilla feeder-aluksillaan kilpailijoiksi Itämerelle. Itämeren satamien aluskäynneistä ¾ on hakurahtialusten käyntejä. (Baltic Maritime Outlook 2006). Kontti-, tankkeri- ja reefer-alusten osuus kasvaa Itämerellä, kun taas kuiva bulk -alusten ja muiden kuivalastialusten osuus laskee. Alueen liikenteeseen tulee myös lisää nopeita ropax-aluksia. (Baltic Maritime Outlook 2006). Venäjän konttiliikenne on voimakkaasti epätasapainoinen. Kontit palaavat Venäjältä tyhjinä Keski-Euroopan konttihubeihin, jolloin tämän paluusuunnan kuljetuksia tarjotaan erittäin halvalla. Edullinen hinta voi nostaa konttiliikenteen osuutta suhteessa roro- ja storo-kuljetuksiin. (Uudenmaan liitto Hangon satama, 2007). Lähimerenkulku 4 muodostaa merkittävän osan Itämeren meriliikenteestä. Lähimerenkulku onkin ainoa liikennemuoto, joka kasvaa samalla nopeudella tiekuljetusten kanssa (Merenkulkualan koulutus- ja tutkimuskeskus, 2006). Lähimerenkululla on vahva EU:n tuki, koska sillä pyritään vähentämään ruuhkaisia ja saastuttavia maantiekuljetuksia. Kansainvälinen omistus lisääntyy Suomen varustamomarkkinoilla Kansainvälinen varustamokauppojen trendi on koskenut myös Suomen markkinoita (esimerkiksi Finnlines, Containerships, Team Lines). Suomalaisomisteisten vesiliikennettä harjoittavien yritysten osuus Suomessa rekisteröityjen, yli 5 miljoonan :n liikevaihdon yhtiöiden kokonaisliikevaihdosta on 52 % (Taulukko 4). Liikevaihtoluvuissa on 4 Lähimerenkululla tarkoitetaan merenkulkua Euroopan satamien välillä sekä Euroopan ja muihin maanosiin kuuluvien satamien välillä Mustallamerellä ja Välimerellä (European Shortsea Network, 2007). 20\n26 mukana myös muun kuin varustamotoiminnan liikevaihtoa. Tilastokeskuksen ennakkotiedon mukaan vuonna 2006 vesitse kuljetetun rahtiliikenteen liikevaihto Suomessa oli 970 miljoonaa. Vuonna 2005 alan liikevaihto Suomessa oli miljoonaa. (Viita, 2007). Taulukko 4. Suomessa rekisteröityjen vesiliikennettä harjoittavien yritysten liikevaihto vuonna 2006 ja omistus. Lähde: Largest Companies, Talouselämä ja muut internet-lehdet, yritysten internet-sivut. Yritys Liikevaihto (1 000 ) Pääomistajan kotipaikka Finnlines Oyj Italia Tallink Silja Oy Viro Viking Line Abp Suomi Neste Shipping Suomi Containerships Ltd Oy Islanti Rederiaktiebolaget Eckerö Suomi Birka Line Abp Suomi ESL Shipping Oy Suomi Rettig Group Oy Ab (Bore) Suomi Finnlink Oy, Ab Suomi Ångfartygs Aktiebolaget Alfa Suomi Loadmasters Ltd, Oy Suomi Rederi Ab Engship Suomi Saimaa Lines Maritime Ltd, Oy Suomi Crystal Pool Iso-Britannia Rederiaktiebolaget Hildegaard Suomi Transfennica Ab, Oy Alankomaat Alfons Håkans Oy Ab Suomi Victor Ek Ab, Oy Suomi Rederi Ab Lillgaard Suomi Team Lines Finland Oy Belgia Langh Ship Ab, Oy Suomi RG Line Oy Ab Suomi Meriaura Oy Suomi Minicarriers Ab Suomi Alexia-Shipping Ab, Oy Suomi Stella Corona Oy Ltd Suomi Sally Ab Suomi Trailer-Link Ab, Oy Suomi Suomeen rekisteröityjen varustamoyritysten talous ja investoinnit Suomessa rekisteröityjen varustamoyritysten taloustietoja on esitetty seuraavassa taulukossa (Taulukko 5). Yritysten varsinaisen liiketoiminnan tulosta kuvaava liiketulos suhteutettuna liikevaihtoon on yrityksillä pääosin tyydyttävällä tai hyvällä tasolla. 21\n27 Taulukko 5. Suomessa rekisteröityjen varustamoyritysten taloustietoja Lähde: Talouselämä (2007). Liikevaihto, milj. euroa Liikevaihdon muutos, % Liiketulos, milj. euroa Liiketulos/ Nettotulos, liikevaihto, % milj. euroa Sijoitetun pääoman tuotto, % Omavaraisuu saste, % Gearing, % Henkilöstö Investoinnit, milj. euroa Varustamo Finnlines Viking Line Neste Shipping Tallink-Silja tk 8 kk Containerships Group tk 10 kk Eckerö Rederi Birka Line ESL Shipping Rettig Bore, pro forma Engship Rederi Bror Husell Chartering Ångfartygs Alfa Hildegaard Rederi Crystal Pool Transfennica Puolet Suomessa toimivista varustamoista aikoo kasvattaa investointejaan seuraavan 2 vuoden aikana. MKK:n (2007) tekemän varustamobarometrin mukaan varustamot näkevät merkittävimpinä kasvun esteinään merihenkilöstön saatavuusongelmat, polttoaineen hinnan nousun, kapasiteetin tai kaluston rajallisuuden, kilpailun lisääntymisen ja Suomen lipun alla purjehtivien alusten palkkakustannustaso. Suomalaisten alusten osuus vähenee ulkomaankuljetuksissa Suomalaisten alusten osuus Suomen ulkomaan kuljetuksista on laskenut selvästi. Tällä on negatiivinen vaikutus Suomen huoltovarmuuteen. 90-luvun alkua lukuun ottamatta suomalaisten alusten osuus ulkomaan tuonnissa oli noin 50 % luvulla osuus on laskenut vähitellen alle 40 %:iin. Viennissä suomalaisten alusten osuus on vaihdellut enemmän luvun alusta lähtien suomalaisten alusten osuus on ollut viennissä noin 30 %. Viime vuosina suomalaisten alusten osuus on laskenut alle 20 %:iin. (Merenkulkulaitos, 2007d). Alusten koko kasvaa myös Itämerellä ja Suomen liikenteessä Itämerellä yli bruttovetoisuuden aluskoot ovat harvinaisia ja koskevat lähinnä tankkeri-, kuiva bulk ja roro-aluksia. Keskimääräinen aluskoko ja jäävahvisteisten alusten osuus kasvavat Itämerellä lähinnä öljykuljetusten kasvun takia. Matalan syväyksen takia Itämerellä alukset kasvavat enemmän leveydessä ja pituudessa, mikä aiheuttaa uusia vaatimuksia väylille, satamanostureille ja satamien mitoitukselle luvun vaihteen jälkeen Suomen liikenteessä merkittävintä kasvua on ollut matkustaja-alusten, irtolastialusten ja säiliöalusten 22\n28 keskimääräisessä koossa (Kuvio 2). (Baltic Maritime Outlook 2006, Merenkulkulaitos 2007b) Matkustaja-alukset Ro-ro-matkustaja-alukset Ro-ro-lastialukset Irtolastialukset Muut kuivalastialukset Säiliöalukset Muut alukset Yhteensä Kuvio 2. Suomeen saapuneiden ulkomaanliikenteen alusten keskimääräisen nettovetoisuuden kehitys. Lähde: Merenkulkulaitos, 2007b. Itämeren ympäristönsuojeluun kiinnitetään paljon huomiota Meriliikenteen ympäristövaatimukset tiukentuvat kansainvälisesti, mutta herkällä Itämeren alueella asiaan halutaan kiinnittää vielä tarkemmin huomiota. Suomi on esittänyt Itämeren suojelukomissiolle HELCOMille alusten päästörajojen tiukentamista ja käymäläjätevesien laskemisen sisällyttämistä HELCOMin Itämeren suojeluohjelmaan (Baltic Sea Action Plan). 6.3 Vaikutukset Merenkulkulaitoksen kannalta Varustamotoiminnan trendit merkitsevät Merenkulkulaitoksen kannalta mm. seuraavaa: Suomen merikuljetusten volyymin kasvu lisää Merenkulkulaitoksen palveluiden kysyntää. Kuljetusten rakenteen ja muiden ominaisuuksien muutokset vaikuttavat palvelutarpeiden sisältöön. 23\n29 Kuljetusketjujen nopeutuessa myös alusliikenteen viranomaispalveluiden odotetaan toimivan nopeasti ja luotettavasti. Liikenneinfrastruktuurin toimivuudelle asetetaan tiukempia vaatimuksia. Nopeutuvat kuljetusvirrat ovat yleensä myös aikataulutettuja ja säännöllisiä, joten palveluiden tarve on paremmin ennakoitavissa. Uusien ja uudenlaisten toimijoiden määrä merikuljetusmarkkinoilla kasvaa. Tästä voi syntyä myös aivan uudenlaisia alusliikenteen palvelutarpeita. Alusten koon kasvu vaikuttaa väylien mitoitustarpeisiin ja meriturvallisuuteen. Turvallisuuskysymysten merkitystä kasvattaa paitsi Suomen myös koko Suomenlahden liikenteen kasvu. 24\n30 7. Satamien kehitysnäkymät 7.1 Kansainväliset trendit Satamien kasvavat investointipaineet Suuryksikköliikenteen voimakas kehittyminen ja aluskoon kasvu aiheuttavat satamissa investointipaineita (uudenlaiset lastinkäsittelylaitteet sekä suuremmille aluksille sopivat laitteet, laiturit, taustakentät ja satama-altaat). Nämä paineet heikentävät pienten satamien kilpailukykyä ja sataman määrän odotetaankin vähenevän. Varustamot puolestaan saattavat kasvattaa rooliaan satamatoiminnassa, jolloin ne varmistavat satamien toimivuuden yleistyville isoille aluksille. (Lloyds Register Fairplay et al., 2007). Pohjoisen Euroopan satamien terminaalikapasiteetti ei kasva yhtä paljon kuin konttiliikenne. Liikenteen kasvu on noin 7 % vuosittain, kun terminaalikapasiteetin kasvu on vain 5,4 % vuosittain. Tämä lisää eurooppalaisten jälleenlaivaussatamien kuten Hampurin ruuhkautumista. (Lloyd s Register Fairplay et al., 2007). Satamat osana intermodaaleja kuljetusketjuja EU tukee vahvasti intermodaalisten kuljetusketjujen, lähimerenkulun ja merten moottoriteiden kehittämistä. Nämä kaikki ovat tärkeitä keinoja kehittää satamia kuljetusketjujen solmukohtina. Solmukohdat ovat usein kuljetusketjujen heikoimpia lenkkejä, joten niiden kehittäminen vaikuttaa merkittävästi koko ketjun toimivuuteen. Satamien välinen kilpailu lisää yhteistyötä ja erikoistumista Satamien ja satamaryhmien välinen yhteistyö lisääntyy, jotta asiakkaille voidaan tarjota mahdollisimman toimiva ja kattava merikuljetusketju. Yhteistyötä tiivistetään ns. hub-and-spoke -satamien eli keskus- ja syöttöliikenteen satamien välillä. Suurimpien alusten liikenne painottuu yhä enemmän merkittäviin hub-satamiin, joiden tie-, rautatie- ja rannikkoliikenneyhteyksien tulee olla toimivia ja palvella koko kuljetusketjun kilpailukykyä. Erityisesti satamien rautatieyhteyksissä on paljon kehitettävää. (Deloitte, 2005). Kova kilpailu ja suuryksikköliikenteen vaatimat investoinnit lisäävät Euroopan satamien erikoistumista tiettyihin liikennemuotoihin ja tavaralajeihin. Euroopan jälleenlaivaussatamat erikoistuvat myös yhä 25\n31 vahvemmin joko Aasian kuljetuksiin tai Euroopan sisäiseen ja Pohjois- Amerikan kuljetuksiin. Aasian kuljetuksissa käytetään isoimpia aluksia, mikä asettaa vaatimuksia sataman fyysisille puitteille. (Lloyds Register Fairplay et al., 2007). Itämeren merikuljetusreitti kilpailee maakuljetuskorridorien kanssa Itämeren merikuljetusreitti kilpailee tulevaisuudessa yhä enemmän kehittyvien keskisen Euroopan maakuljetuskorridorien kanssa. Keski- Euroopasta Venäjälle ja Aasiaan ulottuvien maakuljetuskorridorien nykyisinä ongelmina ovat mm. hitaat rajanylitykset ja heikkotasoiset raideliikenneyhteydet. Myös kilpailu Itämeren merikuljetusreittien välillä kasvaa johtuen mm. Baltian edullisista kuljetusreiteistä sekä Venäjän Suomenlahden satamahankkeista. Kilpailua käydään varsinkin Venäjän transitokuljetuksista. Venäjän kaupan kasvun ennustetaan kuitenkin jatkuvan vahvana ja painottuvan yhä enemmän arvotavaraan. Näin ollen myös Suomen reitille riittää kuljetettavaa, vaikka sen suhteellinen markkinaosuus laskeekin. (Liikenne- ja viestintäministeriö, 2005). Euroopan ja Aasian välisten kuljetusten kuljetusmuotoon vaikuttaa myös Trans-Siperian rata. Ratayhteys on selkeästi merikuljetusyhteyttä nopeampi, mutta radan liikennetariffien nostaminen vuonna 2006 vähensi liikennevolyymeja merkittävästi. Hintojen laskeminen on palauttanut liikennettä radalle hitaasti. (Kouvolan Sanomat, 2007). Euroopan komission aloitepaketti merenkulun kehittämiseksi Euroopan komissio on julkaissut syksyn 2007 aikana useita merenkulun kehittämiseen liittyviä asiakirjoja. Ehdotus yhdennetyksi meripolitiikaksi EU:lle sisältää laajan toimintasuunnitelman, joka liittyy mm. meriliikenteeseen, merialan yritysten kilpailukykyyn ja meriympäristön suojeluun. Lähivuosien toimenpiteisiin sisältyvät mm. esteetön eurooppalainen meriliikennealue ja Euroopan meriklusteriverkoston edistäminen. Komission hiljattain julkaisema aloitepaketti sisältää satamapolitiikkaa, logistiikkaa ja rautateiden tavaraliikenneverkkoa koskevia ehdotuksia sekä yhteistä eurooppalaista meriliikennealuetta ja merten moottoriteitä koskevat asiakirjat: Merten moottoritiet: Report on the Motorways of the Sea - State of play and consultation 26\n32 Meriliikennealue: Consultation on a European maritime transport space without barriers reinforcing the internal market for intra- European maritime transport Komission tiedonanto satamapolitiikasta: Communication on a European Ports Policy 7.2 Trendit Suomessa Transitoliikenne kiihdyttää Suomen konttiliikenteen kasvua Suuryksikköliikenteen kasvu on ollut merkittävää myös Suomessa. Roro-liikenteen kasvu on ollut vuodesta 1993 lähtien noin 8 % vuodessa. Konttiliikenne on puolestaan kasvanut vuodesta 1993 keskimäärin 10 %. Konttiliikenne onkin Suomen merikuljetusliikenteen voimakkaimmin kasvava segmentti. Kasvua on viime vuosina kiihdyttänyt transitoliikenteen kasvu. Konttiliikenne on Suomen satamissa hyvin keskittynyt. Neljän suurimman konttisataman osuus koko maan liikenteestä on 90 %. Suuryksikköliikenne vaatii korkeat frekvenssit, mikä puolestaan vaatii monelta satamalta nykyisten liikennevolyymien kasvattamista. (Uudenmaan liitto Hangon satamat, 2007). Satamien markkinasegmentit Suomen satamat voidaan jakaa tavararyhmä- ja lastinkäsittelytyypin mukaan seuraaviin segmentteihin: Kappaletavarasatamat (esim. Helsinki, Turku, Kotka) Öljy- ja öljytuotesatamat (esim. Sköldvik, Naantali) Metsäteollisuussatamat (esim. Rauma, Kotka, Hamina, Hanko) Metalliteollisuuden satamat (esim. Raahe, Kokkola, Koverhar) Kivihiili- ja koksisatamat (esim. Pori, Raahe) Kemikaalisatamat (esim. Hamina, Oulu) Raakamineraalisatamat (esim. Raahe, Rauma) Konttisatamat (esim. Kotka, Helsinki, Rauma, Hamina) Kuorma-auto- ja perävaunusatamat (esim. Helsinki, Naantali, Turku, Hanko) Transitosatamat (esim. Kokkola, Kotka, Hamina, Hanko) Kotimaanliikenteen satamat (esim. Sköldvik, Naantali, Pori, Parainen) Merkittävällä osalla satamia on useita tärkeitä tavaralajeja, jolloin ne eivät keskity vain muutamaan tavaralajiin. 27


Asea - Ravintoneuvonta S.Hanyi\nASEA-juoma sisältää ainutlaatuisia Redox-viestintämolekyylejä. Ne tukevat elimistön omaa solujen uudistus- ja korjausprosessia, joka näkyy hyvinvoinnin lisääntymisenä! Samoja viestintämolekyylejä valmistuu koko ajan kaikissa terveissä soluissa. Se on elimistölle luonnollista ja siksi ASEA on hyvin turvallista käyttää. Sen sisältämät molekyylit eivät reagoi lääkkeiden tai ravintolisien kanssa, mutta saattavat tehostaa niiden toimintaa. ASEA tukee solujen toimintaa ja kykyä uusiutua sekä aktivoi kehossa luonnostaan olevien antioksidanttien toimintaa. Tutkimusten mukaan ASEA lisää mm. sisäsyntyisen antioksidantin, glutationin määrää yli 500%.\n- energiataso ja mieliala on kohonnut\n- painonhallinta on helpottunut, mielihalut laantuneet\n- unen laatu parantunut\n- immuunijärjestelmä toimii paremmin\n- muisti on parantunut\n- nivel- ja lihaskivut ovat vähentyneet\n- urheilijoiden kestävyys ja palautuminen ovat olennaisesti parantuneet\n- allergiaoireet ovat helpottuneet\nYli puolet käyttäjistä saavat apua ensimmäisen 30päivän aikana. 90päivän jälkeen noin 90% käyttäjistä tuntee ASEAn vaikutuksen. ASEA edustaja neuvoo yksilöllisen ohjelman jokaiselle käyttäjälle.\nASEA on ensimmäinen yritys, joka on luonut Redox-viestintämolekyylejä sisältävät tuotteet: ASEA-molekyylijuoma ja Renu28 geeli. Vuodesta 2010 lähtien tämä vuosikymmeniä tutkittu ja vahvasti patentoitu on ollut käyttäjien saatavilla. ASEA on kehittänyt tuotteet, joita et ole koskaan ennen nähnyt. ASEA-molekyylijuoma ei ole tyypillinen ravintolisä, vaan se sisältää hyvin samanlaisia kehon viestintää tukevia molekyylejä kuin mitä terveet solumme jatkuvasti tuottavat. Elimistön on se helppo hyödyntää ja lisäksi tuote ei ole toksinen eikä sille voi olla yliherkkä tai allerginen kuten jollekin ravintolisälle. ASEA tuotteet ovat ainut elimistön ulkopuolinen Redox-viestimolekyylien lähde. Ne ovat todella hieno kehitystyön tulos hyvinvointimme hyväksi!\nASEA tarjoaa myös upean mahdollisuuden lisäansioille. Monet ASEA edustajat ovat alunperin saaneet apua tuotteista omiin terveysongelmiinsa. Annan mielelläni lisätietoja tästä mahdollisuudesta!\nsposti: feelasea AT gmail.com\npuhelin: 050 5233465\nRedox-viestintämolekyylit jaetaan pelkistyneisiin molekyyleihin ja reaktiivisiin happiradikaaleihin. Pelkistymisreaktion tarkoitus on suojella soluja aktivoimalla antioksidantteja kun taas reaktiiviset happiradikaalit tuottavat immuunivasteen.\nJotta elimistö voi toimia optimaalisesti, näiden molekyylien välillä tulee säilyä herkkä homeostaattinen tasapaino kaikissa soluissa ja kudoksissa. Kun tasapaino häiriintyy, elimistö pyrkii korjaamaan tilannetta viestimolekyylien avulla. Iän ja sairauksien myötä viestintämolekyylien kyky toimia huononee kuitenkin heikkenee. ASEAn Redox-viestintämolekyylit tukevat solujen viestintää ja solujen oma korjausmekanismi voi siten toimia tehokkaammin.


Harjoitusottelusta voitto LP Viestille 4-0, OP Lounaismaa -turnaus lauantaina - LP Viesti\nHarjoitusottelusta voitto LP Viestille 4-0, OP Lounaismaa -turnaus lauantaina\nLP Viesti oli eränumeroissa selvästi sarjanousija HEL Volleyta parempi tiistaina Salohallissa. Kotijoukkue vei itse ottelun 3-0 (25-16, 25-19, 25-19) ja lisäerän 25-13.\nLP Viesti oli edellä vastustajaa pelin jokaisella osa-alueella. Vaikka eränumerot olivat suhteellisen selvät, ei salolaistenkaan peli ihan raiteillaan vielä ollut.\nPäävalmentaja Tomi Lemminkäisen kommentit:\n-Meidän esitys parani pelin edetessä. Ensimmäisessä erässä oli ongelmia hyökkäyspelissä Saana Virtasen ja hyökkääjien yhteispelissä, mutta se lähti toimimaan ja varsinkin viimeinen erä oli meiltä tosi hyvää, kun peli pysyi kasassa alusta loppuun. Muissa erissä otettiin hyvä alku, sitten päästettiin vastustaja tasoihin, mutta erien loput vietiin taas. Ihan tasainen esitys, kun ottaa huomioon, että kokoonpanoja vaihdettiin tiuhaan.\n– HEL Volley esitti hyvää puolustus- ja varmistuspeliä, mutta verkolla oli suurempi ero joukkueiden tekemisessä. Viikonloppua varten pitää parantaa, silloin nähdään missä oikeasti mennään. Tärkeitä pelejä meille, vaikka uusia pelaajia onkin vaan kolme, mutta ollaan tosi vähän keretty yhdessä treenaamaan maajoukkuepoissaolojen ja Jessica Kososen loukkaantumisen takia.\nOP LOUNAISMAA -TURNAUS LAUANTAINA\nJoukkuepeliä päästään hiomaan lisää tulevana lauantaina Salohallissa pelattavassa OP Lounaismaa -turnauksessa, johon osallistuvat LP Viestin lisäksi Hämeenlinna ja Kangasala. Vastus tulee noissa otteluissa olemaan aivan liigan kärkikastia, mikäli vanhat merkit paikkansa pitävät.\nOtteluohjelma lauantaina 18.9.2021\n13:00 LP Viesti – LP Kangasala\n15:30 LP Kangasala – Hämeenlinna\n18:00 LP Viesti – Hämeenlinna\nLiput 10 €/päivä. Tervetuloa tutustumaan uudistuneisiin joukkueisiin!\nLP Viesti Akatemia avaa kauden Salohallissa sunnuntainaSarjanousija HEL Volley tiistaina Salohallissa


Pätkiä | Lyhäreitä läheltä\nPätkiä -voittajat valittu!\nPosted: helmikuu 18, 2013 in Uncategorized\nPätkiä – Lyhäreitä läheltä -lyhytelokuvakilpailussa palkittiin kaksi elokuvaa Arktisen Upeeta -elokuvafestivaalin palkintojenjakotilaisuudessa sunnuntaina 17.2.. Kilpailun tuomari PV Lehtinen valitsi omaksi suosikikseen Jukka-Pekka Jalovaaran Kiinan lapaset. Internetissä ja Jyväskylän taidemuseolla toteutetun yleisöäänestyksen voitti A-finaali Joutsa JoSeMoRa 2012 (Kari Särkkä, Anu Hytönen, Esko Toikkanen). Ääniä annettiin yhteensä 97.\nA-finaali Joutsa JoSeMoRa 2012\nPätkiä-äänestys on päättynyt!\nPosted: helmikuu 15, 2013 in Uncategorized\nPätkiä -äänestys on päättynyt! Voittajat julkistetaan Arktisen Upeeta -elokuvafestivaalin palkintojenjakotilaisuudessa sunnuntaina 17.2. klo 14.00.\nPosted: helmikuu 9, 2013 in Uncategorized\nPätkiä – Lyhäreitä läheltä -lyhytelokuvakilpailun yleisöäänestys on nyt auki! Omaa suosikkiasi voit äänestää joko Jyväskylän taidemuseon Holvissa tai täällä 15.2. klo 18.00 saakka.\nYleisöäänestyksen voittajan lisäksi kilpailussa palkitaan elokuvaohjaaja PV Lehtisen suosikki. Voittajat julkistetaan Arktisen Upeeta -elokuvafestivaalin palkintojenjakotilaisuudessa sunnuntaina 17.2. klo 14. Tilaisuuteen on vapaa pääsy.\nPätkät ovat nähtävissä maksutta Jyväskylän taidemuseon Holvin ala-aulassa 15.2. saakka sekä osana Arktisen Upeeta -elokuvafestivaalin ohjelmistoa torstaina 14.2. klo 17.00 ja lauantaina 16.2. klo 16.00 Keski-Suomen museon auditoriossa. Näytöksiin on vapaa pääsy.\nPosted: tammikuu 28, 2013 in Uncategorized\nPätkiä-esiraati on valinnut kilpailun finalistit. Esityssarjaan valituille on ilmoitettu sähköpostitse.\nEsityssarjan avajaisia vietetään Jyväskylän Taidemuseon Holvissa perjantaina 8.2. klo 17.00. Yleisöäänestys avataan sekä Holvissa että tällä sivustolla lauantaina 9.2.\nPosted: tammikuu 14, 2013 in Uncategorized\nPätkiä – Lyhäreitä läheltä -lyhytelokuvakilpailuun voi osallistua vielä kymmenen päivän ajan. Ilmoittautuminen sulkeutuu 24.1.2013 klo 20.00. Ilmoittaudu täällä.\nPosted: tammikuu 1, 2013 in Uncategorized\nPätkiä -kilpailuaika on päättynyt. Esityssarjaan valituille ilmoitetaan tammikuun aikana sähköpostitse. Pätkiä kiittää kaikkia osallistuneita!\nViitasaaren työpaja peruttu\nPosted: marraskuu 26, 2012 in Uncategorized\nViitasaaren Pätkiä-työpaja on peruttu tilaongelmien vuoksi. Pätkiä pahoittelee!\nPV Lehtinen Pätkiä-tuomariksi!\nPosted: lokakuu 24, 2012 in Uncategorized\nPätkiä – Lyhäreitä läheltä -lyhytelokuvakilpailun ammattilaistuomariksi on varmistunut elokuvaohjaaja PV Lehtinen. Tarkempaa tietoa tuomarivieraasta esimerkiksi täältä.\nPosted: syyskuu 30, 2012 in Uncategorized\nLive Herring -työryhmä/Keski-Suomen taidetoimikunta ja Jyväskylän taidemuseo järjestävät yhteistyössä Arktisen upeeta -elokuvafestivaalin ja Keski-Suomen elokuvakeskuksen kanssa Pätkiä – Lyhäreitä läheltä -lyhytelokuvakilpailun. Kilpailu on avoin kaikille keskisuomalaisille tekijöille sekä niille, joiden lyhytelokuvalla on selkeä yhteys Keski-Suomeen.\nKilpailun teemana on Elämäni Kuva. Näkökulmasi teemaan voit valita itse – oli kuvasi mikä tai minkälainen tahansa, on se varmasti taltioimisen arvoinen. Lyhytelokuvan muoto on vapaa ja välineenä voi toimia mikä tahansa kännykkäkamerasta flash-animaatioon. Työn voit toteuttaa myös yhteistyössä vaikkapa kaveriporukan kanssa.\nKilpailutöiden palautus toteutetaan internetin välityksellä lataamalla teokset Youtube- tai Vimeo-palveluun. Kilpailutyön maksimimitta on kolme minuuttia ja teoksen tulee olla valmistunut vuoden 2012 aikana. Kilpailuaika on 1.10.–31.12.2012.\nKilpailuun lähetetyistä töistä esiraati kokoaa esityssarjan, joka on nähtävissä tällä sivustolla sekä Jyväskylän taidemuseolla helmikuussa. Voittajia kilpailussa valitaan kaksi: kilpailun internet-sivuilla ja Jyväskylän taidemuseolla toteutettavan yleisöäänestyksen voittaja sekä elokuva-alan asiantuntijan suosikki. Voittajat julkistetaan ja palkitaan pienillä palkinnoilla Arktisen upeeta -elokuvafestivaalin palkintojenjakotilaisuudessa sunnuntaina 17.2.2012.\nKilpailun tarkoituksena on edistää audiovisuaalisen kulttuurin harrastusta Keski-Suomessa tarjoamalla tekijöille matalan osallistumiskynnyksen väylän tuoda töitään esille. Kilpailun kautta halutaan myös kannustaa oman lähiympäristön hahmottamiseen audiovisuaalisin keinoin.\nTarkemmat tiedot teosten jättämisestä saatavilla täältä.\nPosted: syyskuu 6, 2012 in Uncategorized\nSyksyllä 2012 järjestetään osana Pätkiä-projektia lyhytelokuvatyöpajakiertue. Lisätietoa ja ilmoittautumisohjeet täällä.


IRMA hälyttää varomattoman kippaajan puhelimessa\nIRMAn lähetysyksikkö on valkoinen rasia ohjaamon kulmassa. Marko Nurmi esitteli rungon sisään jäävää tekniikkaa kutsuvierasjoukolle tiistaina.\nKännykän ruutua on helppo tulkita. Wipron tehtaan pihalla Perniössä Volvon sora-auto nostaa lavaansa kippausasentoon ja Marko Nurmen puhelimen ruudulla muuttuvat ruudut punaisiksi yksi kerrallaan.\n–Tässä on esimerkiksi raja-arvoksi asetettu sivukallistumalle kolme astetta ja todellisuudessa kallistuma neljä astetta, joten ruutu on siltä kohdalta punainen, selvittää Wipron kotimaan myynnistä vastaava Nurmi.\nKoko joukko kuorma-autoalan ja liikenteen ammattilaisia oli tiistaina Volvon ympärillä. Päivän pääasia oli uutuustuote IRMA, joka kätkeytyi lähes näkymättömiin Volvon rungon uumeniin.IRMAa ei ole nimetty naisen mukaan; nimi tulee sanoista Independent Remote Monitoring Application. Tavoitteena on parantaa kippaamisen turvallisuutta.\n–Nosturipuolella tässä asiassa on menty eteenpäin, mutta kippipuolella ei oikein ole ollut ratkaisuja, Nurmi sanoo.\nWiprolla on tehty tuotekehitystä ja paketti on nyt myyntikunnossa.IRMA-järjestelmällä varustettuun autoon kiinnitetään lähetin ja anturit, jotka kertovat esimerkiksi auton sivuttais- ja pitkittäiskulman, kippauskulman ja lavan korkeuden sekä hydrauliikan öljynpaineen ja –lämmön. Kuljettajalla puolestaan on kännykässään sovellus, jolle auton lähetin lähettää tietoja. Jos esimerkiksi kallistuskulma on sellainen, että järjestelmän mielestä autolla on kipatessa riski kaatua, sovellus varoittaa kuljettajaa.\nTuotekehityksen aikana pohdittiin myös ratkaisua, jossa järjestelmä olisi pysäyttänyt kippaamisen. Myynti –ja markkinointijohtaja Jarmo Leppänen sanoo, että tätäkin vaihtoehtoa mietittiin, mutta joskus kippaamisen keskeyttäminen voi olla turvallisuusriski itsessään.\nWiprolla on tehty työtä IRMAn parissa pyöreästi vuoden päivät. Sovellusosaaminen on ostettu ulkoa ja tiistaina koolla ollut joukko antoi oman palautteensa. ksi huomio kiinnittyi esimerkiksi siihen, että IRMA voisi keskustella myös auton oman näyttötekniikan kanssa.