Kissankulman väki: joulukuuta 2012\nNiin se vain on, että joulu on mennyt kovalla vauhdilla eteenpäin ja nyt ollaan jo Tapaninpäivän illassa. Tässä muutamia jouluisi kuvia mitä on tullut räpsittyä.\nNeiti oli tehnyt hoidossa muutaman tontun jotka laitettiin keittiönkaapin ovea koristamaan. Muita tonttuja ei olekkaan tänä jouluna liimailtu mihinkään.\nJoulukuusta meille ei tänä vuonna sisälle tuotu, koska tila on sen verran rajallinen ettei se tänne hyvällään mahtuisi. Ulos sentään viritteli jouluvalot ja ne saa korvata kuusen tänä vuonna.\nJouluaattona virittelin muutamia ulkotulia ulos niin johan siihen tuli Ronttikin ihmettelemään, että mitäs ovat.\nLähettänyt Hilu klo 18.20 4 kommenttia:\nTässäpä vielä muutama joulukukka vinkkikin :)\n- avaa joulutähden paketti vasta n. puolen tunnin kuluttua sisälle saapumisesta\n- pitää valosta ja lämmöstä, muttei kannata sijoittaa lähelle lämpöpatteria\n- kasvi kärsii helposti jo alle 10 asteen lämpötilassa\n- kärsii vetoisessa paikassa ja pudottaa siellä helposti lehtensä\n- kastellaan säännöllisesti lämpimällä vedellä, kun mullan pinta on kuivahtanut. Joulutähti ei pidä seisovasta vedestä eikä rutikuivasta mullasta.\n- kestää huonekasvina pitkään, vaikka varsinaiset kukat (ne pienet ja keltaiset) kuihtuvatkin\n- on myrkyllinen syötynä ja maitiaisneste saattaa kosketuksesta paljaalle iholle tai silmiin joutuessa aiheuttaa allergisia oireita, mutta myrkyllisyyttä on yleisesti ottaen liioiteltu\n- saat joulutähden kukkimaan ja ylälehdet värjäytymään seuraavana vuonna, kun pimennät sen elokuun alusta lähtien (esim. laittamalla pahvilaatikon sen päälle), niin että kasvi saa valoa vain 10 tuntia päivässä. Käsittelyä on hyvä jatkaa lokakuun loppuun asti.\n- kastellaan suht reippaasti ja sen jälkeen annetaan mullan kuivahtaa kunnolla\n- sijoitetaan valoisaan tai puolivarjoon\n- kukinta kestää viikkokausia\n- uudelleenkukittamista ei kotikonstein yleensä kannata yrittää\n- peruskasvi, joka viihtyy huolimattomankin hoitajan käsissä\n- säilyy viileässä pitempäänkin, voi viedä yöksi vaikka kellariin\n- kasvaa lämpimässä nopeasti pituutta\n- saatavissa asetelmiin sopivan istutustulppaanin lisäksi myös leikkokukkana\n- menestyy erilaisissa valo-oloissa\n- kannattaa ostaa hyvissä ajoin ennen jouluruuhkia "varastoon" ja pitää viileässä\n- aukeaa lämpimässä umpinuppuisesta täyteen kukkaansa parissa päivässä\n- kukkavarsi kasvaa lämpimässä nopeasti pituutta\n- kastele maltillisesti, liika kastelu venyttää varsia, toisaalta kastelemattomuus saa kukat kuihtumaan ennen aikojaan\n- käy myös leikkokukaksi ja haudalle\n- sipulin läpi pistetty tukikeppi voi olla tarpeen kukan kaatumisen estämiseksi\n- tuoksu voi ärsyttää allergikkoja\n- voi ostaa hyvissä ajoin ennen jouluruuhkia "varastoon" ja pitää viileässä\n- myös helppo kasvattaa itse hyvälaatuisesta sipulista\n- mitä suurempi sipuli sitä komeammat kukat\n- saatavissa myös leikkokukkana\n- läpi sipulin pistetty pitkä tukikeppi voi olla tarpeen\n- kastellaan alakautta säännöllisesti\n- voidaan saada kukkaan myös seuraavana vuonna. Leikkaa kukkavarret pois kukinnan jälkeen ja hoida sitä kuin viherkasvia kevään ja kesän ajan. Elokuussa anna sipulin kuivahtaa kokonaan, katko varret poikki n. 2 cm sipulin yläpuolelta ja siirrä sipuli n. 10 asteiseen paikkaan kolmeksi kuukaudeksi. Tämän jälkeen pese sipuli ja istuta normaalisti. Huom! Jos lepoaika jää liian lyhyeksi, niin kasvi ei kuki, vaan tekee ainoastaan lehtiä.\n- joulukaktus on nykyään useimmiten ns. marraskuunkaktus, mutta ei nimi kasvia pahenna. :)\n- kastellaan säännöllisesti, mutta varoen. Liika kastelu on tuhoisa (ei tietty ihan rutikuivaksikaan saa laskea)\n- kaktus ei tykkää vedosta\n- kukinnan jälkeen, kevään ja kesän ajan kasvia lannoitetaan ja kastellaan säännöllisesti. Syksyllä kasvi saa olla ulkona mahdollisimman myöhään (ei kuitenkaan pakkasiin asti). Seuraavan parin kuukauden ajan sitä kastellaan niukasti ja näin se virittyy kukkaan helposti.\n- jalokielot viihtyvät parhaiten tasaisen kosteassa ja viileässä ilmassa\n- kielon varret voi myös leikata maljakkoon leikkokukiksi -kukinnan jälkeen juurakot kannattaa viedä ruukkuineen kellariin ja istuttaa ne keväällä ulos\n- syksyllä sitten juurakot kaivetaan ylös maasta, istutetaan ja viedään viileään ja pimeään paikkaan. Marraskuun puolivälissä ne tuodaan sisälle, aloitetaan kastelu ja nautitaan kielojen tuoksusta\n-syklaami pidetään tasaisen kosteana ja kastellaan mielellään alusvadille. Kun kasvi on imenyt tarpeeksi kauan vettä, (noin 30-60 min) niin ylimääräinen vesi kaadetaan pois -jos kastelu tapahtuu päältä, varotaan etteivät lehdet ja juurimukula kastu -syklaami pitää myös suihkuttamisesta, mutta sitä ei pidä tehdä liian usein, vain 1-2 krt viikossa\n- jos kasvi on liian kuumassa tai liian kuiva se alkaa nuokkua -ihannelämpötila syklaamille on 15-18 astetta -syklaami pitää lannoittamisesta, lannoitus joka toinen tai kolmas kastelukerta on hyvä -huonot lehdet ja kukat poistetaan vartta kiertämällä ja kiskaisemalla -kukinnan jälkeen kasvi saa levätä viileässä kolme - neljä kuukautta, sitten aloitetaan taas säännöllinen kastelu ja lannoitus\n- viihtyy valoisassa ja viileässä kasvupaikassa -lehdet kellastuvat helposti ja ne voikin poistaa leikkaamalla. Lehtien kellastuminen ei tarkoita, että kasvi olisi kuolemassa, ne ovat talvella ns. vanhoja lehtiä joiden kuuluukin lakastua. Usein jouluruusu myydäänkin tämän takia ilman lehtiä. Uudet lehdet kasvavat kukinnan jälkeen, viimeistään keväällä.\n- kasvi pidetään tasaisen kosteana koko kasvun ajan -kuivahtaminen saa kasvin nuukahtamaan, mutta se piristyy saatuaan vettä\n- liian lämpimässä se nuukahtaa myös helposti, mutta piristyy viileässä\n- kukinnan jälkeen kasvi siirretään viileään esim. kellariin ja istutetaan keväällä ulos, varjoisaan ja syvämultaiseen, ravinteikkaaseen maahan. Jouluruusu on monivuotinen perenna, joka viihtyy puutarhassa hyvin.\n- hoidetaan eniten lämpöä vaativan kukan mukaan\n- kauemmin kestävät kasvit voi joulun mentyä siirtää omiin ruukkuihinsa\nLähettänyt Hilu klo 13.28 2 kommenttia:\nOlen sellaisen puutarhurin postituslistalla joka lähettää joka perjantai postia. Viesteissä on aina kivoja ajankohtaisia ohjeita vuodenaikaan liittyen. Nämä olivat sellaisia ajankohtaisia vinkkejä mitä ajattelin teille myös jakaa.\nOnnistuneen joulukuusen ja neulasia tiputtamattoman lopputuloksen saa aikaan, kun pitänee nämä vinkit mielessä:\nJoulukuusen saa kaataa aikaisintaan neljä viikkoa ennen joulua. Kaadettua kuusta säilytetään kylmässä esim. autotallissa. Hyvä keino on laittaa avattu maitotölkki kuusen tyvelle vedellä täytettynä. Sulalla kelillä se antaa vettä puulle ja jäätyessään tukkii johtosolukot niin, ettei niihin pääse ilmakuplia.\nKansanperimätiedon mukaan paras kuusen kaatoaika on yläkuulla eli nousevan kuun aikaan. Tänä aikana kaadettu kuusi ei varista vaan säilyy pitkään kauniina ja vihreänä ja alkaa kasvattaa uutta kerkkää oksien kärjestä. Tänä vuonna nousevan kuun aika alkaa torstaina 13.12. eli siitä eteenpäin on hyvä hetki käydä kaatamassa joulukuusi.\n2. KUUSEN OSTO\nTarkista kuusen myyjältä aina kaatoajankohta. Kokeile etteivät kuusen neulaset irtoa kevyesti myötäkarvaan vedettäessä. Jos kuljetusmatka on pitkä, kysy pakkaus- tai kotiinkuljetuspalvelua.\nKuusta voi kuljettaa suojaamattomana auton katolla ainoastaan lyhyitä matkoja. Yli kymmenen kilometrin matkoilla kuusi tulee pakata muoviin.\nJos kuusi on jäässä, pitää se sulattaa hitaasti ennen jalkaan asettamista. Hyvä sulatuspaikka on viileä tila, jossa on muutama lämpöaste. Puun annetaan sulaa hitaasti, tyvi koko ajan vaikka vesiämpärissä.\nEllei viileää tilaa ole, voi puun tuoda pesuhuoneeseen. Tyvi pidetään vesiämpärissä ja neulasto suihkutetaan välittömästi kylmällä vedellä ja vielä muutaman tunnin kuluttua uudelleen. Noin kahdeksan tunnin kuluttua puu on valmis jalkaan asetettavaksi.\n5. JALKAAN ASETTAMINEN\nRavistele kuolleet neulaset ja roskat pois. Mittaa huoneen korkeus ja lyhennä kuusta riittävästi. Muista tähden vaatima tila. Vaikka kuusi olisi sopivan mittainen, pitää tyvestä sahata vinosti ainakin muutama sentti pois. Vinosahaus tyvessä auttaa veden saannissa, aivan kuten leikkokukillakin. Se estää myös kuusen tyven painumisen liian tiiviisti pohjaa vasten, ja näin nestevirtaus säilyy mahdollisimman hyvänä. Tyveä ei saa kuoria eikä ohentaa.\n6. HOITO SISÄLLÄ\nVeden kulutus on suurinta ensimmäisen vuorokauden aikana. Vesi ei saa päästä välillä loppumaan, tyven leikkauspinnan on oltava vedessä koko ajan. Kuusenjalan vesitila on yleensä niin pieni, ettei se riitä vuorokaudeksi. Kasteluveteen ei tarvitse lisätä lannoitetta. Kuusi kannattaa sijoittaa mahdollisemman etäälle lämpöpatterista ja takasta, jos suinkin mahdollista. Ellei, niin patteria kannattaa kääntää hiukan pienemmälle ja polttaa takassa tulta vain maltillisesti ja luukku kiinni.\n7. KUUSEN POISVIENTI\nKuusesta kannattaa leikata oksasaksilla suurimmat oksat pois niin, että se mahtuu oviin osumatta ulos. Oksat voi laittaa vaikka paperisäkkiin, jolloin neulasia ei varise muualle kuin leikkauspaikalle. Mitä lämpimämmässä ja kuivemmassa tilassa kuusi on ollut, sitä herkemmin neulaset varisevat.\nLähettänyt Hilu klo 13.09 1 kommentti:\nTällaisen haasteen olen saanut jo aikaa sitten http://kotoelamaapuronvarresa.blogspot.fi/ PeePeeltä. Nyt vasta siihen vastaan.\nTunnustuksessa etsitään vastauksia muutamiin kysymyksiin ja tässä niitä tulee:\nNumero 13. Se mistä se tulee tai miksi niin en osaa sen kummen selittää.\nFacebook, twitterin päälle en ymmärrä mitään.\nSe taitaa olla sanomattakin selvä kissa ja koira menevät rintarinnan :)\nVoisin kait mainita urheilun ja kaiken liikkumisen. Suklaa on hyvää myös varsinkin näin joulun alla.\nKyllä kait se on perjantai silloin, jos tiedossa on vapaa viikonloppu.\nOrgidea on suosikki.\nNo niitä taitaa olla useampia. Ruskea, turkoosi ja musta nyt ainakin tulee äkkiseltään mieleen.\nLähettänyt Hilu klo 13.07 1 kommentti:\nMitäs sitä kuuluukaan vapaapäivän touhuiluun. Vähän on leivottu piparkakkuja aamusta, ulkoiltu ja oleskeltu sisällä. Yritetty suorittaa joulukorttikuvausta...varmaan sata otosta ja muutama kelpo otos:) Mutta nämä otokset eivät ole joulukortteihin.\nRontin ja neidin köyden veto puuhat meneillään...\nSen jälkeen pitikin vähän lukea kirjaa ja mikäs toimiikaan hyvänä tuolina taas kerran...\nMutta mikäs se tämä onkaan. No virallisestihan se on vatsalihaspenkki, mutta neiti keksikin, että sen on liukumäki. Voi sentään miten paljon aikaan hupia tämä laita saikaan ollessaan liukumäkenä:)\nSittenhän sitä voikin koittaan pistää nukkumaan nukensänkyyn :)\nLähettänyt Hilu klo 21.41 3 kommenttia:\nHyvää itsenäisyyspäivää! Nämä kuvat on poimittu viime vuotisesta itsenäisyyspäivän päivästä. Koska toinen blogi jossa kuvat olivat viime vuonna tuhoontui, joten nyt voin hyvällä mielellä laittaa kuvat tänne uuteen blogiin. Jostain tietystä syystä tämän vuoden joulunodotus on vähän erilaista kuin viime vuonna. Tänä vuonna ei ole tällaisia kuvia tullut otettua joten fiilistelen viime vuoden kuvilla. Viime vuonna itsenäisyyspäivän kunniaksi olin leiponut jo suomi-piparkakkuja. Nyt on piparkakakut vielä leipomatta.\nTämä orgidea kukki viime vuonna myös itsenäisyyspäivänä. Sama kukka kukkii edelleen täällä meidän nykyisessä kodissamme vaikka sekin matkasi sen reilu 500 km muiden muutto tavaroiden kanssa. Orkidea oli myös hyvin huonolla hoidolla meidän jo ollessa täällä ja sen odottaessa vasta pääsyä uuteen paikkaan. Kuitenkin se sinnitteli vähällä kastelulla ja huonolla hoidolla tänne saakka. Entisessä kodissa sillä oli keittiön ikkunalla ilmeisesti oivallinen paikka joka täytti kaikki sen tarpeet sillä siellä se kukoisti huimasti ja jaksoi kukkia. En usko, että nykyinen paikka on orgidealle niin hyvä, mutta nähtäväksi jää pysyykö se hengissä täällä.\nViime vuonna olin leiponut itsenäisyyspäin kunniaksi after eight juustokakun ja vähän erilaisemman voileipäkakun, jonka nimeä en enään muista. Juustokakku oli muistin mukaan hvyää, mutta voileipäkakku sellaista ettei sitä toiste kannata tehdä...ehkä siksipä nimikään ei muistunut näin vuoden päästä mieleen:)\nNämä samat kaverukset nauttivat onneksi tämänkin vuoden itsenäisyyspäivästä vaikka kuva on vuoden takaa.\nTäytyy sanoa, että nyt blogin päivittäminen on sujunut ongelmitta ja suht nopeasti. Viime kerralla itse kuvien lataaminen kesti tuhottoman kauan. Voisiko nopeus nyt johtua siitä, että meidän nettilinjaa on käyty korjaamassa:)\nNyt on hyvä nauttia linnajuhlista ja kynttilöistä.\nLähettänyt Hilu klo 21.40 5 kommenttia:\nTietenkin joulukalenterit on viritelty näin joulukuun kunniaksi. Olen ostanut joku vuosi tämän pentikin joulukalenteri tytön ja minusta se on niin söpö ja ihana ja kaikkea :) Ripustinkin sen tilan puutteen vuoksi tänä vuonna makuuhuoneen oveen roikkumaan. Aikuisille olen laittanut sisälle suklaa konvehteja ja neidille tarroja. Neiti sai myös kummeilta partiolaisen kuvakalenterin josta aina ilolla avataan päivän luukku. Luukku pitää myös aina repäistä irti ja kiikkuuttaa roskiin.\nTällaisen tarrasetin löysin kaupasta jossa oli joka päivälle tarra ja muutamalle päivälle kaksi. Niitä sitten voi liimata tuohon taustaan kiinni. Nämä tarrat siis sujauttelin tonttutyttöön neidille.\nMuutama jouluinen kynttiläkuva.\nLähettänyt Hilu klo 9.00 5 kommenttia:\nNiin se joulukuu on alkanut jo kovalla vauhdilla. Meillä on kaikkea muuta kuin jouluisia juttuja puuhailtu tänä vuonna. Tähän aikaan muina vuosina on kova joulutohina ollut päällä ja askarreltua, leivottu, koristeltu kotia jne... Mutta tänä vuonna kaikki taitaa olla aika toisin. Jos nyt vaikka vähän saisi jossain vaiheessa piparkakkuja leivottua ja jotain muuta niin se taitaa riittää touhuksi tänä jouluna. Suurempia joulukoristeitakaan ei kyllä ole tullut esille haettua. Tähän on kyllä syy se, että nykyinen asuintila on niin pieni ettei sinne juurikaan mitään mahdu. Jouluvaloja sen tään olen ikkunoihin laittanut ja kynttilöitä poltellut kotosalla. Syy tähän kaikkeen, että tämä joulu menee näin on tässä...\nSiis pieni osa vain tavaroista jota muutettiin...\nMuuttoreissulla sentään päätin, että käyn vielä jouluisessa Porvoon vanhassa kaupungissa neidin kanssa tekemässä jotain jouluhankintoja. No sattui niin somasti, että keskustan joulunavaus sattui samalle päivälle. Me kävimme neidin kanssa hyvin pikaisesti keskustassa pyörähtämässä ennen kuin viralline joulunavaus alkoikaan. Mutta paikalla oli kuitenkin jo kotieläinpiha missä neitä pääsi kurkkimaan jotain erilaisempia maatilaneläimiä.\nPoni oli hyvin mielenkiintoinen tuttavuus. Kanit olivat myös hyvin mielenkiintoisia.\nVanhaan kaupunkiin suuntasimme myöhemmin iltapäivällä neidin kanssa. Jotenkin minulla oli sellainen fiilis, että mennään vielä katsomaan ja tekemään jouluhankintoja. Olen jo niin pitkään joka joulu kuitenkin siellä käynyt kiertelemässä. No jotenkin joulufiilistä ei ollut ollenkaan. Lieneekö johtunut muuttostressistä vai siitä, että vettä tihuutti taivaalta ja koko vanhakaupunkikin oli niin synkän näköinen ei lumesta tietoakaan. Toiseksi neiti olisi vain halunnut juosta vanhan kaupungin kaduilla ja aina, kun kauppaan mentiin niin alkoi kuulua, että ulos käveleen... Sitten vielä se, että ne kynttilät mitä menin vartavasten etsimään eivät olleet edes tulleet vielä myyntiin. Pettymys oli sekin. No saatiin kuitenkin ostettua glögimaustetta, että voi itse valmistaa glögiä ja jotain muuta ihan pientä. Sellainen oli meidän tämän vuoden vanhan kaupungin joulureissu. Ehkä ensi vuonna paremman fiiliksen ja lumen kera :)\nTämä ikkuna oli neidin mielestä kaikken kivoin sillä siinnä kulki tuollainen synttärijuna. Ikkunan luota oli suorastaan haastavaa saada neiti jatkamaan matkaa.\nLähettänyt Hilu klo 8.50 4 kommenttia:\nLähettänyt Hilu klo 8.35 4 kommenttia:


Materiaali valmentaa eri opettajankoulutusten eri soveltuvuuskokeisiin, joissa kokeen osana on haastattelu- tai ryhmätilanne.\nSoveltuvuuskokeiden itseopiskelumateriaalimme valmentaa eri opettajankoulutusohjelmien soveltuvuuskokeisiin, mm. luokanopettajan, lastentarhaopettajan, kotitalousopettajan, erityisopettajan koulutusohjelmiin sekä kaikkiin muihin koulutusohjelmiin, joissa kokeen osana on haastattelu tai ryhmätilanne.\nMateriaalin hinta: 45 euroa + toimituskulut 15 euroa. Toimitus- ja maksutiedot\ntietoa ja kuvauksia eri opettajankoulutusohjelmien soveltuvuuskoetilanteista ja miksi soveltuvuuskoe järjestetään,\ntietoa miten soveltuvuutta mitataan eri koetilanteissa ja millaisia opettajia haetaan,\ntietoa mitä haastattelussa tapahtuu: motivaatio, koulutettavuus ja vuorovaikutus haastattelutilanteessa sekä esimerkkikysymyksiä,\ntietoa mitä ryhmätilanteessa tapahtuu: kommunikointi ja sosiaaliset taidot ryhmätilanteessa, millainen on hyvä keskustelija ja alustaja sekä esimerkkejä ryhmätilanteista,\nvinkkejä soveltuvuuskokeeseen valmistautumiseksi, mitä huomioida ja pyrkiä kehittämään omissa vuorovaikutustaidoissa sekä kuinka hallita jännitystä,\nharjoituksia haastattelua ja ryhmätilannetta varten.\nItseopiskelumateriaali sisältyy Luokanopettaja ryhmätilanne KOTI ja haastattelutilanne KOTI –kursseihimme.


elokuu | 2017 | Palloukko\nJulkaistu 31 elokuun, 2017by peukku | Jätä kommentti\nSuomen turhan lyhyttä kesäkautta lähdin jatkamaan Puolaan, koska lentiksen EM-kisaturismin oheen sopi senioritennikset Varsovassa.\nKummastakaan turnauksesta ei ollut paljon menestystä kotiin vietävänä, mutta hienoja kokemuksia rikkaampana. Lentismaajoukkueen matseista näin livenä vain parhaan ja ainoan voittoisan Viroa vastaan Gdanskissa. Tunnelma oli varsin ainutlaatuinen useamman tuhannen suomalaisen ja virolaisen kannustaessa Ergo Centerissa.\nSeuraavat viisi päivää vietin Varsovassa tennisihmisten parissa kisaten ja treenaten. Turnauksen taso osoittautui aivan eri luokkaiseksi kuin sinänsä hieno kauden avaukseni vapuntienoilla Espanjassa.\nWarszawianka Tennis Club\nWarszawianka Tennis Club oli tasokas keskus, jossa oli pari kymmentä massakenttää. Osa niistä oli pressuilla katetuissa halleissa, joista sai seinät auki.\nM35-luokassa arpaonneni oli heikoin mahdollinen, kun vastassani oli arviolta parempaa A-luokan tennistä pelaava Piotr Dzikiewicz. Hän oli vasta 4. sijoitettu ja maailman ranking 49, mutta oli hävinnyt senioriurallaan vain kerran. Hänellä oli myös ATP-pisteitä tienattu kymmenen vuoden sisällä.\nPuolan Petrin kyydit oli kovempaa kuin keltään aikaisemmin uraltani. En päässyt kentän sisälle hyökkäyspaikkoihin enkä winnereihin kai kertaakaan ja pelipallotkin taisi jäädä saamatta. Voitin kuitenkin ässät 1-0, jos haluaa jotain muistella :D. Piotr voitti koko turnauksen ja samalla paremmin sijoitetut kilpakumppaninsa, joiden ranking oli jopa 20:n paremmalla puolen maailman 35-vuotiaissa.\nVaikka turnaus oli luokiteltu vasta 3. tason senioriturnaukseksi, ehkä puitteet muilta osin veti Puolan parhaimmiston paikalle ainakin 35-vuotiaiden luokassa. Lexus ja Carlsberg sponsoroivat turnausta ja olutta ja ruokaa tarjottiin kaikkina viitenä turnauspäivänä. Lisäksi aamuisin sai treenata ilmaiseksi hyvillä massoilla ja yhtenä iltana järjestyivät players partyt. Osallistumismaksu oli 50e, johon kuului myös neluri ja sekaneluri, jos sai parin.\nMinulla kävi myös flaksi, kun sain aloittaa sekaneluriurani varsin pätevän paikallisen neitosen, Monika Zywiecka, parina. Sekaneluria oli viitsinyt lähteä vain kolmea paria pelaamaan ja pelasimme molempia vastaan. Alkujännityksen jälkeen pelimme synkkasi suhteellisen hyvin ja nousimme paikallista paria vastaan ottelutiebreikissa niukkaan voittoon, joka olikin ITF-urani ensimmäinen. Oma pelini oli tosin syöttöni osalta varsin murheellista, sillä nelurin jännitys vei syöttöni täysin kipsiin. Toisessa sekanelurissa hävisimme yllättävän niukasti kovaa pelimannea vastaan, vaikka syöttelin paljon kaksareita.\nTurnauksesta jäi kuitenkin kiva maku suuhun ja paljon uusia ystäviä. Tätä herkkua jatketaan heti ensi viikolla vielä eksoottisimmissa maisemissa.\nKategoria(t): Harrastukset, Matkustus, Penkkiurheilu, Travel, urheilu\nFeikki jännerikkokin tekosyynä tappiolle\nJulkaistu 14 elokuun, 2017by peukku | Jätä kommentti\nKesän viimeinen kotimainen kisaviikonloppuni sisälsi selvät tappiot niin sarjatenniksessä kuin Järvenpään turnauksessa. Toisesta olisi ollut tarjolla voittokin, jos olisi maittanut.\nKohtasin Metsälän massalla Mika Leskisen, joka oli aika kova luu alimpaan divariin. Mikalla oli tosi tarkat ja suorat lyönnit ilman heikkouksia. Hän aloitti kuvaavasti rajasyötöllä, jonka jälkeen sivurajan kautta läpi. En päässyt missään vaiheessa pitämään palloa pidempään pelissä, jolloin olisin saattanut pärjätä vain rystykrossin lyönnissä. Mika piti kuitenkin aloitteen kokoajan itsellä, eikä antanut helppoja virheitä takaa eikä verkolta. Pari kertaa sain kuitenkin pisteitä hyvällä syötöllä ja hyvin kierretyillä krosseilla. Tein kuitenkin paljon virheitä, koska en päässyt pitkiin pallorallihin ollenkaan Mikan agressivisen ja tuloksekkaan hyökkäyspelin vuoksi. Pelipalloihin pääsin muutaman kerran, mutta vain yksi geimi kotiin tuliaisina. Syöttöön olin kuitenkin suhteellisne tyytyväinen. 1-6, 0-6 takkiin.\nSunnuntaina kävin pelaamassa Järvenpäässä turnausta hiekktekonurmella, joka ei ollut houkutellut kuin viisi osallistujaa. Aloitin suoraan välieristä Janne Riihimäkeä vastaan, eikä pidemmälle näköjään kiinnostanut jatkaa.\nJanne oli tuttu yhdestä tunnin matsin tappiosta. Hänellä oli varmempi kämmen kuin rysty, mutta kumpikaan lyönti ei varsinainen ase ollut. Aseet oli enemmän varmuudessa ja puolustustaistelussa. Aloitin kuitenkin oudommalla alustalla varsin virheilevästi, enkä oikein saanut taistelua päälle. Eniten huono asenteeni näkyi jalkatyössä ja verkolla viimeistelyssä. Syöttökään ei lähtenyt sujumaan viime päivien tasoisesti. Hiekkatekonurmi alustana harmitti välillä ennustamattoman alhaisella pompullaan, mutta oli tasaisena riittävän hyvätasoinen verrattuna massaturnauksiin. Eka erä valui Jannelle 6-2.\nToisessa erässä vatuloin mailani kanssa varsin ainutlaatuisesti. Aloin lyömään kovemmin takakulmiin ja peruspelaaminen alkoi kääntymään enemmän minun hyökkäyspeliksi. Pääsin varsin usein verkolle viimeistelemään, mutta en onnistunut varsinkaan iskuissa. Erän alussa hyökkäsin aika kovan kämmenen pitkäksi ja tunsin jänteen katkeamisen mailasta. Tämän olisi voinut aavistaa ja jännittää mailan aiemmin. Vaihdoin mailaa ja syötin hyvän ykkösen ulospäin a-ruutuun, mistä pääsin jatkamaan hyppyrystyllä krossin. Se karkasin pitkäksi ja tunsin jälleen jänteen katkenneen, mitä ei voi käydä käyttämättömästä mailasta. Katsoin, että se oli samasta kohtaa katkennut kuin edellinen. Mailat oli loppu ja pyysin Jannelta lainaan. Häneltä sattuikin löytymään lähes sama maila samankaltaisin ominaisuuksin, mutta tiukemmalla jännityksellä, mikä sopi minulle mainiosti. Ensimmäinen pisteeni Jannen mailalla sattuikin olemaan ottelun kauneimpani. Pääsin taas hyökkäämään verkolta ja Janne palautti matalan ohituksen sivurajan tuntumaan. Onnistuin kurottamalla alas leikkamaan todella hienon ja lyhyen krossin stoppariksi lentolyöntinä. Kiitin Jannea mailasta uudestaan, mutta seuraavaksi tuhrin enemmän syöttöjäni. 2-5-tappio tilanteessa päätin lyödä reilustikovempaa kaikki lyöntini ja näimme ottelun parasta lyömistä pari geimiä kotiinpäin. 4-5-tilanteessa kuitenkin virheeni palasivat ja hävisin erän 4-6.\nPenkille palattuani ihmettelin, miten toinen mailoistani oli ehjä. Olin ottanut rikkinäisen uudestaan käyttöön sen jälkeen kun olin ottanut laukust ehjän tilalle. Että semmostakin sattuu. Sen lisäksi harmittaa hieman heikko asenteeni, sillä tunsin hallitsevani peruspeliä parhaimmillani, mutta tällä kertaa ei voitto vain kiinnostanut kyllin.\nOlen saanut kuitenkin sen verran uutta intoa massapeleille, että ne jatkuu ulkomailla vielä syyskuunkin puolella. ITF:n sivuilla on muut lajit mukaanlukien varmaan helpointa ilmoittaa itsensä veteraaniturnauksiin ympäri maailman. Katsoin, missä en ole käynyt ja arvoin vaihtoehdoista kiinnostavimman. Syys- lokakuun kiinnostavimmat vaihtoehdot olivat:\nYllätyshellettä kesken kesän\nJulkaistu 6 elokuun, 2017by peukku | Jätä kommentti\nUrheilusuoritukseni on tänä kesänä olleet mollivoittoisia, mutta joskus pääsee flowhun, kun sitä vähiten odottaa. Vieläpä kahdessa lajissa saman viikonlopun aikana.\nLämmittelin lyhyen biitsiturnauksen la tyytyväisenä otteisiini. Sitten jatkoin filosofoimaan tennissyötöstäni hippiseurassa Kallion Block Partyihin. Tästä rentotuneena jätin kaksoisvirhepainajaiset tyystin sarjamatsissani ja muukin lyömiseni sujui varsin hyvin.\nVastukseni tässä 4-divarin matsissa oli Peetu Öunap ja matsi pelattiin Metsälän kentillä. Menneellä viikolla tuntui ykköseni olevan niin kateissa, että löin treenatessakin jopa täysiä huteja palloon. Niinpä odotukseni oli hyvin matalalla, kun vielä pyörivä tuuli oli sekoittamassa. Pilvinen taivas kuitenkin auttaa nostoon tähtäämisessä.\nPäätin aloittaa erittäin hitailla syötöillä keskittyen noston lisäksi vain osumaan lakipisteessä. Sain pallot ruutuun ja Peetu piti huolen helpoista virheistä. Hänen lyöntivireensä oli kai molempien yllätykseksi melko heikko verrattuna ehjään lyöntitekniikkaan. Peetun lyönnit siis näyttävät hyviltä joskin hitailta. Hallitsin kuitenkin takakenttää kovilla yläkierrekrosseilla ja pääsin paljon verkolle viimeistelemään. Myös lentolyöntini osuivat olosuhteisiin nähden tehokkaasti ruutuun. Tosin kovia ohituksia ei Peetulta tullut ja muutenkin niistä tuli suoria onnistumisia kai vain yksi. Erä meni yllättävän selkeästi mulle vaikka pelit tuntuivat tasaisilta. Vaikka syötin hiljaa, syöttöni vaihtelivat paljon ja hän ei päässyt hyökkäämään syötöstäni. Peetun syötöt näyttivät varmemmilta, mutta lopulta hän teki enemmän kaksareita niistä. Ensimmäinen erä puhtaasti 6-0 mulle.\nToisen erän alussa Peetu tuntui pääsevän peliin mukaan. Hän kävi 2-0-johdossa. Minun parempi peruslyöntivire jatkoi kuitenkin yläkierrelyömistä hyvällä pituudella, johon Peetulla ei löytynyt yhtä tehokasta lyöntiä. Pääsin ohi ja 5-2 tilanteessa syöttämään otteluvoitosta. Pientä jännäriä ja murtopalloon taisiin tehdä ainoan kaksarini, joita olin odottanut tähänkin matsiin kymmenkuntaa. Mursin heti perään Peetun ja voitin erän 6-3.\nVaikka syötin ykköstä hyvin varovaisesti ja vain rytmiä hakien, olen erittäin tyytyväinen kaikkien lyöntien toimimisesta. Yksi tämmöinen matsi saa unohtamaan helposti koko kesän muut tuskailut. Molemmissa lajeissa.


Albatros Expeditions - uniikki Pohjois-Grönlanti\nAlbatros Expeditions - uniikki Pohjois-Grönlanti group-tour Ryhmämatka suomalainen matkanjohtaja\nMahtava Grönlannin-matka: koe Diskonlahti, Ilulissat, Uummannaq, Upernavik ja Islannin dramaattinen luonto.\nAsiakasarvioinnit 4,9 | 36 arvioinnit »\nTällä ainutlaatuisella Grönlannin-matkalla risteilemme Pohjois-Grönlannin upeimmille alueille. Pohjoisin piste reitillä on Upernavikin alue, joka rajautuu myyttiseen Melvillenlahteen. Näillä leveyksillä luonto on yksinkertaisesti henkeäsalpaavan kaunis, hiljaisuus on huumaavaa, ja usein tuntuu, että on yksin maailmassa.\nPääsemme lähelle jäätiköitä, valaita, eristyksissä olevia taajamia, seuranamme taitava lentäjä, myrskylintu. Albatros Travelin omistama neljän tähden risteilyalus Ocean Diamond seurailee vanhoja grönlantilaisia rannikkoreittejä. Albatros Travel onkin yksi harvoista alueella toimivista matkanjärjestäjistä.\nNäemme tietysti kaikki Grönlannin kohokohdat: jäävuorten pääkaupungin Ilulissatin, Unescon suojeleman Isfjord-vuonon, Disko-saaren kauniit basalttitunturit sekä Eqip Sermian ympäristön upeat maisemat Diskonlahdella. Pääsemme tutustumaan lisäksi Islannin ainutlaatuiseen luontoon ja tuhatvuotiseen historiaan.\nKaikki Ocean Diamondin hytit ovat tilavia ulkohyttejä ja varustettu omalla kylpyhuoneella.\nHelsinki - Keflavik - majoittuminen hotelliin ja tervetuloillallinen\nKultainen kolmio: Gullfossin vesiputous, Geysirin kuumat lähteet ja Þingvellirin kansallispuisto - lento Kangerlussuaqiin, Grönlantiin\nUummannaq - kaupunkikävely kaupungissa, joka sijaitsee yhdessä Grönlannin kauneimmista paikoista - verailu Niaqornatin kylässä\nIlulissat, jäävuorten pääkaupunki\nKaunis Saqqaq, Diskonlahden pohjoisin helmi\nEqip Sermian jäätikkö - mahdollisuus kumiveneajeluun katselemaan jäätikköä lähempää - iltaristeily kohti Itilleqia ja Kangerlussuaqia - Diskonlahden jäävuoret\nKangerlussuaq - retki mannerjäätikölle - lento Islantiin\nkaikissa hyteissä ikkuna\nSaavuttuamme Reykjavikiin syömme tervetuloillallisen ravintolassa kaupungin keskustassa.\nAamiaisen jälkeen lähdemme katselemaan ainutlaatuisen kaunista islantilaista luontoa koko päivän kestävällä klassisella Kultaisen kolmion kierroksella. Aloitamme Þingvellirin kansallispuistosta, joka antoi puitteet maailman vanhimmalle parlamentille vuodelta 930. Kansallispuistoon kuuluu laakson lisäksi Þingvallavatnjärvi, molemmat ovat Unescon suojelemia.\nSeuraavaksi matka jatkuu Gullfossin vesiputoukselle, joka on ehkä Islannin suosituin nähtävyys. Kaunis vesiputous koostuu kahdesta putouksesta, joiden korkeus on 11 ja 21 m. Pienen matkan päässä Gullfossista sijaitsee Geysir, joka on antanut nimen maailman muille geysireille. Geysir alkoi purskautella vettä ensimmäisen kerran 1300-luvulla, ja vesipatsas saattoi kohota jopa 60 m korkeuteen. 2000-luvulla lähteen aktiivisuus on vähentynyt ja se saattaa pysyä hiljaa vuosien ajan. Lähistöllä sijaitsee Strokkur-niminen geysir, joka purskauttaa vesimassansa yli 20 metriin noin joka 8. minuutti.\nPäivän päätteeksi ajamme Keflavikin lentokentälle ja lennämme Kangerlussuaqiin Grönlantiin. Kangerlussuaqista ajamme noin 12 km pieneen satamaan lentokentän länsipuolella. Siellä odottaa aluksemme Ocean Diamond. Zodiac-tyyppiset kumiveneet kuljettavat meidät pienissä ryhmissä alukselle, joka sijaitsee vuonossa noin kilometrin päässä rannasta. Satamassa kaikille jaetaan pelastusliivit, ja miehistö auttaa astumaan kumiveneeseen. Laivaan noustaan pitkin aluksen kyljessä sijaitsevia portaita. Päästyämme alukselle meidät ohjataan hytteihimme, ja käymme läpi turvaohjeet. Nauttiessamme illallista alus lähtee lipumaan noin 160 km pitkän vuonon läpi.\nAamupäivän aikana saavumme Sisimiutiin ja saamme käsityksen modernista Grönlannista. Sisimiut on pohjoisin Grönlannin kaupungeista, joiden satama pysyy auki myös talvella. Tästä syystä se on myös eteläisin kaupunki, jossa saa pitää rekikoiria. Vain 5 400 asukkaan Sisimiut on Grönlannin toiseksi suurin kunta pääkaupungin Nuukin jälkeen.\nSisimiutin alueella on asuttu noin 4 500 vuotta. Saqqaqin, Dorsetin ja Thulen kulttuurien kansat tulivat tänne alunperin Kanadasta ja käyttivät ravinnokseen pääasiassa kalaa, lintuja ja nisäkkäitä, kuten valaita, hylkeitä ja poroja. Ensimmäiset eurooppalaiset valaanpyytäjät saapuivat Sisimiutiin 1600-luvulla. He kohtasivat alueen asukkaita vain harvoin. Vasta kun norjalainen lähetyssaarnaaja Hans Egede saapui Grönlantiin 1721, syntyi kiinteämpi yhteys inuiittien ja eurooppalaisten välille. Vuonna 1765 perustettiin siirtokunta, joka nimettiin kreivi Johan Ludvig Holsteinin mukaan Holsteinsborgiksi. Sisimiutin vanhassa kaupunginosassa on taloja siirtokunnan ensimmäisten vuosisatojen ajalta. Kaupungin vanhin talo on vuodelta 1756, ja merkittävin rakennus on sininen kirkko vuodelta 1775.\nNykyään Sisimiut on tärkeä opiskelu- ja teollisuuskaupunki. Kaupungissa sijaitsee mm. kalatehdas, joka on Grönlannin suurin ja yksi maailman nykyaikaisimpia. Teemme mielenkiintoisen kaupunkikävelyn, joka keskittyy lähinnä vanhaan kaupunginosaan, jossa sijaitsee museo ja kaunis kirkko. Käymme myös keskustassa, jossa toimii koko joukko moderneja yrityksiä.\nQeqertarsuaq oli vuoteen 1950 tärkein kaupunki Nuukista pohjoiseen, sillä alueella eli valtava määrä valaita. Jo 1700-luvulta asti valaanpyynti on tuonut rahaa Diskon saarelle, joka on nykyään vaipumassa unohduksiin johtuen hiipuvista työmahdollisuuksista ja puutteellisista yhteyksistä manterelle. Kävelemme läpi kaupungin erikoiselle kahdeksankulmaiselle kirkolle, jota kansan suussa kutsutaan Jumalan mustepulloksi. Qeqertarsuaqissa meidät on kutsuttu perinteiselle grönlantilaiselle “kaffemikille” eli päiväkahville. Pääsemme nauttimaan tunnetusta grönlantilaisesta vieraanvaraisuudesta!\nKahvittelun jälkeen voi osallistua vaellusretkelle Kuanneqiin (n. 11 km).\nIltapäivän päätteeksi risteilyaluksemme ottaa kurssin kohti pohjoista. Illalla suuntaamme Disko-saarelta länteen, ohitamme Hare-saaren ja näemme kaikkialla jääkenttiä, jotka ovat toinen toistaan dramaattisempia ja erikoisempia.\nOtamme nyt kurssin kohti Upernavikia, joka on ensimmäinen kohtaamisemme Pohjois-Grönlannin kanssa. Täällä vierailevat vain harvat. Pidämme silmät auki isojen valaiden varalta, sillä ne kulkevat usein näillä vesillä. Upernavik sijaitsee samannimisellä saarella Upernavik Isfjord -vuonon eteläpäässä. Upernavik merkitsee “kevätpaikkaa”, joka viittaa siihen, että tänne tultiin keväällä, kun jäät lähtivät – osin tekemään kauppaa, osin kalastamaan ja metsästämään kauemmas merelle. Kaupunki sijaitsee saaren eteläosassa, missä meri on yleensä tyyni – säästä riippumatta.\nUpernavikin elinkeinot ovat sekoitus vanhaa metsästäjäkulttuuria ja korkean teknologian kalateollisuutta: perinteinen koiravaljakko työskentelee nykyaikaisen moottorikelkan rinnalla. Itse kaupunki perustettiin 1772 tanskalaiseksi siirtokunnaksi, mutta alueen historia ulottuu – kuten koko Länsi-Grönlannin – noin 4 500 vuoden päähän, jolloin metsästäjien ja keräilijöiden joukkiot matkasivat pitkin Alaskan, Kanadan ja lopulta Grönlannin rannikoita. Näemme mm. pienen kiehtovan museon, joka on maailman pohjoisin ulkoilmamuseo. Hautausmaalla museon yläpuolella sijaitsee tanskalaisen tutkimusmatkailijan Peter Freuchenin grönlantilaisen vaimon, Navaranan, viimeinen leposija. Iltapäivällä meillä voi olla mahdollisuus siirtyä kauemmas pohjoiseen kohti Melvillenlahtea tai tehdä retki kumiveneillä Upernavikin saaristoon. Ohjelma riippuu kapteenin ja tutkimusmatkan johtajan päätöksistä, jotka pohjautuvat tuuli- ja säätietoihin sekä merenkulkuolosuhteisiin.\nAamulla olemme Uummannaq-vuonossa matkalla Uummannaqiin. Saapuminen meriteitse on yksinkertaisesti upea. Näkymistä kannattaa nauttia kannelta käsin, riippumatta siitä, mitä kello on. Kaupunki sijaitsee 12 km²:n kokoisella saarella, ja näkymiä hallitsee 1 175 m korkea tunturi, jonka mukaan kaupunki on saanut nimensä. Kaupungista on hienot näkymät itään, Nuussuaqin niemimaan lumipeitteisille huipuille etelässä ja vuonolle, jossa isot jäävuoret lipuvat majesteettisina ohi. Kokonaista viisi aktiivista jäätikköä vuonon pohjukassa pitää huolen siitä, että jäätä riittää ihailtavaksi.\nPuolen päivän aikaan kokoonnumme satamaan ja jatkamme matkaa kohti Diskonlahtea. Mikäli tuuli ei ole liian voimakas, kapteeni ohjaa aluksen pieneen Niaqornatin taajamaan Nuussuaqin pohjoispuolella. Täällä asuu vain 40–50 asukasta. Mikäli pääsemme maihin, saamme hyvän käsityksen siitä, millaiset elinolosuhteet ovat yhdessä Grönlannin pienimmistä taajamista.\nSaavumme Ilulissatiin aamulla. Ilulissat merkitsee grönlanniksi “jäävuoria”, ja siksi kaupungin lempinimi on “Jäävuorten pääkaupunki”. Diskonlahdessa hieman Ilulissatin edustalla kelluu jättimäisiä jäävuoria. Ne tulevat Isfjord-vuonosta, jonne on Ilulissatista reilun puolen tunnin kävelymatka. Jäävuoret saavat alkunsa vuonon pohjukassa sijaitsevasta Sermeq Kujalleq -jäätiköstä, joka on 10 km leveä ja 1 000 m paksu. Kyse on jäätiköstä, joka on tuotteliain Antarktiksen ulkopuolella. Kun useimmat muut jäätiköt etenevät noin metrin/päivä, Ilulissatin vauhti on 25 m/päivä. Tämä merkitsee sitä, että Ilulissat synnyttää yli 10 % kaikista Grönlannin jäävuorista. Tästä syystä Isfjord-vuonosta on tullut Unescon maailman luonnonperintökohde.\nYli 250-vuotisen olemassaolonsa aikana Ilulissat on kasvanut jatkuvasti ja on nyt Grönlannin kolmanneksi suurin kaupunki, jossa on Grönlannin olosuhteisiin nähden laaja kulttuuritarjonta. Naparetkeilijä Knud Rasmussen syntyi Ilulissatissa kuten myös hänen hyvä ystävänsä, etevä koiravaljakon ohjastaja Jørgen Brønlund, joka osallistui tanskalaisten tutkimusmatkalle ja kuoli matkalla. Teemme kävelyretken kaupungilla.\nTarjolla on lisäksi mahdollisuus lähteä lisämaksulliselle helikopterilennolle Unescon suojelemalle Isfjord-vuonolle.\n(Veneretki ja helikopterilento ei sisälly matkan hintaan, vaan varataan ja maksetaan erikseen. Katso lisätietoja matkaohjelman alla.)\nIllalla voit tutustua Ilulissatiin omatoimisesti. Tarjoamme myös mahdollisuuden vaellusretkeen pitkin Isfjord-vuonon rantoja. Käymme retkellä Sermermiutissa ja jatkamme kävelyä vuonon rantoja pitkin katsellaksemme upeaa luontoa.\nJos vastoin suunnitelmia emme sataman jäätilanteen takia pääse Ilulissatiin, vierailemme sen sijaan Qasigiannguitin kylässä Ilulissatin eteläpuolella.\nLähdemme Ilulissatista aamupäivällä ja suuntaamme kohti pohjoista seuraillen Alluttoqin saaren rannikkoa, kunnes saavumme Saqqaqiin. Saqqaq on kaikkien Grönlannin taajamien tavoin yhteydessä mereen ja meren antimiin. Vesitie on ensisijainen kulkuväylä näillä seuduilla. Saqqaqilla, joka merkitsee “auringon puolta”, on Nuussuaqin niemimaan tunturit taustanaan pohjoisessa, näkymät kauniille Diskon saarelle ja lähes takuuvarmasti rantaan ajautuneita jäävuoria kaunistuksenaan.\nNoin 3000–4000 vuotta sitten rannikolla asui alueelle Kanadasta vaeltaneita inuiittimetsästäjiä. Yhteisö tunnetaan ns. Saqqaqin kulttuurina. Uudempaa historiaa edustaa melkoisen pidetty kauppapäällikkö Hannibal Fencker, joka teki kasvitieteellisiä kokeiluja alueella. Fencker toimi kauppapäällikkönä Saqqaqissa 1942–1970. Hänellä oli useita vaikuttavia kasvihuoneita, joihin hän istutti subtrooppisia kasveja, kaalia ja perunoita sekä koko joukon erilaisia kukkia.\nYön aikana olemme kiertäneet Alluttoqin saaren ympäri ja matkanneet ohi hylättyjen Rodebayn ja Ataan taajamien. Olemme saapuneet perille Diskonlahden kaakkoisimpaan kulmaan, jossa sijaitsee valtava Eqip Sermian jäätikkö. Myös tutkimusmatkailijoilla oli täällä kauan sitten tukikohta, mm. ranskalaisella etnologilla ja naparetkeilijällä Paul-Émile Victorilla, joka rakensi tänne talvehtimistalon, jota hän käytti matkoillaan 1948–1953.\nAjamme niin lähelle jään reunaa kuin mahdollista ja pidämme etäisyyden putoaviin jäälohkareisiin, jotka irtoavat jäätiköstä. Mainittakoon tässä, että joskus Ataa-vuono, joka johtaa Eqip Sermian jäätikölle, on niin täynnä jäätä, ettei siellä ole mahdollista kulkea laivalla. Siinä tapauksessa päivän ohjelma muuttuu, ja käymme esim. Qullissatin hylätyssä hiilikaivoskylässä. Puolen päivän aikaan lähdemme kohti etelää. Ennen kuin hyvästelemme jäävuoret, näemme toivottavasti ryhävalaita, jotka viihtyvät Aasiaatin edustalla.\nYön aikana olemme siirtyneet kohti etelää. Puolen päivän aikaan saavumme Itilleqin taajamaan, joka sijaitsee Sisimiutin kunnassa. Olemme aikaisemmin nähneet Sisimiutin kaupungin ja nyt saamme käsityksen tyypillisestä grönlantilaisesta taajamasta, jossa metsästys ja kalastus ovat yhä tärkeä toimeentulon lähde. Itilleq sijaitsee upealla paikalla alavalla maalla saarella, jossa ei ole laisinkaan makeaa vettä. Tästä syystä saarelle rakennettiin muutamia vuosia sitten osmoosilaitos, joka muuntaa suolavettä makeaksi vedeksi. Taajamassa on noin 100 asukasta.\nIltapäivän päätteeksi matkaamme edelleen kohti Kangerlussuaqia.\nKaupungissa on noin 4 500 pysyvää asukasta, joista useimmilla on jokin kytkös lentokenttään. Kangerlussuaqissa on erinomainen supermarketti, posti, hotelli, ravintola (hotellin yhteydessä), Polar Lodge, joka toimii Albatros Travelin Grönlannin-toimistona sekä matkamuistomyymälä, vain 100 m päässä lentokenttärakennuksesta.\nAluksella nautitun aamiaisen jälkeen jätämme hyvästit miehistölle ja ajamme kumiveneillä maihin. Ennen kuin matka jatkuu Islantiin, tarjoamme mahdollisuuden osallistua kiinnostavalle retkelle Grönlannin mahtavalle mannerjäätikölle. Retki kestää n. 4 tuntia.\nHuomio – jos sinulla on ongelmia selän tai niskan kanssa, huomaathan, että reitti mannerjäätikölle kulkee pitkin sorateitä ja epätasaisessa maastossa.\nRetken jälkeen lennämme Islantiin. Syömme Reykjavikissa illallisen ja ajamme sitten hotellille, jossa yövymme.\nSyömme aamiaisen hotellissa. Sen jälkeen on omaa aikaa, kunnes bussi noutaa meidät lentokentälle. On aika lentää kotiin.\nHyttikategoria O: 498€/hlö\nHyttikategoria D: 1298€/hlö\nHyttikategoria B, väliovi viereiseen hyttiin (connecting door): 1298€/hlö\nSviitti, kategoria A: 3298€/hlö\nHyttikategoria P: 1998€/hlö\nHyttikategoria D: 3598€/hlö\nKahden hengen lisämaksullisessa hyttikategoriassa T (kolmen hengen hytti) mahdollisuus majoittaa yksi lapsi samaan vuoteeseen aikuisen kanssa. Alennus 50% hyttiluokan hinnasta.\n2 yötä jaetussa kahden hengen huoneessa Reyjkavikissa, aamiaiset\nristeily 4 tähden M/S Ocean Diamond tutkimusaluksella 9 yötä jaetussa kahden hengen ikkunallisessa ulkohytissä (kat. P), suihku ja wc. Täysihoito aluksella (aamiainen, lounas ja illallinen) sekä vapaa kahvi, tee ja vesitarjoilu risteilyn aikana.\ntervetuloillallinen Islannissa ja yksi illallinen (paluumatkalla) Reykjavikissa\nlounas päivänä 2\nskandinaavinen tutkimusalus- ja opastiimi, retkillä opastus englanniksi\nlisämaksu hytistä ja huoneesta yhdelle\nlisämaksulliset retket (risteily jäävuorten keskellä Ilulissatissa 85€/hlö, helikopterilento Ilulissatista Unescon suojelemalle Isfjord-vuonolle 398€/hlö)\npalvelu- ja juomarahat M/S Ocean Diamond henkilökunnalle n. 13,5 USD/hlö/pvä\nRisteily arktisilla alueilla poikkeaa tavanomaisesta lomamatkasta tai risteilystä, sillä matkan kulkua ei voi lyödä lukkoon yksityiskohtaisesti. Monet asiat ovat ennustamattomissa, ja siksi reittikuvausta ja matkaohjelmaa on luettava ihannetilanteen kuvauksena. Tuuli- ja jääolosuhteet sekä virtaukset voivat aiheuttaa muutoksia ohjelmaan.\nTutkimusmatkan johtaja päättää yhdessä kapteenin kanssa reitistä ja päiväohjelmasta matkan aikana pyrkien siihen, että saamme matkasta parhaan mahdollisen irti kulloisissakin olosuhteissa.\nMatkalla on skandinaavinen tutkimusalus- ja opastiimi. Retkillä opastus englanniksi.\nRated 5 out of 5 by Erkki L from Näimme laajalti Länsi-Grönlannin rannikkoseutuja Matka oli reipashenkinen risteily Grönlannin nähtävyyksiin. Myös pienissä rantakylissä kävimme. Laiva ja opastukset olivat erinomaiset, joskin Tanska valtakielenä oli haastava. Islannin osuus painottui liiaksi bussissa istumiseen.\nloc_fi_FI, sid_GLCSC06, prod, sort_[SortEntry(order=RELEVANCE, direction=DESCENDING)]\n12:18:42 | 1.51 | fi-FI | NMT-WEB-118


Vantaan kaupunki - 29. Manner-Raappana, Lauri\nEtusivu›Vapaa-aika›Nuoret›Osallistu ja vaikuta›Nuorisovaltuusto›Nuorisovaltuustovaalit 2021›Ehdokkaat nuorisovaltuustovaaleissa 2021›29. Manner-Raappana, Lauri\nHei! Olen 16-vuotias lukiolainen Ylästöstä. Harrastan yleisurheilua, partiota ja kitaransoittoa. Minulle tärkeitä asioita ovat koulutus ja harrastus- sekä liikuntamahdollisuudet. Tehdään Vantaasta Suomen paras kaupunki nuorille!\nYleisurheilu, partio, kitaransoitto ja vapaa-ajan liikunta frisbeegolfista maastopyöräilyyn.\n1. Vantaalla on turvallista liikkua ulkona ja nuorille löytyy paikkoja, joista saada apua.\n2. Matalan kynnyksen harrastukset tarjoavat nuorille mielekästä tekemistä ja ehkäisevät syrjäytymistä.\n3. Vantaan tulee tehdä kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa, mutta palveluilla tulee olla riittävä perustaso. Esimerkiksi kouluruuan suhteen tulisi ensin saada laatu riittävälle tasolle ja vasta tämän jälkeen keskittyä enemmän ruuan ilmastovaikutuksiin.\n4. Kiusaamiselle tulee Vantaalla olla ehdoton nollatoleranssi ja siihen pitää puuttua tarpeeksi kovaa.\n5. Koulujen välillä voi olla eroja, mutta oma kokemukseni on, että kouluruuassa on paljon parannettavaa aina ruokalistoista ruuan laatuun.\n6. Nuorilla on jo nyt monia tapoja vaikuttaa asioihin. Itsekin 16-vuotiaana olen sitä mieltä, että 18-vuotiaalla on huomattavasti paremmat valmiudet käyttää äänivaltaansa kuin 16-vuotiaalla.\n7. Jos liikenne olisi ilmaista, jouduttaisiin menetetyt tulot korvaamaan jotenkin. Mielestäni lippujen hinnat ovat nykyisellään sopivalla tasolla (Asun itse B-vyöhykkeellä, tilanne voi olla eri C-vyöhykkeellä).\n8. Julkisessa liikenteessä on eniten parannettavaa ja se myös vaatii jatkuvaa kehittämistä autoilua tai pyöräilyä enemmän. Autoilu- ja pyöräilymahdollisuudet ovat Vantaalla melko hyvässä kunnossa ja niiden suhteen tarvitsee huolehtia lähinnä kunnossapidosta ja samojen mahdollisuuksien tuomisesta myös uusille asuinalueille.\n9. Kouluruoka on Vantaalla suuri kehittämiskohde ja siihen panostaminen vaikuttaa kaikkiin vantaalaisiin nuoriin. Muutkin asiat ovat tärkeitä, mutta niistä minulla ei ole omakohtaista kokemusta ja koulurakennusten hyvästä kunnosta ja kuraattorien sekä psykologien riittävästä määrästä huolehtimisen tulisi olla itsestäänselvyys.


Claudia Ghizzani Lämminvuorinen Bootsi Kameli - 312449\nClaudia Ghizzani, Lämminvuorinen Bootsi\nLämminvuoriset ja pehmoiset kamelinruskeat nilkkurit, joissa turkisreunus. Sisäsivun vetoketjun ansiosta helppo pukea ja ottaa pois. Koristeina strassia ja rusetti ¿ hienot, coolit ja lämpimät nilkkurit. Lue lisää\nZack, Lämminvuorinen Nilkkuri Koko 33-39\nLämminvuoriset ja pehmoiset kamelinruskeat nilkkurit, joissa turkisreunus. Sisäsivun vetoketjun ansiosta helppo pukea ja ottaa pois. Koristeina strassia ja rusetti ¿ hienot, coolit ja lämpimät nilkkurit.


Archimedes-työntövoima ja periaate - Kemia - 2021\nSe on veden kohdistama voima. Sama voima, joka pitää vedessä kelluvan ihmisen, pitää myös mereen kelluvan transatlanttisen. Kutsumme tätä voiman työntövoimaa.\nJoten mikä pitää kehot kelluvat vedessä, on kelluvuus. Mutta tämä voima on myös läsnä, kun esine, vettä tiheämpi, uppoaa. Tai kun esine, jolla on sama veden tiheys, on täysin upotettu, mutta tasapainossa.\n"Jokainen nesteeseen upotettu kappale vastaanottaa nesteestä työntövoiman vaikutuksen, joka on pystysuunnassa suunnattu voima alhaalta ylöspäin. Työntövoiman voimakkuus on yhtä suuri kuin siirretyn nesteen tilavuuden paino."\nArchimedes oli kuuluisa matemaatikko ja keksijä erilaisia mekaanisia laitteita. Hän teki tärkeitä löytöjä geometriassa ja matematiikassa.\nMikä kelluu ja mikä vajoaa veteen?\nKaikki kehot eivät kellu tai upota veteen. Jotkut ylläpitävät tasapainoa vedessä. Jos ruumis kelluu, syynä on, että tämä ruumis on vähemmän tiheä kuin vesi. Joten ruumiin paino on yhtä suuri kuin työntövoima, eli ruumiin paino on yhtä suuri kuin virtaavan veden paino.\nJos vartalo nieluu, se johtuu siitä, että tämä ruumis on tiheämpi kuin vesi. Joten ruumiinpaino on suurempi kuin työntövoima, ts. Ruumiinpaino on suurempi kuin liikkuvan vesivirtauksen paino.\nJos ruumis on tasapainossa nesteessä, syynä on, että ruumiilla on sama tiheys kuin vedellä. Se ei upota eikä kellu vedessä. Se on upotettu kokonaan veteen koskettamatta pohjaa ja ylläpitäen tasapainoa.\nTärkein tiedemies, joka tutki nesteiden painetta, oli Blaise Pascal. Hän oli ranskalainen, oli matemaatikko, fyysikko, filosofi ja kirjailija. Mutta ennen kuin Pascal muotoili teorioitaan, muut tutkijat tutkivat nesteiden käyttäytymistä.\nKun säiliöissä on vettä, se painostaa säiliön seiniin (tai sisäpintoihin). Tätä tietyllä alueella toimivia voimia kutsutaan paineiksi:\nPaine ja syvyys\nMitä tapahtuu ilmapalloon, joka on täynnä vettä ja joka on lävistetty eri kohdissa tapilla? Jos suoritat tämän kokeen, huomaat, että alareikistä tulevat vesisuihkut menevät kauemmas kuin yläreikien suihkut. Tämä johtuu siitä, että vedenpaine kasvaa syvyyden kasvaessa. Tämä selittää myös sen, miksi padot ovat leveämpiä alla.\nToinen esimerkki, joka osoittaa vedenpaineen, on sukellus. Kuinka kalat, sukellusveneet ja meressä sukeltavat ihmiset eivät ole vedenpaineen aiheuttamia? Mitä tapahtuu, on, että ne voivat sukeltaa vain tietylle syvyydelle, muuten voimakas vedenpaine voi ne murskata.\nVeteen kastetun ruumiin ei tulisi paineta vain ylhäältä, vaan myös kaikilta puolilta. Ulospäin ja sisältä ulos (tasapainon pitäminen). Nesteen aiheuttama paine ei riipu sitä sisältävän säiliön muodosta, vaan vain nesteen syvyydestä tai korkeudesta ja tiheydestä.\nSe on kahden säiliön yhdistäminen suljetun kanavan kautta.\nKontti, joka on muodostettu useiden toistensa kanssa kommunikoivien haarojen kanssa, muodostaa järjestelmän viestiä varten astioita. Esimerkki: putki sisään U.\n"Nesteiden, jotka on sijoitettu yhdistävien alusten järjestelmään, taso on aina sama kaikissa verisuonissa, riippumatta näiden astioiden muodosta ja halkaisijasta."\n2 Termodynamiikan laki (jatkuu)\nCopyright 2021 \_ Kaikki fysiikka ja kemia yhdellä sivustolla \_ Työntövoima


Lahja 2 v tytölle\nVuonna 1997 perustettu Adlibris on Pohjoismaiden suurin verkossa toimiva kirjakauppa. Yli kymmenen miljoonan kirjan valikoima ja aina edulliset hinnat takaavat unohtumattoman verkkokauppaelämyksen kaikille kirjojen ystäville. Adlibris AB Copy...\nAku ankka tilaajapalveluBahco bh1eu2250 käyttöohjeHelppo virkattu mattoIlmalämpöpumppu asennus kouvolaIkea oumbärlig kokemuksiaKeto kirja prismaRiihivuori teatteri liput1.9 tdi moottori myydäänVuokra asunnot kokemäkiDna welho laajakaista Sitemap\nNovember 22, 2020, 4:16 am\nRiihivuori teatteri liput\nSalon seudun sanomat otso onnittelee\nMaatalousyrittäjille ja heidän perheilleen suunnatut tuetut lomat vuodelle 2020 ovat nyt haettavissa Maaseudun Terveys- ja Lomahuollon (MTLH) kautta. Loma tuo hyvinvointia ja jaksamista kiireisen yrittäjyyden arkeen. Perhelomat Perhelomat antavat yhteistä aikaa koko perheelle. Ensi vuonna on tarjolla jopa 11 Meidän perheen lomaa eri puolilla Suomea. Kaikki lomat ovat nyt yhteisiä yrittäjien kanssa. Hyvinvointilomat Hyvinvointilomia on ensi vuonna neljä, joista yksi toteutetaan jo aiemmilta vuosilta tutulla parisuhde- teemalla. Nuorille maataloustalousyrittäjille on puolestaan suunnattu kahteen jaksoon (2+3 vrk) jaettu MINILOMA Kylpylähotelli Peurungassa. Myös Työt takana-lomat jatkuvat. Nämä lomat on suunnattu lähiaikoina eläkkeelle jääville sekä jo eläkkeellä oleville maatalousyrittäjille. Hinnat ja lomahakemukset Tuetut lomat ovat hyvä ja edullinen mahdollisuus irrottautua hetkeksi raskaasta arjesta ja työstä ja vahvistaa hyvinvointia. Lomista maksetaan omavastuuosuus, joka on 100 €/5 vrk aikuisilta ja 17 vuotta täyttäneiltä.\nYksi ikuisen kaupungin kuuluisimmista nähtävyyksistä on murenemassa. Trevin suihkulähdettä tutkittiin tänään Roomassa murenemisen takia. EPA Roomassa sijaitseva Trevin suihkulähde kaipaa pikaista korjausta. Rooman kuuluisimpiin lukeutuvasta nähtävyydestä lohkeili viikonlopun aikana irti lukuisia palasia. Vielä on kuitenkin epäselvää, aikooko Rooman kaupunki kunnostaa suihkulähdettä. Osa virkamiehistä uskoo murenemisen olevan seurausta talven poikkeuksellisen rankoista lumisateista eikä sen arvella johtavan laajempiin vahinkoihin. Vuonna 1762 valmistunut suihkulähde on kunnostettu viimeksi kaksikymmentä vuotta sitten. Suihkulähde on rakennettu paikalle, jossa antiikin aikaan sijaitsi kaupunkilaisille tärkeän vesijohdon suu. Perinteen mukaan se, joka heittää Trevin suihkulähteeseen kolikon, palaa vielä varmasti Roomaan.\n06. 2018 Ääähh.. Sain vähemmän pisteitä eurotestistä, kuin tienaan bruttona euroja tunnissa. Taidan olla tyhmä.. [signature]Opteron 170 @ 2700MHz, 2GB UCCC, 1. 4 Tt, Asus A8N Premium, 7900GT, Zalman 9500led, 2x SyncMaster 940B, NZXT LExa. IBM T43P kannettavana, Qtek 9000 puhelimena ja 2006 Volvo V50 T5 ajettavana... [/signature]\nReipas Ruotsi on ainakin askeleen edellä synkää Suomea euroviisutaiston tässä vaiheessa. IS seurasi eilen, kuinka erilaisella meiningillä Suomi-Ruotsi-tantereella mennään. Suomen Hanna Pakarinen esitti eilen ensimmäisen kerran kameraharjoituksissa Leave Me Alone -viisun. Kappaleen ensimmäisen kerran kuulleet kuulivat sen synkkyyden. Esityksen staattisuus ja videografiikan tummat värit tekivät kokonaisuudesta ahdistavan. Hanna seisoi esityksen ajan suurin piirtein paikallaan, mikä herätti kysymyksen, onko finaalissakaan minkäänlaista koreografiaa. Ruotsi sen sijaan menee eteenpäin reipasta tahtia. The Ark saapui kameraharjoituksiin pari tuntia Hanna Pakarisen jälkeen. Laulaja Ola Salo huokui itsevarmuutta: hän otti katsomoon saapuneen toimittaja- ja fanijoukon vastaan lentosuukoin. Harjoitukset alkoivat kangerrellen. Bändi pääsi treenaamaan The Worrying Kind -kappalettaan toden teolla vasta parinkymmenen minuutin säätämisen jälkeen, mutta showsta tuli Hanna Pakarisen esitykseen verrattuna eloisa, iloinen ja mukaansatempaava.\nJos et vielä ole digisisältöjen tilaaja, tutustu tilausvaihtoehtoihin tästä. Rekisteröidy Omat tiedot ja tilauksen aktivointi Koronaralli tanssitti Raatalassa Kulunut alkuvuosi on ollut Humpparallin järjestäjille vähintäänkin vaiherikas. Maaliskuisen Humpparalli merellä -tapahtuman toinen viikko... Savusauna syttyi palamaan Sauvossa Varsinais-Suomen pelastuslaitos sai hälytyksen Sauvossa syttyneestä tulipalosta puoli kahdeksan aikaan perjantai-iltana. Paikan päällä havaittiin,... Oikaisu Mennyttä etsimässä -sarjan kuvassa ollut Edsel-auto (SSS 10. 7. ) oli sijoitettu väärälle puolelle Turuntietä.... Luottamusta ei riitä kaikille Suomalaisten luottamusta on viime aikoina luodattu erilaisilla mittareilla. Toisille toimijoille tulokset kertovat hyvää,... Instagram © Salon Seudun Sanomat Oy\nSalon seudun sanomat mediakortti\nSalon seudun sanomat uutiset tänään\nSavon sanomat uutiset\nMachu picchu suljetaan map\nAnzkun kauha: Broileria riisipedillä\nHyundai i20 rahoitustarjous manual\nAntti tuuri ameriikan raitilla\nLeila leipoo ranskassa suklaamousse\n10 kysymystä lasten monivitamiineista | Minisun\nVestelli Biopuhdistaja 1 - 1250 - Rakentaja.fi - Verkkokauppa\nKirjaamo te toimisto\nHöyhen tatuointi merkitys


PRE/infraBIM tietomallivaatimukset ja -ohjeet - PDF Free Download\nDownload "PRE/infraBIM tietomallivaatimukset ja -ohjeet"\n1 Osa 4 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA Destia Oy / Sami Snellman\n2 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA 1 (30) Versiointisivu Dokumentin versiohistoria Versio Päiväys Tekijä Kuvaus Sami Snellman Seppo Parantala Luonnos osasta 4.4 Luonnos 2, sisältörunko, kappaleet Seppo Parantala Luonnos 3, kappaleet Seppo Parantala Sami Snellman Luonnos 4, kappale 3.4 Lisätty kappale 4\n3 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 2 (30) SISÄLLYS 1 johdanto Yleistä 4 2 Yleissuunnitelman Rakennemalli Mallinnus yleissuunnitelmavaiheessa Mallivaatimukset Lähtötiedot Tietomalli yleissuunnitteluvaiheessa Rakennemallin sisältövaatimukset Rakennemallin jatkuvuus ja laatuvaatimukset Dokumentointi Seuraavaa suunnitteluvaihetta varten tallennettava aineisto Tallentaminen Malliselostus Tie-, katu-, ja ratasuunnitelma Mallinnus tie-, katu- ja ratasuunnitteluvaiheessa Mallivaatimukset Lähtötiedot Tietomalli tie-, katu- ja rakennussuunnitteluvaiheessa Sisältövaatimukset Rakennemallin jatkuvuus ja laatuvaatimukset Dokumentointi Seuraavaa suunnitteluvaihetta varten tallennettava aineisto Tallentaminen Malliselostus TTS -rakennussuunnitelma Mallinnus TTS- rakennussuunnitteluvaiheessa Mallivaatimukset RAKENNUSSUUNNITELMA Toteutusmallin sisältö Mallinnettavat kohteet Mallinnettavat taiteviivat Taiteviivojen ja pintojen nimeäminen ja koodit Toteutusmallin tarkkuusvaatimukset Taiteviivojen ja pintojen jatkuvuus... 19\n4 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 3 (30) Taiteviiva-aineiston geometrinen tarkkuus Kolmioverkon säännönmukaisuus Tilaajalle luovutettava aineisto Aineiston tarkastaminen Toteutusmalliselostus Toteutusmallitiedostojen nimeäminen Toteutusmallin tiedonsiirtoformaatti LÄHDELUETTELO Liite 1 Liite-esimerkki (osa 2 lähtötietomallin vaatimukset ja ohjeet) Liite 2 Toinen liite... 30\n5 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 4 (30) 1 JOHDANTO Tässä osassa määritellään eri suunnitteluvaiheissa laadittavien tie-, katu- ja ratarakenteiden rakennemallien sisältö, formaatit, dokumentointi sekä erityisesti rakennussuunnitteluvaiheen toteutusmallin tarkkuusvaatimukset taiteviivojen ja pintojen osalta. Yhtenäisillä menettelytavoilla on tavoitteena saada eri suunnitteluvaiheissa tuotetut rakennemallit elämään koko suunnittelun elinkaaren läpi sekä laatia yhdenmukaisia ja lopulta rakennussuunnitteluvaiheessa suoraan työkoneohjausjärjestelmien käyttöön soveltuvia jatkuvia 3D-toteutusmalleja. Rakennussuunnitteluvaiheessa laadittavia toteutusmalleja varten on esitetty vaatimuksia ja ohjeita, joita noudatetaan soveltuvilta osin mukaan myös muissa suunnitteluvaiheissa. Muilta osin suunnitteluhankkeiden luovutusaineistojen sisällöissä noudatetaan tilaajien voimassa olevia ohjeita ja vaatimuksia. 1.1 Yleistä Tien, kadun ja radan rakennemalli (=väylämalli) on osa suunnittelujärjestelmällä toteutettavasta suunnitelmamallista ja kuvaa väylärakennetta 3D:nä eri suunnitteluvaiheissa. Osana suunnittelumallia voidaan varmistua siitä, että väylämalli on yhteensopiva suunnitelman muiden rakenneosien, kuten siltojen, pohjavahvistusten, kunnallistekniikan laitteiden, jne kanssa. Rakennemalli tarkentuu ja täydentyy suunnitteluvaiheesta seuraavan siirryttäessä, siten, että se palvelee kussakin suunnitteluvaiheessa olevia tarpeita. Rakennussuunnitelman suunnitelmamalli muodostaa rakennettavan kohteen malli siinä tarkkuudessa, että siitä voidaan tehdä rakennepintojen toteutusmallit työkoneautomaatio (koneohjaus-) rakentamista varten. Toteutusmalli muodostuu kauttaaltaan jatkuvista 3D-taiteviivoista ja niiden kolmioverkkomalleista. Työkoneautomaatiolla tarkoitetaan infrarakentamisessa 3D-ohjausjärjestelmien käyttöä työkoneissa. Automatisoidulla työmaalla perustyökoneketju on varustettu anturijärjestelmällä, paikannuslaitteilla ja tietokoneilla, joihin suunnitelmatieto tuodaan digitaalisessa muodossa. Koneenkuljettaja näkee kolmiulotteisen toteutusmallin (koneohjausmalli) ja työkoneen reaaliaikaisen aseman koneessa olevalta näytöltä, joten maastoon merkintää ei enää tarvitse tehdä. Työkoneautomaatio on tapa toteuttaa rakennussuunnitelma maastossa koneohjausmallin avulla, entistä nopeammin ja tarkemmin.\n6 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 5 (30) 2 YLEISSUUNNITELMAN RAKENNEMALLI 2.1 Mallinnus yleissuunnitelmavaiheessa Yleissuunnitelmassa määritetään rakennettavan väylän likimääräinen sijainti eli maastokäytävä, kytkennät nykyiseen tiestöön ja maankäyttöön, tekniset, ja liikenteelliset perusratkaisut sekä ympäristöhaittojen torjumisen periaatteet. Suunnitteluvaiheessa laaditaan väylistä geometriavaihtoehtoja vaikutusarvioinnin ja vaihtoehtovertailun pohjaksi. Yleissuunnitelman kustannusarvio laaditaan yleensä hankeosatarkkuudella. Mallipohjainen suunnittelu mahdollistaa tarkemman, alustaviin massoihin perustuvan tierakenteiden kustannusarvioinnin, realistisen tilantarpeen määrittelyn sekä kustannuksiin oleellisesti vaikuttavien rakenteiden ja laitteistojen luotettavan huomioimisen. 2.2 Mallivaatimukset Lähtötiedot Yleissuunnitelman laatimiseksi tarvittava lähtötietoaineisto on paljolti eri rekistereistä ja paikkatietojärjestelmistä sekä erillisselvityksistä hankittavaa materiaalia, josta osia tuodaan tietomallipohjaisen suunnittelun pohjana olevaan lähtötietomalliin (ks. Liite 1): maankäyttötiedot; yleis- ja asemakaavat, erityiset aluerajaukset; pohjavesi-, liito-orava-, muinaismuisto-, suojelualueet, jne maanomistus; tilarajat soveltuvin osin muuta paikkatietoaineistoa Yleissuunnitteluvaiheessa tehdään maastotutkimuksia ja mittauksia, jotka tallennetaan tietomalliin. Pohjatutkimukset tallennetaan InfraModel 1 mukaisessa ns. Infra pohjatutkimusformaatissa. Suunnittelussa tulee kuitenkin huomioida, että useasti tämän vaiheen maastomalli on vielä epätarkka tai puutteellinen ja pohjatutkimukset harvassa. Tietomallin lähtötiedoiksi hankitaan kaupunkien, kuntien ja laiteomistajien taholta tiedot merkittävistä kunnallistekniikan laitteista sekä muista rakenteista. Lähtötietojen pohjalta laaditaan lähtötietomalli. Lähtötietomallin laatiminen voi olla osa suunnitteluhanketta tai se voi olla erikseen tuotettu ja luovutetaan suunnittelijan käyttöön hankkeen alussa. Lähtötietomallin vaatimukset on käsitelty tarkemmin osassa 2 ja laadunvarmistus on kuvattu osassa 7.\n7 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 6 (30) Tietomalli yleissuunnitteluvaiheessa Yleissuunnitteluvaiheessa tietomalli on vielä varsin pelkistetty ja yksinkertaistettu, jonka avulla voidaan tutkia väylägeometriaa, väylän tilavarausta ja sovittamista ympäristöön sekä arvioida massataloutta. Yleissuunnitelmavaiheessa tietomalli laaditaan siten, että sillä pystytään esittämään havainnollisesti ja riittävällä tarkkuudella ainakin seuraavat suunnitelma-asiat : väylänpinta ojaluiskat, meluvallit, maaston muotoilut leikkaukset ja penkereet kallioleikkaukset merkittävät pohjanvahvistukset ja massanvaihdot kuivatuksen periaatteet sillat ja siltapaikat valaistus ympäristörakentamisen periaatteet liikenteenohjauslaitteet, asiat, joilla on merkitystä kustannusten ja havaittavuuden kannalta Rakennemallin sisältövaatimukset Yleissuunnittelu tehdään siis varsin yleispätevällä rakennemallilla, eikä kaikista poikkileikkauksen muutoksia tai variaatioista ole syytä laatia tarkkaa rakennemallia, jos se ei vaikuta esitettävään väylän maastokäytävän aluerajaukseen tai merkittävästi kustannuksiin. Tässä suunnitteluvaiheessa rakennemalli laaditaan yleispätevänä tie- tai ratalinjan maaleikkaus-, penger- ja kalliorakenne tapauksia varten ja mallissa käytetään edustavaa pohjamaanluokkaa vastaavaa rakennepaksuutta. Rakennemalli sisältää seuraavat pinnat: ylin yhdistelmäpinta päällyste rakennekerrosten pinnat alin yhdistelmäpinta Rakennemallissa pitää esittää myös mahdolliset meluvallien ja maastonmuotoilujen pinnat.\n8 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 7 (30) Kuva X: esimerkki yleissuunnitelmavaiheen rakennemallista Rakennemallin taiteviivojen ja rakennepintojen nimeämisessä on yhtenäisen käytännön vuoksi syytä käyttää osassa 4.4 (kuvat 2.2, 2.6) esitettyjä nimeämiskäytäntöjä Rakennemallin jatkuvuus ja laatuvaatimukset Yleissuunnitelmavaiheen rakennemallia ei ole tehty tuotantoa varten, joten sen ei tarvitse olla kaikilta osin jatkuva, esimerkiksi liittymäalueilla taiteviivoja ei tarvitse viimeistellä jatkuviksi. Mahdollista esittelykäyttöä varten malli voidaan viimeistellä näkyviltä pinnoiltaan esim. VirtualMapissa. Suunnitelmamallille asetetut laatuvaatimukset on esitetty osassa Dokumentointi Seuraavaa suunnitteluvaihetta varten tallennettava aineisto Yleissuunnitteluvaiheesta tallennetaan seuraavaa suunnitteluvaihetta varten lähtötietoina: - rekistereistä hankittu pysyvä rajatieto, kuten kaavat, aluerajaukset, tilanrajat - täydentävät pohjatutkimukset ja maastomallimittaukset - laitetiedot Yleissuunnitelman väylien suunnitelma-aineistosta tallennetaan - väylien geometriatiedot; mittalinjat, reunalinjat - yläpinnan merkittävät taiteviivat (= mittalinja, tien reuna, ojan taitteet, meluvallien kulmat) ja/tai pintamalli - alustavat aluerajaukset taiteviivana Tallentaminen Rakennemallitiedostot ja -kansiot nimetään kuvaavasti siten, että tiedostoista käy selvästi ilmi, mistä aineistosta on kyse. Rakennemallien pinnat nimetään seuraavan esimerkin mukaisesti: - Tie: Vt4_YS_Yyp_ eli ensiksi tulee väylän tunnus (vt4), suunnitteluvaihe, sitten kyseessä olevaa rakennepintaa kuvaava lyhenne (Yyp) ja lopuksi paaluväli (0 1000) - Rata: Kpa-Tuo_YS_Yyp_ eli aluetta ympäröivien liikennepaikkojen lyhenteet (Kpa- Tuo), suunnitteluvaihe, kyseessä olevaa rakennepintaa kuvaava lyhenne (Yyp) ja kilometripaaluväli ( ).\n9 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 8 (30) Rakennemallitiedostot kootaan tilaajalle lähetettäviin tiedostokansioihin väylittäin eriteltyinä, joissa on selkeästi nimettynä eri tiedostot, esimerkiksi: - Ylin yhdistelmäpinta Kulutuskerroksen asfalttibetoni AB, yläpinta ; - Tukikerroksen alaosa, yläpinta Maastopinnat, geometrialinjat ja rakennemallin taiteviiva- ja pintamalliaineisto tallennetaan ja toimitetaan tilaajalle LandXML-standardin mukaisessa Inframodel 3-tiedonsiirtoformaatissa. Pohjatutkimukset toimitetaan LandXML-standardin mukaisessa InfraModel / Infra pohjatutkimusformaatissa Malliselostus Yleissuunnitelman tietomallin tekemisen yhteydessä laaditaan malliselostus, jossa esitetään myös rakennemallia koskevat perus- ja tunnistetiedot: suunnitteluhankkeen nimi ja sijainti rakennemallin laatija suunnitteluohjelmisto, jolla rakennemalli on tuotettu rakennemallin poikkeamat perusteluineen rakennemallin formaatti käytetty koordinaatti- ja korkeusjärjestelmä rakennemallin tiedostojen nimet rakennemallin sisällön kuvaus. Toteutusmalliselostus laaditaan kohdan XXX mukaisesti.\n10 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 9 (30) 3 TIE-, KATU-, JA RATASUUNNITELMA. 3.1 Mallinnus tie-, katu- ja ratasuunnitteluvaiheessa Tie-, katu-, ja ratasuunnitelmassa määritetään rakennettavan väylän sijainti, sekä pysty-, että vaakasuunnassa, sillä tarkkuudella, että rakentamiseen varattavat alueet voidaan lunastaa. Tiesuunnitelman ratkaisut ovat jo varsin tarkkoja ja vaativat usein suunnitteluvaiheessa yksityiskohtaisia tarkasteluja, varsinkin rakennetussa ympäristössä. Myös hankkeen massatalous- ja ympäristöä koskevat tarkastelut ovat tämän suunnitteluvaiheen tehtäviä, jota varten tien geometriaa joudutaan hiomaan hyvinkin tarkasti. Tie suunnitelman kustannusarvio laaditaan rakennusosatarkkuudella. Mallipohjainen suunnittelu mahdollistaa tarkemman ja nopean tarkastelun eri vaihtoehtojen välillä. Jatkuvan mallin avulla väylän tilantarve, tie-, katu-, tai rata-alue, voidaan määrittää tarkasti haltuunottoa varten. Kustannusarvioista saadaan luotettavia mallipohjaiseen määrälaskentaan perustuen, samoin rakenteiden ja laitteistojen siirtotarpeet ja kustannukset voidaan arvioida luotettavasti 3.2 Mallivaatimukset Lähtötiedot Tie-, katu- ja ratasuunnitelmien laatimiseksi tarvittavaan lähtötietomalliin siirretään yleissuunnitteluvaiheessa hankitut paikka- ja rekisteritiedot. Vastaavat rekisteritiedot hankitaan uudestaan myös tähän suunnitteluvaiheeseen, mikäli ne ovat muuttuneet ja todetaan mahdollisten muutosten vaikutukset yleissuunnitelman ratkaisuihin. Tie-, katu- ja ratasuunnitteluvaiheessa tarkennetaan maastotutkimuksia ja mittauksia, jotka tallennetaan tietomalliin. Tämän vaiheen maastomallin tulee olla tarkka ja täyttää suunnitteluohjeessa sille asetetut vaatimukset. Pohjatutkimukset tallennetaan InfraModel mukaisessa ns. Infra pohjatutkimusformaatissa. Tietomallin lähtötiedoiksi hankitaan kaupunkien, kuntien ja laiteomistajien taholta tiedot merkittävistä kunnallistekniikan laitteista sekä muista rakenteista Tietomalli tie-, katu- ja rakennussuunnitteluvaiheessa Tie-, katu- ja ratasuunnitteluvaiheessa rakennemalli on riittävän tarkka, jotta väylägeometria ja väylän tilavaraus ja sovittaminen ympäristöön voidaan suunnitella tarkasti. Myös hankkeen massatalous tulee pystyä arvioimaan luotettavasti kustannusten arvioimiseksi luotettavasti. Tässä suunnitteluvaiheessa suunnitelmamalli laaditaan siten, että sillä pystytään esittämään havainnollisesti ja riittävällä tarkkuudella ainakin seuraavat suunnitelma-asiat : väylänpinta\n11 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 10 (30) ojaluiskat, meluvallit, maaston muotoilut leikkaukset ja penkereet kuivatusrakenteet ja laskuojat kallioleikkaukset merkittävät pohjanvahvistukset ja massanvaihdot sillat ja siltapaikat valaistus ympäristön käsittelyn periaatteet liikenteenohjauslaitteet, joilla on merkitystä kustannusten ja havaittavuuden kannalta Sisältövaatimukset Tie-, katu, ja ratasuunnittelu tehdään niin tarkalla rakennemallilla, että suunnitelman ratkaisuista voidaan olla varmoja. Edelleenkään kaikista poikkileikkauksen muutoksia tai variaatioista ei ole syytä laatia tarkkaa rakennemallia, jos se ei vaikuta esitettävään väylän tilanvaraukseen, kuivatus- ja pohjanvahvistusratkaisuihin tai merkittävästi kustannuksiin. Rakennetussa ympäristössä on kuitenkin tässä vaiheessa syytä tehdä jo hyvinkin tarkkoja tarkasteluja ratkaisujen varmistamiseksi. Tässä suunnitteluvaiheessa laaditaan rakennemallit tie- tai ratalinjan maaleikkaus-, penger- ja kalliorakenne tapauksia varten eri pohjamaanluokkia vastaaville rakennepaksuuksille. Rakennemalli sisältää seuraavat pinnat: ylin yhdistelmäpinta päällyste rakennekerrosten pinnat alin yhdistelmäpinta massanvaihtokaivannon pinta pintamaanpoistopinta melusuojausrakenteiden ja maastonmuotoilujen pinnat Rakennemallin taiteviivojen ja rakennepintojen nimeämisessä on yhtenäisen käytännön vuoksi syytä käyttää osassa 4.4 (kuvat 2.2, 2.6) esitettyjä nimeämiskäytäntöjä Rakennemallin jatkuvuus ja laatuvaatimukset Tie-, katu- ja ratasuunnitelmavaiheen rakennemallia ei ole tehty tuotantoa varten, joten sen ei tarvitse olla kaikilta osin jatkuva, esimerkiksi liittymäalueilla taiteviivoja ei tarvitse viimeistellä jatkuviksi. Mahdollista esittelykäyttöä varten malli voidaan viimeistellä näkyviltä pinnoiltaan esim. VirtualMapissa. Suunnitelmamallille asetetut laatuvaatimukset on esitetty osassa 7.\n12 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 11 (30) 3.3 Dokumentointi Seuraavaa suunnitteluvaihetta varten tallennettava aineisto Tie-, katu- ja ratassuunnitteluvaiheesta tallennetaan seuraavaa suunnitteluvaihetta varten lähtötietoina: - rekistereistä hankittu pysyvä rajatieto, kuten kaavat, aluerajaukset, tilanrajat - täydentävät pohjatutkimukset ja maastomallimittaukset - laitetiedot Suunniteltujen väylien suunnitelma-aineistosta tallennetaan - väylien geometriatiedot; mittalinjat, reunalinjat - yläpinnan merkittävät taiteviivat (= mittalinja, tien reuna, ojan taitteet, meluvallien kulmat) ja/tai pintamalli - alustavat aluerajaukset taiteviivana Tallentaminen Rakennemallitiedostot ja -kansiot nimetään kuvaavasti siten, että tiedostoista käy selvästi ilmi, mistä aineistosta on kyse. Rakennemallien pinnat nimetään seuraavan esimerkin mukaisesti: - Tie: Vt4_Yyp_ eli ensiksi tulee väylän tunnus (vt4), sitten kyseessä olevaa rakennepintaa kuvaava lyhenne (Yyp) ja lopuksi paaluväli (0 1000) - Rata: Kpa-Tuo_Yyp_ eli aluetta ympäröivien liikennepaikkojen lyhenteet (Kpa-Tuo), kyseessä olevaa rakennepintaa kuvaava lyhenne (Yyp) ja kilometripaaluväli ( ). Rakennemallitiedostot kootaan tilaajalle lähetettäviin tiedostokansioihin väylittäin eriteltyinä, joissa on selkeästi nimettynä eri tiedostot, esimerkiksi: - Ylin yhdistelmäpinta Kulutuskerroksen asfalttibetoni AB, yläpinta ; - Tukikerroksen alaosa, yläpinta Maastopinnat, geometrialinjat ja rakennemallin taiteviiva- ja pintamalliaineisto tallennetaan ja toimitetaan tilaajalle LandXML-standardin mukaisessa InfraModel 2-tiedonsiirtoformaatissa. Pohjatutkimukset toimitetaan LandXML-standardin mukaisessa InfraModel / Infra pohjatutkimusformaatissa.\n13 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 12 (30) Malliselostus Tie-, katu-, tai ratasuunnitelman tietomallin tekemisen yhteydessä laaditaan malliselostus, jossa esitetään myös rakennemallia koskevat perus- ja tunnistetiedot: suunnitteluhankkeen nimi ja sijainti rakennemallin laatija suunnitteluohjelmisto, jolla rakennemalli on tuotettu rakennemallin poikkeamat perusteluineen rakennemallin formaatti käytetty koordinaatti- ja korkeusjärjestelmä rakennemallin tiedostojen nimet rakennemallin sisällön kuvaus. Toteutusmalliselostus laaditaan kohdan XXX mukaisesti. 3.4 TTS -rakennussuunnitelma Mallinnus TTS- rakennussuunnitteluvaiheessa TTS rakennussuunnitelma (tiesuunnitelman täydennyssuunnitelma) on tarkkuudeltaan rakennussuunnitelmaa vastaava, mutta ei kaikilta osin niin kattava, kuin rakennussuunnitelma. Pääperiaatteena suunnitelman laatimisessa ja täydentämisessä on se, että kaikki tarjouslaskentaa helpottava ja olemassa oleva tieto esitetään suunnitelmassa. TTS- suunnitelma pohjautuu tiesuunnitelmaan, jota tarkennetaan paikoin hyvinkin yksityiskohtaiseksi. Lopputuloksena on suunnitelma, jossa on esitetty yksi mahdollinen perusratkaisu, jolla kohde voidaan rakentaa. Esillä oleva ratkaisu on kuitenkin pääosin informatiivinen ja vastuu ratkaisujen toimivuudesta ja esim. massamääristä jää urakoitsijoille ja urakoitsijalle annetaan mahdollisuus tiettyjen vapausasteiden puitteissa muuttaa suunnitelmaa Mallivaatimukset TTS- suunnitelman rakennemalli laaditaan siinä tarkkuudessa, että sillä pystytään rakentamaan kohde perussuunnitelman mukaisesti, ilman lisämallinnusta. Mallin sisältö sekä tarkkuus- ja jatkuvuusvaatimukset ovat tie- katu- ja ratarakentamisen osalta rakennussuunnittelua vastaavat (kohta 4.3). Rakennemallin taiteviivojen ja rakennepintojen nimeämisessä käytetään osassa 4.4 (kuvat 2.2, 2.6) esitettyjä nimeämiskäytäntöjä. ST- suunnitelman dokumentointi tehdään kohdassa 4.4 esitetyn mukaisesti. ST- suunnitelmasta laaditaan malliselostus kohdan mukaisesti.\n14 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 13 (30) 4 RAKENNUSSUUNNITELMA 4.1 Toteutusmallin sisältö Tässä yhteydessä tarkastellaan tie-, katu- ja rataväylien sekä -alueiden rakennusosia. Väylärakenteen toteutusmalli koostuu useiden eri rakennepintojen kokonaisuuksista. Jokainen yksittäinen rakennepinta on oma toteutusmalli ja kaikki rakennepinnat yhdessä muodostavat rakennettavan kohteen toteutusmallin Mallinnettavat kohteet Vaatimus Kaikki ne rakennettavan kohteen rakennusosat on mallinnettava, joiden toteutuksessa hyödynnetään työkoneohjausta. Ohje Väylärakenteen toteutusmalli koostuu pääsääntöisesti seuraavista INFRA 2006 rakennusosa- ja hankenimikkeistön mukaisista rakennusosista: 1400 Pohjarakenteet 1600 Maaleikkaukset ja -kaivannot 1800 Penkereet, maapadot ja täytöt 2100 Päällysrakenteen osat 2400 Ratojen päällysrakenteet. Muissa rakennusosissa voidaan noudattaa samoja periaatteita. Rakennusosista 1400, 1600, 1800, 2100 ja 2400 yleisimmin mallinnettavia pintoja ovat (InfraBIMnimikkeistön mukaisesti): Ylin yhdistelmäpinta Kulutuskerroksen asfalttibetoni AB, yläpinta Sitomaton kantava kerros, yläpinta Jakava kerros, yläpinta Suodatinkerros, yläpinta Alin yhdistelmäpinta Massanvaihtoon kuuluva kaivanto Putki- ja johtokaivanto Maapenger, yläpinta Roudaneristys, alapinta Eristyskerros, yläpinta Välikerros, yläpinta Tukikerros, yläpinta Tukikerroksen alaosa, yläpinta. Avo-ojat ja uomat\n15 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 14 (30) Lähtökohtaisesti kaikki rakentamiseen vaadittavat pinnat mallinnetaan. Hankekohtaisesti voidaan erikseen sopia, esimerkiksi tarjouspyynnössä, jos joitain pintoja ei mallinneta. Rakennekerroksista ja pengerrakenteista mallinnetaan rakenneosan yläpinta; leikkaus- tyyppisissä rakenneosissa mallinnetaan alapinta. Rakennekerrospaksuuksien muutokset sisällytetään toteutusmalliin. Tällaisia kohtia ovat esimerkiksi moottoritien ja rampin liitoskohdat, joissa ramppien kerrospaksuudet ovat usein moottoritien rakennekerrospaksuuksia ohuempia. Samoin sivutien rakenteet voivat olla eri paksuiset kuin päätien. Rakennekerroksen paksuuden muutos suunnitellaan voimassa olevien ohjeiden mukaisesti. Sellaisissa rakennekerrosten paksuuden muutoskohdissa, joihin ei rakenneta siirtymäkiilaa, paksuusmuutos tehdään 5 m:n matkalla kantavamman alusrakenteen puolella . Siirtymäkiilat suunnitellaan voimassa olevien ohjeiden mukaisesti. Suunnitelma-asiakirjoihin merkitään suunnitteluohjeiden mukaisesti siirtymäkiilojen sijainnit, jotka InfraRYL:n mukaisesti tarkistetaan työmaalla maasto-olosuhteiden mukaiseksi siten, että kiilan syvin kohta tehdään alusrakenteen vaihtumiskohtaan . Mikäli siirtymäkiila tarkka sijainti tiedetään jo suunnitteluvaiheessa, tulee siirtymäkiila sisällyttää toteutusmalliin. Usein esimerkiksi rummun yhteydessä siirtymäkiilan sijainti tiedetään tarkasti, jolloin se sisällytetään toteutusmalliin. Joidenkin siirtymäkiilojen todellinen sijainti selviää kuitenkin vasta työmaalla. Tämän tyyppiset mallinnukset voidaan tehdä vasta rakentamisen aikana. Esimerkki Kallioleikkauksen tarkkaa vaihtumiskohtaa ei yleensä rakennussuunnitteluvaiheessa tiedetä vaan suunnittelu perustuu tulkittuun kallionpintaan. Siirtymäkiila voidaan tarvittaessa mallintaa siinä vaiheessa kun kallionpinta on kaivettu esiin. Siirtymäkiilat voidaan mallintaa myös tulkittujen pintojen mukaisesti jos niin erikseen sovitaan. Tällöin asiasta on kerrottava myös malliselostuksessa. Ohje Maakaivannot suunnitellaan voimassa olevien suunnitteluohjeiden mukaisesti ja niistä laaditaan toteutusmallit omina pintoinaan. Mallintamisessa vastuun jako on sama kuin suunnittelussa. Toteutusmalli ei korvaa kaivantosuunnitelmaa eikä siinä määriteltyjä vastuita. Mikäli mallintaminen perustuu tulkittuun pintaan, siitä on mainittava malliselostuksessa. Asfalttipäällysteiden osalta mallinnetaan aina ylin päällystepinta (Kulutuskerroksen asfalttibetoni, yläpinta). Mikäli alempien päällystekerrosten leveys poikkeaa ylimmästä pinnasta, myös alemmat päällystekerrokset mallinnetaan. Toinen InfraBIM-nimikkeistön mukainen käytettävissä oleva päällystekerroksen pinta on Kantavan kerroksen asfalttibetoni ABK, yläpinta.\n16 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 15 (30) Mallinnettavat taiteviivat Vaatimus Jokaisesta pinnasta mallinnetaan lähtökohtaisesti vain ne viivat, joiden kohdalla on rakenteen pinnassa taite tai viiva on muulla tapaa merkityksellinen. Väylän mittalinjan kohdan taiteviiva mallinnetaan aina, vaikka väylä olisi yksipuolisesti kalteva. Samalla rakennepinnalla ei myöskään saa olla päällekkäisiä taiteviivoja. Esimerkki Ylimmässä yhdistelmäpinnassa maaliviivan kohdalle ei yleensä tule taiteviivaa, koska kyseisessä kohdassa tierakenteessa ei ole taitetta, toisin sanoen tien kaltevuus ei muutu. Taiteviivan nimi ja koodi määräytyvät mittalinjan sijainnin mukaan, InfraBIM-nimikkeistön mukaisesti. Kuva 2.1 Linja-autopysäkin kohdalla on pinnassa taite, joka tulee mallintaa. Aluemaisissa kohteissa kuten kaatopaikoissa, kaivoksissa, erilaisissa imeytyskentissä, hulevesialtaissa, kiertoliittymissä ja parkkialueilla mallinnetaan lähtökohtaisesti ainoastaan ne taiteviivat, joissa rakenteessa kaltevuus muuttuu eli pinnassa on taite.\n17 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 16 (30) Taiteviivojen ja pintojen nimeäminen ja koodit Vaatimus Toteutusmallien rakennepinnoissa ja taiteviivoissa noudatetaan InfraBIM-nimikkeistön mukaisia numerointi- ja nimeämiskäytäntöjä. Ohje Eri rakennepinnoilla voi olla samannimisiä ja samalla numerokoodilla olevia taiteviivoja. Jokainen rakennepinta kuvautuu toteutusmallissa omana erillisenä pintanaan. Rakennekerrosten toteutusmallit ovat itsenäisiä pintoja. Ne eivätkä ole riippuvaisia toisistaan, vaikkakin niiden tulee olla keskenään yhteensopivia. Taiteviivojen osalta nimikkeistö pohjautuu Tie- ja ratahankkeiden maastotiedot -mittausohjeeseen. Toteutusmallissa esimerkiksi päällysteen reunan koodina käytetään numeroa 122 ja ojan pohjassa numeroa 141. Taiteviivoilla on sama numerokoodi riippumatta siitä, kummalla puolella tietä taiteviiva sijaitsee. Taiteviivan sijainti suhteessa esimerkiksi väylän mittalinjaan voidaan graafisesti tarkistaa. Taiteviivojen nimeämisen ja koodauksen tavoitteena on, että kaikissa mallinnusvaiheissa käytetään samaa nimeämis- ja numeroimiskäytäntöä. Kuva 2.2 Toteutusmallin ylimmän yhdistelmäpinnan taiteviivojen nimet ja koodit InfraBIM-nimikkeistön ohjeiden mukaisesti.\n18 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 17 (30) Kuva 2.3 Tien toteutusmallin taiteviivat rakennekerroksittain eriteltyinä InfraBIM-nimikkeistön ohjeiden mukaisesti. Rakennepintojen nimet ja koodit määräytyvät Infra 2006 Rakennusosanimikkeistön mukaisesti. Toteutusmalleissa käytettävät rakennepinnat on esitetty InfraBIM-nimikkeistössä. Kuva 2.4 Tien toteutusmallin rakennepintojen nimet ja koodit InfraBIM-nimikkeistön ohjeiden mukaisesti.\n19 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 18 (30) Kuva 2.5 Radan toteutusmallin taiteviivat rakennekerroksittain eriteltyinä InfraBIM-nimikkeistön ohjeiden mukaisesti. Kuva 2.6 Radan toteutusmallin rakennepintojen nimet ja koodit InfraBIM-nimikkeistön ohjeiden mukaisesti.\n20 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 19 (30) 4.2 Toteutusmallin tarkkuusvaatimukset Toteutusmallin tarkkuusvaatimukset voidaan jakaa taiteviivojen ja pintojen jatkuvuusvaatimuksiin sekä taiteviivojen ja pintojen geometrisiin vaatimuksiin. Rakennettavien väylien ja alueiden rakenteiden lopulliset tarkkuusvaatimukset määräytyvät julkaisun Infra- RYL Infrarakentamisen yleiset laatuvaatimukset Osa 1 mukaisesti. Laatuvaatimuksissa on määritelty valmiin rakenteen sallitut poikkeamat ja rakenneosien kelpoisuuden osoittaminen. Tarkkuusvaatimukset on esitetty valmiin rakennusosan poikkeamina suunniteltuun. Tässä luvussa määritellään suunnitellun toteutusmallin tarkkuusvaatimukset Taiteviivojen ja pintojen jatkuvuus Taiteviivalla tarkoitetaan useista suorista viivoista koostuvaa ketjua, joilla on keskenään täsmälleen samat x,y,z koordinaatit edellisen viivan loppupisteen ja seuraavan viivan aloituspisteen kesken. Näiden taiteviivojen kautta muodostuu pintoja. Vaatimus Toteutusmallissa on kaikki taiteviivat ja pinnat oltava kauttaaltaan jatkuvia. Pinnoissa ei saa olla pystysuoria muutoksia eikä taiteviivoja saa olla samassa pinnassa päällekkäin. Ohje Taiteviivojen tulee olla kauttaaltaan jatkuvia myös esimerkiksi liittymäalueilla (myös kiertoliittymät), erkanemis- ja liittymisrampeilla sekä rakenne tyypin vaihtumiskohdissa. Mikäli taiteviiva ei ole jatkuva ja yhdensuuntainen tai taiteviiva-aineistossa on aukkoja, ei toteutusmalli muodostu (kolmioidu) oikein eikä näin ollen ole sellaisenaan soveltuva työkoneohjaukseen. Tavoitteena on myös, että väylämäisissä kohteissa taiteviivat ovat yhdensuuntaisia (mittalinjan suuntaisia). Esimerkki Taiteviivoihin ja pintoihin ei saa muodostua missään epäjatkuvuuskohtia. Myös siis esimerkiksi kaikki liittymäalueet tulee suunnitella siten että päätien taiteviivat yhdistyvät sivutien taiteviivoihin saumattomasti.\n21 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 20 (30) Kuva 3.1 Taiteviivojen tulee olla jatkuvia ja väyläkohtaisesti yhdensuuntaisia.\n22 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 21 (30) Kuva 3.2 Esimerkkejä taiteviivojen ja pinnan jatkuvuudesta liittymäalueella.\n23 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 22 (30) Taiteviiva-aineiston geometrinen tarkkuus Vaatimus Toteutusmallin taiteviiva ei saa poiketa laskennallisesta geometrialinjasta yli kolmea millimetriä (kuva 9). Yksittäinen taiteviiva ei saa olla yli 10m pitkä. Ohje Poikkeamat laskennalliseen geometrialinjaan syntyvät ympyräkaarteissa (vaaka- ja pystykaarteissa). Sopivaksi tarkkuustasoksi on nykytilanteessa muodostunut noin 3 mm teoreettinen tarkkuus. Tällöin toteutusmallit ovat riittävän tarkkoja suhteessa suunnitelmamalliin mutta eivät liian raskaita työkoneiden ohjauslaitejärjestelmissä hyödynnettäviksi. Toteutusmallin laadinnassa on otettava huomioon sekä vaaka- että pystygeometrian arvot. Pienempi säteen arvo on määräävä. Kuva 3.3 Taiteviivan etäisyys ei saa poiketa yli 3 mm suunnitelmamallin kaaresta. Tarkkuusvaatimukseen päästään usealla tapaa suunnittelujärjestelmästä riippuen. Ohjelmistollisesti voidaan esimerkiksi lisätä piste aina kun etäisyys ylittää vaaka- tai pystygeometriaan nähden 3 millimetrin etäisyyden. Tarkkuusvaatimukseen päästään myös noudattamalla tiettyjä taiteviivan enimmäispituuksia suhteessa kaarre- ja pyöristyssäteisiin (Taulukko 3.1). Taiteviivan minimipituutena voidaan pitää 0,5 metriä, jollei jokin erityinen kohde, kuten esimerkiksi meluvallin harjan kaarre, tiukka liittymäkaari tms. edellytä tiheämpää taiteviivaketjua mallintamisen onnistumiseksi.\n24 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 23 (30) Taulukko 3.1 Toteutusmallin taiteviivojen enimmäispituus eri kaarresäteiden (R) ja pyöristyskaarien säteiden (S) arvoilla. Kaarresäde R / Pyöristyssäde S Taiteviivan enimmäispituus (m) 1 39 R / 40 (0,5 m minimi) m m m m Siirtymäkaarien (klotoidit) kohdilla noudatetaan samoja periaatteita kuin kaarresäteiden osalla. Taulukossa 2 on määritelty enimmäisarvot, joilla päästään riittävään tarkkuuteen. Taulukko 3.2 Tien suuntaisten taiteviivojen enimmäispituudet eri siirtymäkaarien arvoilla. Klotoidin parametri A (m) Taiteviivan enimmäispituus (m) m m m m Maastopintoihin rajautuvissa taiteviivoissa, kuten leikkausluiskan yläreuna tai penkereen alareuna, voidaan käyttää taiteviivan pituutena noin yhtä metriä, jolloin taiteviivaketju noudattelee riittävän tarkasti maaston muotoja Kolmioverkon säännönmukaisuus Ohje Työkoneen ohjauslaitteissa käytetään taiteviivamallin lisäksi rakennepintojen kolmioverkkomalleja, jotka muodostetaan kolmioimalla taiteviiva-aineisto. Kolmioinnin voi suorittaa useilla eri sovelluksilla, ja pääsääntöisesti kolmioituminen tapahtuu eri sovelluksilla samojen laskentaperiaatteiden mukaisesti. Tavoitteena on muodostaa mahdollisimman säännönmukainen kolmioverkkomalli, eli kolmioiden tulee kiinnittyä tasaisin välimatkoin samaan taiteviivaan. Tavoitteeseen pääsee parhaiten kun taiteviivaketjujen pituussuuntaiset taitteet on määritelty tasapaaluille, esimerkiksi viiden tai kymmenen metrin välein. Kolmiomallin säännönmukaisuuteen vaikuttaa myös se, onko taiteviiva-aineistossa ylimääräisiä taitepisteitä. Säännönmukaisen kolmiomallin avulla rakennepinnan pystyy hahmottamaan hyvin.\n25 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 24 (30) Kuva 3.4 Esimerkkikuva riittävän säännönmukaisesta kolmiomallista. Kuva 3.5 Perspektiivikuva riittävän säännönmukaisesta kolmiomallista.\n26 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 25 (30) 4.3 Tilaajalle luovutettava aineisto Aineiston tarkastaminen Ohje Ennen aineiston luovuttamista, suunnittelijan on tarkastettava toteutusmallista seuraavat asiat: Kaikki pyydetyt rakennusosat on mallinnettu. Kaikki taiteviivat ovat yhtenäisiä ja jatkuvia. Päällekkäisiä taiteviivoja ei ole samassa pinnassa. Aineistossa ei ole ylimääräisiä viivoja tai pisteitä Pinnoissa ei ole epäjatkuvuuskohtia. Pintojen kaltevuudet ovat suunnitelmamallin mukaiset (esim. korkeuskäyrien avulla tarkastelemalla). Kolmioverkko on riittävän säännönmukainen. Toteutusmalli vastaa suunnitelmamallia ohjeen tarkkuusvaatimuksen mukaisesti. Aineisto on oikeassa koordinaatti- ja korkeusjärjestelmässä. Aineisto on oikeassa formaatissa. Vaatimus Mahdolliset poikkeamat tulee korjata. Mikäli toteutusmalliin jää poikkeamia, ne on kirjattava toteutusmalliselostukseen perusteluineen ja merkitä aineistoon Toteutusmalliselostus Vaatimus Toteutusmallin tekemisen yhteydessä laaditaan toteutusmalliselostus. Toteutusmalliselostuksessa esitetään toteutusmallia koskevat perus- ja tunnistetiedot: suunnitteluhankkeen nimi ja sijainti rakennussuunnitelman / toteutusmallin laatija suunnitteluohjelmisto, jolla toteutusmalli on tuotettu toteutusmallin poikkeamat perusteluineen toteutusmallin formaatti käytetty koordinaatti- ja korkeusjärjestelmä toteutusmallin tiedostojen nimet toteutusmallin sisällön kuvaus. Toteutusmalliselostus laaditaan kohdan XXX mukaisesti Toteutusmallitiedostojen nimeäminen Vaatimus Toteutusmallitiedostot ja -kansiot nimetään kuvaavasti siten, että tiedostoista käy selvästi ilmi, mistä aineistosta on kyse. Toteutusmallien rakennepinnat nimetään seuraavan esimerkin mukaisesti:\n27 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 26 (30) Tie: Vt4_Yyp_ eli ensiksi tulee väylän tunnus (vt4), sitten kyseessä olevaa rakennepintaa kuvaava lyhenne (Yyp) ja lopuksi paaluväli (0 1000) Rata: Kpa-Tuo_Yyp_ eli aluetta ympäröivien liikennepaikkojen lyhenteet (Kpa-Tuo), kyseessä olevaa rakennepintaa kuvaava lyhenne (Yyp) ja kilometripaaluväli ( ). Ohje Toteutusmallitiedostot kootaan tilaajalle lähetettäviin tiedostokansioihin pinnoittain eriteltyinä: Esimerkiksi Ylin yhdistelmäpinta ; Kulutuskerroksen asfalttibetoni AB, yläpinta ; Sitomaton kantava kerros, yläpinta ; Tukikerroksen alaosa, yläpinta ovat omia kansioitaan. Kansiot voidaan nimetä myös väylittäin. Jokainen toteutusmallin rakennepinta mallinnetaan omaksi erilliseksi toteutusmallitiedostoksi väylittäin. Rakennepintojen nimet, numerot ja lyhenteet nimetään InfraBIM-nimikkeistön ohjeiden mukaisesti. Taulukko 4.1 Rakennepinnan nimi Ylin yhdistelmäpinta Kulutuskerroksen asfalttibetoni AB, yläpinta Sitomaton kantava kerros, yläpinta Jakava kerros, yläpinta Suodatinkerros, yläpinta Alin yhdistelmäpinta Tukikerroksen alaosa ratarakenteissa, yläpinta Tukikerros ratarakenteissa, yläpinta Välikerros ratarakenteissa, yläpinta Eristyskerros ratarakenteissa, yläpinta Esimerkkejä toteutusmallien nimeämisessä käytettävistä InfraBIM-nimikkeistön ohjeiden mukaisista rakennepintojen nimistä, koodeista ja lyhenteistä. Lyhenne Koodi Yyp (240000) Kant Sitk Jak Suod Ayp Tukao * Tuk * Val * Eris * Suodatinkangas Skang * Suodatinkerros Suod * ratarakenteissa, yläpinta Alusrakenteen ylin Ayyp *\n28 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 27 (30) yhdistelmäpinta Väylärakenteen Vap alapinta Esikuormituspenger Epe * Vastapenger Vpe * Maapenger, yläpinta Mpe Massanvaihtoon Mv * kuuluva kaivanto Putki- ja johtokaivanto Putk Roudaneristys, alapinta Routa * * ehdotus InfraBIM-nimikkeistöön lisättävistä lyhenteistä Toteutusmallin tiedonsiirtoformaatti Geometrialinjat Geometrialinjat toimitetaan tilaajalle LandXML-standardin mukaisessa InfraModel-tiedonsiirtoformaatissa. Toteutusmallin taiteviiva-aineisto Toteutusmallin taiteviiva-aineisto toimitetaan tilaajalle LandXML-standardin mukaisessa Inframodeltiedonsiirtoformaatissa. Toteutusmallin kolmioverkkoaineisto Toteutusmallin rakennepintojen kolmioverkkoaineistot toimitetaan tilaajalle LandXML-standardin mukaisessa InfraModel-tiedonsiirtoformaatissa.\n29 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA- 28 (30) LÄHDELUETTELO TÄYDENTYY 1 InfraBIM-nimikkeistö 2 InfraRYL 3 Liikennevirasto (2011) Tie- ja ratahankkeiden maastotiedot 4 Tiehallinto (2008) Tierakentamisen mittaussuunnitelman laatimisohje\n30 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA 29 (30) LIITE 1 Lähtötietomalli liite-esimerkkinä LIITE 1 LIITE-ESIMERKKI (OSA 2 LÄHTÖTIETOMALLIN VAATIMUKSET JA OHJEET) Lähtötietomalli Lähtötietomalli kuvaa hankkeen suunnittelualueen nykytilaa kaksi- ja kolmiulotteisessa muodossa. Lähtötietomallilla tarkoitetaan sovitunlaista tapaa koota, muokata ja dokumentoida suunnittelun lähtöaineisto formaattiin, joka tukee tietomallipohjaista suunnittelua. Lähtötietomallin sisällön määrittelyssä on käytetty taustatietona Norjan tiehallinnon vuonna 2010 laatimaa ohjekirjaa HB 138: Tietomallit, joka asettaa vaatimuksia lähtötiedoille, malleille sekä merkintä- ja mittaustiedoille. Norjassa on panostettu viime vuosina paljon tietomallintamisen hyödyntämiseen infra-alalla ja Norjan tiehallinnon tavoite onkin, että lähitulevaisuudessa kaikki suunnittelu, rakentaminen ja ylläpito toteutetaan objektipohjaisten 3D-mallien avulla. /Norjan Tiehallinto 2011: ss. 11, 32 33/. Sekä lähtötietomallin aineistot että lähtötietomallin lähtöaineisto jaotellaan kuvan 1 mukaisiin ryhmiin (katso myös taulukko 1 sivulta 9 ja taulukko 2 sivulta 10). Aikaisemmat suunnitteluvaiheet Raaka-aine Lähtöaineisto Lähtötietomalli A. Maastomalli A. Maastomalli A. Maastomalli B. Maaperämalli B. Maaperämalli B. Maaperämalli C. Rakenteet ja järjestelmät C. Rakenteet ja järjestelmät C. Rakenteet ja järjestelmät D. Kartta- ja paikkatieto D. Kartta- ja paikkatieto D. Kartta- ja paikkatieto E. Muu aineisto E. Muu aineisto E. Muu aineisto Kuva Liite 1.1 Lähtötietomallin rakenne (ks. myös luku 5.1.2) Lähtötietomallin kansiorakenne on esitetty kuvassa 1. Tarkempi selostus kansiorakenteesta löytyy luvusta sivulta 9. Maastomalli Maastomalli kuvaa nykyisen maaston pintaa. Se koostuu mitatuista ja luokitelluista pisteistä ja viivoista, joista muodostetaan kolmioitu pintamalli.\n31 RAKENNEMALLIT; MAA-, POHJA- JA KALLIO, PÄÄLLYS- JA PINTA 30 (30) LIITE 2 Toinen liite-esimerkki LIITE 2 TOINEN LIITE


MM-kisat käynnissä Helsingissä\nAnssi Sundberg freestylen parissa MM-kisojen kick-off -tilaisuudessa.\nFootbagin maailmanmestaruuskilpailut käynnistyivät sunnuntaina 31. 7. Helsingissä. Kisahallin on vallannut koko viikoksi lähes 200 lajin harrastajaa eri puolilta maailmaa, kaukaisimmat Kolumbiasta ja Australiasta asti. Tunnelma kisoissa on ollut hyvä ja mediakin on osoittanut kiinnostusta.\n”On ollut hauska nähdä vanhoja tuttuja eri puolilta maailmaa Helsingissä. Monet ovat kehuneet Kisahallin olosuhteita ja toimivaa organisaatiota. Nyt voisi siis olla tyytyväinen, mutta kisat jatkuvat vielä lauantaihin asti. Vasta sunnuntaina saadaan siis hengähtää”, kertoo kisaorganisaation tiedottaja Ilkka Malin. ”Turnauksen taso on erittäin kova, mutta suomalaiset ovat antaneet merkkejä hyvästä kunnosta, ja mitaleita kyllä odotellaan.”\nSekä freestylelajien että verkkofootbagin alustavia tuloksia löytyy kisasivuilta. Turnauksen aikataulussa on tänään tiistaina muun muassa freestylerutiineja ja verkkofootbagin naisten nelinpelin semifinaalit.\nFootbagin MM-kilpailut alkavat Helsingissä sunnuntaina! Lähes 200 kilpailijaa ympäri maailmaa kokoontuu viikoksi Töölön kisahalliin kamppailemaan kirkkaimmista mitaleista. Tsekkaa upea kisatraileri:\nIFPA World Footbag Championships 2011 Trailer from Footbag Finland on Vimeo.\nVaikka et turnaukseen osallistuisikaan, kannattaa tulla Kisikseen katselemaan ja hakemaan oppia maailman parhailta. MM-turnauksen finaalit pidetään 5. ja 6. elokuuta Kisahallissa, tervetuloa mukaan kannustamaan Suomen juokkue korkeimmalle korokkeelle!\nSuomen footbagmaajoukkue 2011 valittu\nSuomen footbagliitto on nimennyt vuoden 2011 maajoukkue-edustajansa Helsingissä tulevana viikonloppuna käynnistyviin MM-kotikisoihin. Maajoukkueeseen valittiin seitsemän verkkofootbagin ja kahdeksan freestylelajien edustajaa: valintakriteereitä olivat sekä aiempi arvokisamenestys että pelaajan potentiaali menestyä kotikisoissa. Read more\nAnkarasti footbagia viikon päästä\nPerinteikäs verkkofootbagturnaus Turku Open järjestetään tänä vuonna 23.–24. 7. Impivaaran tenniskeskuksessa. Ilmoittautuminen päättyy jo 16. 7., joten kannattaa toimia heti mikäli mielii mukaan. Lisätietoa ja ilmoittautumisohjeet keskustelupalstalla ja Facebookissa.\nFreestylereiden pelit on puolestaan Helsingissä Party Bomben muodossa lauantaina 23. 7. Tapahtumassa keskitytään enemmän yhdessäoloon ja treenivinkkien vaihtamiseen kuin tiukkaan kilpailuun. Tarjolla on kuitenkin mm. Request ja Circle, joissa suomalaiset niittivät menestystä EM-kisoissa.\nMolemmissa tapahtumissa voit saada vinkkejä EM-kisoissa menestyneiltä pelaajilta. Kannattaa siis tulla katselemaan, kyselemään ja hiomaan kunto kohdilleen Helsingin MM-kisoja varten!\nSuomalaiset loistivat footbagin EM-kilpailuissa\nSuomen joukkue menestyi yli odotusten footbagin EM-kilpailuissa Espanjan Madridissa viime viikonloppuna. Tuloksena oli varsinainen mitalisade: kotiinviemisiksi tarttui peräti kolme kultaa, viisi hopeaa ja kaksi pronssia. Read more\nEM-tittelit ratkotaan viikonloppuna Espanjassa\nFootbagin euroopanmestaruuskilpailut alkavat perjantaina Madridissa. Kolmipäiväinen turnaus järjestetään tänä vuonna ensimmäistä kertaa Espanjassa. Suomen joukkue on menestynyt EM-kisoissa aina hyvin, ja tänäkin vuonna odotetaan mitalia. ”Kotiin ei ole tulemista ilman prenikkaa” naurahtaa maajoukkueen valmentaja Justin Sexton, itsekin euroopanmestaruusmiehiä, mutta vakavoituu heti perään: ”Turnaus tulee olemaan kovatasoinen, mutta uskon vahvasti Suomen yltävän mitaleille. Tärkeintä on kuitenkin hioa kuviot kuntoon Helsingin MM-turnaukseen, joka on kauden ehdoton päätapahtuma. EM-kisoissa on myös hyvä tarkastaa eurooppalaisten kilpakumppaneiden kisakunto.”\nSuomen erittäin kokeneeseen verkkofootbagmiehistöön kuuluvat Tuomas Kärki, Jani Markkanen, Jukka Peltola ja Oskari Forstén. Freestyle footbagissa Suomea edustavat Tuomas Riisalo, Aleksi Airinen ja Nyt-liitteestäkin tuttu Mikko Lepistö.\nEM-turnaus alkaa perjantaina ja päättyy sunnuntaina.\nTuomas Kärki Hall of Fameen\nHall of Fameen valittu Tuomas Kärki, verkkofootbagin kaksinpelin hallitseva maailmanmestari. Kuva © JFK\nThe Footbag Hall of Fame Historical Society on päättänyt ottaa Tuomas Kärjen Hall of Fameen. Kärki on ollut Suomen footbagin tukirankana jo vuodesta 1995 lähtien. Uran kirkkain saavutus on verkkofootbagin kaksinpelin maailmanmestaruus viime vuodelta. Lisäksi kokoelmista löytyy lukuisia suomenmestaruuksia ja EM-mitaleita.\nHall of Fameen pääsy on erittäin hieno saavutus, mutta Kärki suhtautuu asiaan vaatimattomasti, tuttuun tapaansa: ”Saavutus on upea, mutta kunnia kuuluisi kaikille suomifootbagin pioneereille, jotka ovat jaksaneet puskea lajia eteenpäin viimeiset viitisentoista vuotta.”\nKärjen lisäksi Hall of Fameen valittiin kolme yhdysvaltalaispelaajaa: pitkän linjan verkkofootbagpelaaja Chris Siebert, lajia jo 80-luvulta lähtien Texasin alueella promonnut Craig Lord sekä freestyleä eteenpäin vienyt Etienne Constable.\nKärjen valintaa juhlitaan sitten MM-kisaviikolla Hall of Fame -juhlassa!\nIlmoittautuminen MM-kisoihin käynnissä\nIlmoittautuminen tämän vuoden footbagin MM-kisoihin on hyvässä vauhdissa. Jo kymmenet pelaajat eri puolilta maailmaa ovat ilmoittautuneet mukaan Helsingissä järjestettävään turnaukseen. Ilmoittautuminen jatkuu vielä heinäkuun 17. päivään asti, mutta kaikkien kisaan aikovien kannattaa ilmoittautua esimerkiksi heti. Ilmoittautuminen tapahtuu footbag.orgin kautta täällä.\n11.6. järjestetyn aloittelijoiden kisan tulokset\nAmfiteatterilla järjestettiin tänään kesän ensimmäinen aloittelijoiden tapaaminen. Tapaaminen eteni varsin rennoissa fiiliksissä auringon helliessä. Pisimmän matkan kisoihin teki Kouvolasta saapunut Jimi Kyytsönen. Freestyle futiksessakin kunnostautunut Jimi ei tehnyt reissua turhaan, vaan nappasi voiton request contest -kisasta.\nJimi Kyytsönen hallitsee myös futistemput\nKaikki osallistujat tekivät vaikutuksen pitkän linjan pelaajiin taidoillaan ja nopealla oppimiskyvyllään. Tästä on hyvä jatkaa, kiitos kaikille mukana olleille!\nTässä vielä kisojen tulokset:\n1. Riku Kosonen 2. Toomas Pitkänen\nToe stall Ironman:\n1. Heli Lindroos\n1. Riku Kosonen 2. Heli Lindroos 3. Toomas Pitkänen 4. Saara Tikka 5. Jimi Kyytsönen\n1. Jimi Kyytsönen 2. Heli Lindroos 3. Toomas Pitkänen 4. Saara Tikka 5. Riku Kosonen\nFootbagia KesäStadissa sunnuntaina\nHelsinki-päivän kunniaksi Eläintarhan kentällä järjestetään 12. kesäkuuta KesäStadi-tapahtuma. Tule paikalle, niin pääset kokeilemaan mm. footbagia, longboardia, skeittausta ja slacklinea! Tapahtuma on ilmainen (myös eri lajien kokeileminen on ilmaista!) ja kestää klo 12–18.\nKesäStadissa on footbagin lisäksi mm. skeittausta, BMX:ää ja Wii-pelejä sekä tietysti esiintyjiä, mm. Aste!\nLisätietoa Facebookista ja Nuorisoasiankeskukselta!