1 Tämä on Energiaviraston sähköisesti allekirjoittama asiakirja. Detta är ett dokument som har signerats elektroniskt av Energimyndigheten. Asiakirjan päivämäärä on: Dokumentet är daterat: The document is dated: This is a document that has been electronically signed by the Energy Authority. Esittelijä / Föredragande / Referendary Ratkaisija / Beslutsfattare / Decision-maker Nimi / Namn / Name: TAIPALE OLLI AARNO Nimi / Namn / Name: Antti Tapani Paananen Pvm / Datum / Date: Pvm / Datum / Date: Allekirjoitustapa / Signerat med / Signed with: Allekirjoitustapa / Signerat med / Signed with: Tämä paketti koostuu seuraavista osista: - Kansilehti (tämä sivu) - Alkuperäinen asiakirja tai alkuperäiset asiakirjat - Sähköiset allekirjoitukset. Nämä eivät ole näkyvillä tässä asiakirjassa, mutta ne on yhdistetty siihen sähköisesti. Tämä asiakirja on sinetöity sähköisellä allekirjoituksella. Sinetti takaa asiakirjan aitouden. Allekirjoitettu asiakirja alkaa seuraavalta sivulta. > Detta paket består av följande delar: - Titelblad (denna sida) - Originaldokument - Elektroniska signaturer. Dessa syns inte i detta dokument, med de är elektroniskt integrerade i det. Detta dokument har försetts med sigill genom elektronisk signatur. Sigillet garanterar dokumentets äkthet. Det signerade dokumentet börjar på nästa sida. > This document package contains: - Front page (this page) - The original document(s) - The electronic signatures. These are not visible in the document, but are electronically integrated. This file is sealed with a digital signature. The seal is a guarantee for the authenticity of the document. the signed document follows on the next page Tämä asiakirja on sähköisesti allekirjoitettu EU-direktiivin (1999/93/EY) mukaisella allekirjoituksella. Detta dokument innehåller elektroniska signaturer enligt EU-direktivet (1999/93/EG) om ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer. This document contains electronic signatures using EU-compliant PAdES - PDF Advanced Electronic Signatures (Directive 1999/93/EC) >\n2 Lausuntopyyntö 1 (2) /451/2019 Lausuntopyyntö tehoreservin tarpeen määrittämisestä Sähköntuotannon ja -kulutuksen välistä tasapainoa varmistavasta tehoreservistä annetun lain (117/2011) 4 :n 1 momentin perusteella Energiaviraston tehtävänä on määrittää tarvittavan tehoreservin määrä vähintään neljän vuoden välein. Tehoreservin määrä tulee mitoittaa siten, että se edistää hyvän sähkön toimitusvarmuuden tason ylläpitämistä sähkönkulutuksen huippujen ja sähköntuonnin häiriöiden aikana. Lisäksi on otettava huomioon tarjolla olevan vaatimukset täyttävän kapasiteetin määrä sekä tehoreservin hankintakustannukset. Tehoreservin määrän arvioinnin tueksi Energiavirasto on tehnyt virkatyönä selvityksen (jäljempänä selvitys) tarvittavasta tehoreservin määrästä. Energiavirasto on arvioinut selvityksessä sähkötehon riittävyyttä Suomessa vuosina Sähkötehon riittävyydellä on tarkoitettu arviointia siitä, kuinka todennäköisesti kysyntään pystytään vastaamaan sähköjärjestelmän tuotanto- ja tuontikapasiteetilla ja mikä on kustannusten kannalta optimaalinen toimitusvarmuuden taso sekä tehoreservin määrä. Kustannusten kannalta optimaalisella tehoreservin määrällä tarkoitetaan pienimpiä mahdollisia kokonaiskustannuksia, jotka syntyvät tehovajeen haittakustannusten sekä tehoreservin hankinnan kustannusten summasta. Selvitys ei ota kantaa, paljonko tehoreservikapasiteettia tulisi hankkia, vaan toimii pohjana määrän arvioinnille. Selvitys on sisällytetty tämän lausuntopyynnön liitteisiin, mutta se on myös julkaistu Energiaviraston toimitusvarmuuden internetsivuille 1. Edellisen kerran Energiavirasto on määrittänyt tehoreservin määrän annetulla päätöksellä (dnro 1649/451/2016). Kyseisessä päätöksessä tavoiteltavan tehoreservin määräksi ajanjaksolle määritettiin noin 600 MW. Energiavirasto on valmistellut oheisen luonnoksen uudeksi päätökseksi tarvittavan tehoreservin määrästä. Luonnoksessa virasto esittää, että seuraavaksi tehoreservikaudeksi asetettaisiin kahden vuoden mittainen jakso, Tehoreservin kokonaismäärä pidetään samalla tasolla kuin edellisellä tehoreservikaudella. Näin ollen Energiavirasto esittää tehoreservin määräksi yhteensä noin 600 MW edellä mainitulla ajanjaksolla. Määrä sisältää sekä voimalaitosreservin että sähkönkulutuksen joustoon kykenevät kohteet. Energiavirasto varaa mahdollisuuden antaa lausunnon tai lausuntoja oheisesta päätösluonnoksesta ja/tai selvityksestä (selvitys tehoreservin tarpeesta vuosille ). Lausunnot tulee olla toimitettuna Energiavirastolle klo 16:00 mieluiten sähköpostitse osoitteeseen Lausunnon voi toimittaa myös postitse osoitteeseen Energiavirasto, Lintulahdenkuja 4, Helsinki. Lausunnossa pyydetään viittaamaan diaarinumeroon 1226/451/2019 (tehoreservin määrä). Lisätietoja asiasta antaa asiantuntija Olli Taipale, Energiavirasto Toimitusvarmuus,\n3 Lausuntopyyntö 2 (2) /451/2019 Liitteet 1. Päätösluonnos, Tehoreservin tarpeen määrittäminen ajanjaksolle Selvitys tehoreservin tarpeesta vuosille Tiedoksi Työ- ja elinkeinoministeriö / Energiaosasto Huoltovarmuuskeskus Fingrid Oyj Elinkeinoelämän keskusliitto ry Energiateollisuus ry Paikallisvoima ry Suomen Sähkönkäyttäjät ry (ELFI)\n4 Päätös[LUONNOS] 1(9) /451/2019 Tehoreservin tarve ajanjaksolle Selostus asiasta Sähköntuotannon ja -kulutuksen välistä tasapainoa varmistavasta tehoreservistä annetun lain (117/2011, jäljempänä tehoreservilaki) 4 :n 1 momentin perusteella Energiaviraston tehtävänä on määrittää tarvittavan tehoreservin määrä vähintään neljän vuoden välein. Energiavirasto määrittää tällä päätöksellä tehoreservilain 4 :n mukaisesti tehoreservin tarpeesta. Tehoreservin määrä tulee mitoittaa siten, että se edistää hyvän sähköntoimitusvarmuuden tason ylläpitämistä sähkönkulutuksen huippujen ja sähköntuonnin häiriöiden aikana. Lisäksi on otettava huomioon tarjolla olevan vaatimukset täyttävän kapasiteetin määrä sekä tehoreservin hankintakustannukset. Asiaan liittyvä lainsäädäntö Asian valmistelu Laki sähköntuotannon ja -kulutuksen välistä tasapainoa varmistavasta tehoreservistä (117/2011, jäljempänä myös tehoreservilaki) Tehoreservilain 1 :n mukaan: Lain tarkoituksena on sähkön toimitusvarmuuden turvaamiseksi luoda edellytykset sähköntuotannon ja -kulutuksen välistä tasapainoa varmistavan tehoreservin ylläpitämiselle Suomen sähköjärjestelmässä. Tehoreservilain 4 :n mukaan Energiaviraston tehtävänä on määrittää tarvittavan tehoreservin määrä vähintään neljän vuoden välein. Tehoreservin määrä tulee mitoittaa siten, että se edistää hyvän sähköntoimitusvarmuuden tason ylläpitämistä sähkönkulutuksen huippujen ja sähköntuonnin häiriöiden aikana. Lisäksi on otettava huomioon tarjolla olevan vaatimukset täyttävän kapasiteetin määrä sekä tehoreservin hankintakustannukset. Tarvittavan tehoreservin määrä sekä sen määrittämisessä käytetyt perusteet on julkaistava. Energiavirasto voi tehoreservin hankintapäätöstä tehdessään perustellusta syystä poiketa 1 momentissa tarkoitetusta tehoreservin määrästä. Selvitystyö Suomessa tarvittavan tehoreservin määrästä Pöyry Management Oy:n tekemä selvitys Pöyry Management Consulting Oy teki vuonna 2016 Energiavirastolle selvityksen sähkötehon riittävyydestä vuosina (jäljempänä Pöyryn selvitys). Pöyryn selvityksessä tutkittiin tehon riittävyyden ja toimitusvarmuuden arviointia siitä, kuinka todennäköisesti sähkön kysyntään pystytään vastaamaan\n5 Päätös[LUONNOS] 2(9) /451/2019 sähkönjärjestelmän tuotannon ja rajasiirtoyhteyksien avulla. Lisäksi tässä selvityksessä arviointiin mikä on riittävä ja kustannusten kannalta optimaalinen toimitusvarmuuden taso. Pöyryn selvityksessä tutkittiin sähköjärjestelmän tuotantoyksiköiden sekä rajasiirtoyhteyksien käytettävyyden todennäköisyyksiä. Näistä lähtötiedoista laskettiin teho- ja energiavajeen odotusarvot vuosille Tehovajeen odotusarvoa verrattiin oletettuihin haittakustannuksiin sekä oletettuihin tehoreservin hankintakustannuksiin, jolloin saatiin mallinnettua kokonaistaloudellisesti kustannusoptimi ratkaisu. Lähtöoletuksena Pöyryn selvityksen perusskenaariossa on käytetty alhaisempaa ( /MWh) haittakustannusta ja korkeampaa hankintakustannusta ( /MWh/a). Pöyryn selvityksessä todetaan kuitenkin näiden lähtöarvojen herkkyystarkastelussa, että lähtöarvoja muutettaessa laskenta antaa merkittävästi poikkeavia arvoja kokonaistaloudellisesti optimin tehoreservin määrän hankintaan. Vuosille Pöyryn selvityksessä tehovajeen odotusarvon arviointiin olevan noin 0, ,1 [h/a] ja energiavajeen odotusarvon 0, ,03 [GWh/a]. Näissä luvuissa on oletettu Olkiluodon kolmannen voimalaitosyksikön olleen sen hetkisen tiedon mukaisesti käytössä vuodesta 2018 lähtien. Pöyryn selvitys oli taustamateriaalina alkaneen tehoreservikauden määräpäätökselle ja sen tarkastelu kattaa vuodet Näin ollen selvityksen tuloksia on hyödynnetty taustana Energiaviraston tehdylle selvitystyölle sekä määräpäätökselle alkavalle tehoreservikaudelle. Energiaviraston tekemä selvitys Osana asian valmistelua Energiavirasto teki virkatyönä selvityksen (jäljempänä selvitystyö) tarvittavasta tehoreservin määrästä. Selvitystyössä tarkasteltiin Suomen toimitusvarmuuden arvioitua tilaa vuosina Selvitystyön keskeisenä sisältönä oli analysoida sähkömarkkinoiden sekä sähköjärjestelmän kykyä huolehtia sähköntuotannon ja -kulutuksen välisestä tehotasapainosta. Selvitystyössä otettiin huomioon selvityksen ajanjaksolle tiedossa olevat ja oletetut muutokset, kuten Olkiluodon kolmannen voimalaitosyksikön käyttöönotto (jäljempänä OL3). Selvitystyö vuosien tehoreservin tarpeesta on tämän päätöksen taustamateriaaliksi ja on saatavilla Energiaviraston internetsivuilta 1. Energiavirasto on selvityksessään arvioinut sähkötehon riittävyyttä Suomessa vuosina Sähkötehon riittävyydellä on tarkoitettu arviointia siitä, kuinka todennäköisesti kysyntään pystytään vastaamaan sähköjärjestelmän tuotanto- ja tuontikapasiteetilla ja mikä on kustannusten kannalta optimaalinen toimitusvarmuuden taso sekä tehoreservin määrä. Kustannusten kannalta optimaalisella tehoreservin määrällä tarkoitetaan pienimpiä mahdollisia kokonaiskustannuksia, jotka syntyvät tehovajeen haittakustannusten sekä tehoreservin hankinnan 1 Energiavirasto Toimitusvarmuus,\n6 Päätös[LUONNOS] 3(9) /451/2019 kustannusten summasta. Selvitys ei ota kantaa, paljonko tehoreservikapasiteettia tulisi hankkia, vaan toimii pohjana määrän arvioinnille. Selvityksessä erilaiset todennäköisyyslaskennoista saadut tulokset osoittavat, että kustannusten kannalta optimaalinen tehoreservin määrä voi muuttua merkittävästikin muuttamalla hieman lähtöoletuksia, kuten tehoreservin hankintakustannusta, tehovajeesta aiheutuvaa haittakustannusta, ennakoitua sähkötehon kulutushuippua tai voimalaitosyksiköiden ja rajasiirtoyhteyksien käytettävyyttä. Selvitystyössä on käytetty erilaisia skenaarioita ja lähtöoletuksia ja monet lähtöoletukset ovat olleet varovaisia arvioita. Selvitystyössä kokonaiskustannusten kannalta optimaaliseksi tehoreservin määräksi on arvioitu noin MW:ia riippuen skenaariosta ja käytetyistä lähtöoletuksista. Sidosryhmien kuuleminen Perustelut Sähkönkulutushuippu [Täydennetään kuulemisen jälkeen] Tehoreservilain 4 :n 1 momentin mukaan tehoreservin määrä tulee mitoittaa siten, että se edistää hyvän sähköntoimitusvarmuuden tason ylläpitämistä sähkönkulutuksen huippujen ja sähköntuonnin häiriöiden aikana. Lisäksi on otettava huomioon tarjolla olevan vaatimukset täyttävän kapasiteetin määrä sekä tehoreservin hankintakustannukset. Hallituksen esityksen (HE 299/2010 vp) 4 :ää koskevissa yksityiskohtaisissa perusteluissa on käsitelty tehoreservin määrittämistä. Pykälää koskevien yksityiskohtaisten perusteluiden mukaan tehoreservin kulloiseenkin tarpeeseen vaikuttavat tavoiteltava sähkön toimitusvarmuuden taso, sähkön tuotannon ja kulutuksen määrä Suomessa sekä sähkönsiirto Suomen ja naapurivaltioiden välillä. Arvioinnissa käytettävän tavoiteltavan toimitusvarmuuden tason määrittelyssä tulisi huomioida eduskunnan ja valtioneuvoston sähköntoimitusvarmuudesta mahdollisesti tekemät poliittiset linjaukset. Huomioon otettavia poliittisia linjauksia olisivat esimerkiksi valtioneuvoston antamissa energiapoliittisissa selonteoissa asetetut tavoitteet. Tehoreservin määrän mitoituksessa tulisi edellisen lisäksi ottaa huomioon toimitusvarmuuden paranemisesta saavutettavat hyödyt verrattuna hyötyjen saavuttamisesta aiheutuviin kustannuksiin. Järjestelmästä aiheutuvat kustannukset tulisi näin ollen myös suhteuttaa saavutettaviin hyötyihin. Tehoreservilain 4 :n 3 momentin nojalla Energiavirasto voi varsinaista tehoreservin hankintapäätöstä tehdessään perustellusta syystä poiketa tehoreservin määrää koskevasta arviosta. Energiavirasto on selvitystyönsä lisäksi perehtynyt hankittavan tehoreservin määrittelemisen kannalta relevantteihin seikkoihin ja tullut seuraaviin johtopäätöksiin:\n7 Päätös[LUONNOS] 4(9) /451/2019 Suomen vuositason sähkönkulutus on ollut nousujohteista vuodesta 2016 lähtien 2. Sähkön kulutushuipulla ei kuitenkaan ole suoraa korrelaatiota vuosikulutukseen, vaan se vaihtelee vuosittain ja on erittäin riippuvainen kulutushuipun aikaisesta ulkolämpötilasta. Korkeat kulutushuiput ovat yleensä seurausta tavallista kylmemmästä sää jaksosta. Sähkön kulutusrakenteen muuttuessa kulutushuipun ja vuosikulutuksen suhde ei välttämättä noudata historiallisia arvoja. Tammikuussa 2016 koettiin toistaiseksi Suomen suurin sähkön kulutushuippu MW. Toisaalta vaikka vuoden 2016 jälkeen kokonaiskulutus on ollut nousussa, vuoden 2018 kulutushuippu koettiin , jolloin kulutushuippu oli MW 3. Tulevina vuosina kylmänä talvijaksona kulutushuipun voidaan olettaa nousevan johtuen esimerkiksi sähkön kulutusrakenteen muutoksista. Tulevaisuudessa kysyntäjoustolla on entistä suurempi rooli sähkömarkkinoilla ja myös sillä on oma vaikutuksensa sähkönkulutukseen. Energiavirasto on selvitystyössään arvioinut, että talvikausilla ja kulutushuippu voisi olla noin MW. Sähköntuotantokapasiteetti Suomessa Suomen oma markkinoilla käytettävissä oleva kulutushuipunaikainen sähköntuotantokapasiteetti on laskenut vähän kuluvalla vuosikymmenellä. Talvikaudella kotimainen käytettävissä oleva kapasiteetti oli noin MW, kun taas talvikaudella kotimaista käytettävissä olevaa kapasiteettia Energiavirasto arvioi olevan tarjolla noin MW (ilman tehoreserviä). Olkiluodon kolmannen voimalaitosyksikön (jäljempänä OL3) valmistuminen vuoden 2020 alussa vaikuttaa merkittävästi käytettävissä olevaan kotimaiseen sähköntuotantokapasiteettin. OL3 mukaan luettuna Energiavirasto on arvioinut talvikaudella käytettävissä olevaksi kotimaiseksi sähköntuotantokapasiteetiksi MW (ilman tehoreservejä). Talven tuotantohuippu voi erota tästä riippuen esimerkiksi tuulisuudesta sekä sähkömarkkinoiden tilanteesta. Kotimaisen sähköntuotantokapasiteettiin viime vuosina on vaikuttanut ja tulee vielä vaikuttamaan tuulivoimainvestoinnit. Vuoden 2015 jälkeen tuulivoiman maksimi tuotantokapasiteetti on noin kaksinkertaistunut vuoden 2017 loppuun mennessä. Talvikausilla Energiavirasto on arvioinut tuulivoiman maksimi tuotantokapasiteetin nousevan nykyisestä tasosta. Energiaviraston arvioon vaikuttaa Energiaviraston kilpailuttaman uusiutuvan energian preemiojärjestelyn tulokset, PPA-sopimuksen ja näiden suunnitellut toteutusaikataulut 4. Preemiojärjestelmän tietojen pohjalta vuoden 2022 talvikauden loppuun mennessä tämän järjestelyn myötä tuulivoimaa olisi tulossa maksimissaan noin 260 MVA lisää. Nämä tuulivoimalat tulevat käyttöön vaiheittain vuosien aikana. Tuulivoiman rakentamista on suunnitteilla merkittävä määrä, mutta vuoden 2017 lopun jälkeen 2 Energiateollisuus ry - Sähkötilastot, 3 Fingrid Oyj - Suomen sähkönkulutus nousi kuluvan talven ennätyslukemaan noin megawattiin , 4 Energiavirasto Preemiojärjestelmä,\n8 Päätös[LUONNOS] 5(9) /451/2019 markkinaehtoisesti rakennettuja tuulivoimaloita ei ole juurikaan tullut käyttöön 5. Tosin kesällä 2018 julkistettiin ensimmäiset Suomessa laaditut tuulivoimatuotantoa koskevat PPA-sopimukset (power purchase agreement), joiden perusteella on käynnistetty tuulivoiman rakennushankkeita markkinaehtoisesti ilman tukea 6,7. Kehittyvä teknologia voi muuttaa tilanteen nopeasti, joka voi johtaa nyt suunnitteilla olevien tuulipuistojen rakentamisten käynnistymiseen. Tätä on kuitenkin vaikea ennakoida. Sähköntuotantokapasiteetissa viime vuosina tapahtunut lasku on ollut seurausta muun muassa kiristyneestä päästöpolitiikasta, alentuneesta sähkön hinnasta sekä sähkön tuotantorakenteen muutoksesta. Alentuneen hinnan vuoksi tuotannon kannattavuus on heikentynyt, vanhoja laitoksia on poistettu kannattamattomina ja investoinnit ovat kohdistuneet pieniin tuotantoyksiköihin, joiden kapasiteetti ei ole pystynyt vastaamaan suurempien yksiköiden poistumaa. Siirtoyhteydet ja naapurimaat Suomella on sähkönsiirtoyhteyksiä naapurimaihin yhteensä noin MW. Siirtokapasiteettia Suomen ja Pohjois-Ruotsin välillä rajoitetaan noin 300 MW Olkiluodon kolmannen voimalaitosyksikön valmistumisen myötä. Muita merkittäviä muutoksia siirtokapasiteetin määrään vaikuttavia tekijöitä ei ole lähivuosien aikana toistaiseksi tiedossa. Suomeen naapurimaista saatavilla oleva sähkö ei ole riippuvainen ainoastaan siirtokapasiteetista vaan myös lähialueiden tuotantokapasiteetista sekä yhteyksistä lähialueille. Selvityksessä on otettu huomioon myös yhteispohjoismaisen sähkötehon riittävyys huippukuormituksen aikaan. Etenkin Ruotsin SE3-tarjousalueella on suljettu ja suljetaan ydinvoimaloita noin MW tuotantokapasiteetin edestä lähivuosina. Nämä muutokset voivat vaikuttaa Suomeen siirrettävissä olevaan tehoon huippukulutustilanteessa. Energiaviraston selvitystyössä on mallinnettu, miten mahdolliset tuontirajoitukset SE3-tarjousalueelta Suomeen voivat vaikuttaa tarvittavaan tehoreservin määrään. Mallinnuksessa SE3-tarjousalueelta oletettiin rajasiirtokapasiteetin rajoittuvan siten, että siirtoyhteyden kapasiteetti on ensimmäiset kaksi tuntia kokonaan pois käytöstä ja aina kahden tunnin välein tehoa saadaan tuotua 100 MW lisää. Tällainen mallinnus kattaa 24h ajanjakson. Luontaisesti rajoitettu rajasiirtokapasiteetti Ruotsista Suomeen lisää tehoreservin tarvetta Suomessa. Sähkön toimitusvarmuuden taso 5 Suomen Tuulivoimayhdistys ry - Tilastot vuodelta 2018, 6 Epressi CPC Finland aloittaa markkinaehtoisen tuulipuiston rakentamisen isojoella, 7 wpd Finland Oy - wpd solmii sähköntoimitussopimuksen Googlen kanssa,\n9 Päätös[LUONNOS] 6(9) /451/2019 Tehoreservin määrä Energiaviraston tekemän selvityksen mukaan sähkötehon riittävyyden kannalta kriittisin aika on ennen Olkiluodon kolmannen voimalaitosyksikön valmistumista. Tehovajeen odotusarvo kuvaa keskimääräistä aikaa, jolloin sähköntarjonta ei riitä kattamaan sähkönkysyntää. Arvo ei ota kantaa tehovajeen suuruuteen. Sähkö-ENTSO:n julkaiseman keskipitkän aikavälin sähkön riittävyyttä koskevan raportin 8 mukaan tehovajeen odotusarvo olisi Suomessa vuonna 2020 noin 3,6 h/a ja energiavajeen odotusarvo 1,2 GWh, mikäli tehoreserviä ei hankita lainkaan. Pöyry Management Consulting Oy:n vuonna 2016 Energiavirastolle tekemän selvityksen mukaan vastaavat luvut vuodelle 2018 olivat tehovajeen odotusarvolla 3,7 h/a ja energiavajeen odotusarvolla 1,32 GWh. Näistä luvuista päätellen toimitusvarmuuden tilanne on pysytellyt samalla tasolla näiden vuosien aikana. Pöyry Management Constulting Oy:n raportissa ja Energiaviraston tekemässä selvityksissä Olkiluodon kolmannen voimalaitosyksikön valmistumisen jälkeen tehovajeen odotusarvo ilman tehoreserviä laskee yhden tunnin kohdille vuodessa. Energiavirasto toteaa, että Olkiluodon kolmas voimalaitosyksikkö helpottaa Suomen tehotasetta, pienentää tehovajeen todennäköisyyttä sekä alentaa tarvittavaa tehoreservin määrää saman toimitusvarmuustason ylläpitämiseksi. Lisäksi virasto toteaa, että näin suuren voimalaitosyksikön vikaantuminen voi kuitenkin aiheuttaa merkittäviä energiavajeita lyhyilläkin ajanjaksoilla. Tehoreservilakia koskevan hallituksen esityksen (HE 299/2010 vp) mukaan tehoreservin määrän arvioinnissa tulee huomioida tavoiteltava toimitusvarmuuden taso, jossa on huomioitava eduskunnan ja valtioneuvoston sähköntoimitusvarmuudesta mahdollisesti tekemät poliittiset linjaukset. Lisäksi on huomioitava tehoreservistä saatavat hyödyt suhteessa kustannuksiin. Suomessa ei ole tällä hetkellä lainsäädännössä tai eduskunnan ja valtioneuvoston tekemissä poliittisissa linjauksissa määritetty tarkkaa arvoa tavoiteltavalle sähkön toimitusvarmuuden tasolle. Tammikuussa 2017 julkaistussa kansallisessa energiaja ilmastostrategiassa 9 on tosin linjattu tavoitteeksi määritellä sähkötehon riittävyyteen liittyvä sähkön toimitusvarmuustavoite. Energiavirasto katsoo, että tarkempien poliittisten linjausten puuttuessa tehoreservijärjestelmä toimii sille tehoreservilaissa asetettujen tavoitteiden mukaisesti, kun se kustannustehokkaasti lisää sähköjärjestelmän toimitusvarmuutta. Energiaviraston tekemän selvityksen perusteella tarvittavan tehoreservin määrään vaikuttaa olennaisesti OL3-voimalaitosyksikön käyttöön ottaminen ja käytettävyys huippukulutuksen aikana. Teollisuuden Voima Oy:n julkaiseman tiedotteen 10 mukaan laitostoimittaja päivittää OL3-voimalaitosksikön projektiaikataulua ja toimittaa sen Teollisuuden Voima Oyj:lle kesäkuun 2019 aikana. Laitostoimittajan marraskuussa 2018 toimittaman aikataulun mukaan polttoaineen asennuksen 8 Entso-E - MAF 2018, 9 Valtioneuvoston selonteko kansallisesta energia- ja ilmastostrategiasta vuoteen 2030, 10 TVO - Laitostoimittaja päivittää OL3-projektin aikataulua,\n10 Päätös[LUONNOS] 7(9) /451/2019 oli suunniteltu alkavan kesäkuussa 2019, laitosyksikkö liitettäisiin valtakunnan verkkoon lokakuussa 2019 ja säännöllinen sähköntuotanto alkaisi tammikuussa Teollisuuden Voima Oy:n saaman tiedon mukaan polttoainetta ei asenneta reaktoriin ainakaan ennen elokuun 2019 loppua. Energiavirasto on tätä syystä arvioinut tarvittavan optimaalisen tehoreservin määrää eri skenaarioilla sen mukaan, onko OL3-voimalaitosyksikkö normaalisti käytettävissä huippukulutuksen (kulutushuippuna MW) aikana. Mikäli Suomen huippukulutuksen aikana OL3-voimalaitosyksikkö on normaalisti käytettävissä eikä tuontia SE3-tarjousalueelta Suomeen rajoitettaisi, tehoreserville ei Energiaviraston arvion mukaan ole tarvetta huippukulutustilanteessa 11 talvikausilla ja Toisaalta mikäli Suomen huippukulutuksen aikana OL3-voimalaitosyksikkö ei olisi lainkaan käytettävissä ja samalla myös tuontia Ruotsin SE3-tarjousalueelta Suomeen rajoitettaisiin, tehoreservijärjestelmän kokonaiskustannusten kannalta optimaalinen tehoreservin tarve olisi noin MW. Tehoreservin määrää arvioitaessa on kuitenkin huomioitava, miten järjestelmän kokonaiskustannukset muuttuvat eri tehoreservin määrillä ja mikä toimittamatta jääneen sähkön arvo olisi. Kasvatettaessa tehoreservin määrää hieman kokonaiskustannusten kannalta katsottua optimimäärää suuremmaksi kokonaiskustannukset kasvavat vielä varsin maltillisesti edellyttäen, että lisäkapasiteetin hankintakustannukset eivät lähde merkittävästi kasvamaan. Käytännössä tehoreservikapsiteetin hankintakustannukset eivät kasva lineaarisesti, vaan lisäkapasiteetin yksikkökustannus (EUR/MW) kasvaa. Kokonaiskustannusten kannalta optimaaliseen tehoreservin määrään vaikuttavat tehoreservin hankintakustannusten ohella myös epävarmuudet sähkön kysyntää sekä käytettävissä olevaa sähköntuotantokapasiteettia ja sähkönsiirtoyhteyksien kautta käytettävissä olevaa tuontikapasiteettia koskevissa oletuksissa. Epävarmuudet sähkön siirtoyhteyksien kautta käytettävissä olevan sähköntuontikapasiteetin ja kotimaisen sähköntuotantokapasiteetin käytettävyydessä vaikuttavat myös osaltaan tehovajeen odotusarvoon ja näin myös optimaalisen tehoreservin määrään. Energiaviraston ja Pöyryn tekemien selvitysten perusteella tehoreservin tarve on suurin ennen OL3-voimalaitosyksikön käyttöönottamista. Tämän jälkeen kustannusten kannalta optimaalisen tehoreservin tarve vähenee. Energiavirasto toteaa, että OL3-voimalaitoksen käyttöönoton alkuvaiheessa laitos ei välttämättä saavuta samaa käytettävyyttä kuin muut Suomessa olevat ydinvoimalaitokset. Nämä epävarmuudet on Energiaviraston näkemyksen mukaan otettava tehoreservin määrää arvioitaessa erityisesti otettava huomioon. Edellä esitetyn perusteella Energiavirasto katsoo, että tehoreserviä tarvitaan Suomessa hyvän toimitusvarmuuden tason ylläpitämiseksi alkavalle 11 Käytettäessä toimittamatta jääneen sähkön arvona EUR/MWh ja tehoreservin hankintakustannuksena EUR/MW.\n11 Päätös[LUONNOS] 8(9) /451/2019 tehoreservikaudelle noin 600 MW. Määrä sisältää sekä voimalaitosyksiköt sähkönkulutuksen joustoon kykenevät kohteet. Energiavirasto voi varsinaista hankintaa tehdessään laskea tai nostaa tätä määrää, riippuen saatavista tarjouksista ja tehoreservin kustannuksista tehoreservilain 4 :n mukaisesti. Mikäli tarjousvaiheessa esimerkiksi tehoreservin kustannukset nousevat ennakoidusta, voi myös pienempi hankittava tehoreservin määrä olla perusteltu. Tehoreservikauden pituus Ratkaisu Tehoreservilain 4 :n mukaan Energiaviraston on määritettävä tarvittavan tehoreservin määrä vähintään neljän vuoden välein. Lähivuosina suurin Suomen toimitusvarmuuden tasoon vaikuttava yksittäinen tekijä on OL3-voimalaitosyksikön valmistuminen. Sähköteholtaan OL3-voimalaitosyksikkö on MW. Tämän voimalaitosyksikön valmistumisen myötä Pohjois-Suomen ja Ruotsin välillä olevaa vaihtosähköyhteyttä rajoitetaan noin 300 MW. Suomessa ja lähialueilla tapahtuu muutoksia, jotka vaikuttavat Suomen toimitusvarmuuteen. Energiavirasto toteaa, että OL3-voimalaitoksen käyttöönoton aikatauluun sisältyy epävarmuutta. Samaten epävarmuuksia sisältyy myös voimalaitoksen käytettävyyteen sen käyttöönoton alkuvaiheessa. Erityisesti vuoden 2020 tilanteeseen sisältyy riskejä ja epävarmuuksia, jotka voivat vaikuttaa tarvittavan tehoreservin määrään. Energiavirasto katsoo, että tehoreservikauden ollessa vain yhden vuoden pituinen kapasiteetin hankintakustannukset voisivat nousta oletetusta. Edelleen yhden vuoden jakson aikana tehoreservin määrään vaikuttavat epävarmuustekijät eivät välttämättä ole muuttuneet siten, että tarve olisi muuttunut. Kahden vuoden jaksolla voidaan saada paremmin kokemusta erityisesti OL3-voimalaitoksen käytettävyydestä ja siten voidaan paremmin arvioida uudestaan tehoreservikapsiteetin tarvetta. Energiavirasto ei pidä perusteltuna tässä tilanteessa myöskään kahta vuotta pidempää tehoreservikautta. Energiavirasto katsoo, että järjestelmän kannalta perustelluin jakso tulevalle tehoreservin määrälle on kaksi vuotta, Kahden vuoden jakso on myös mahdollista jakaa erilaisiin hankintajaksoihin erilaisen kapasiteetin osalta tehoreservilain 5 :n 2 momentin mukaisesti. Tämä tarkoittaa, että osa tarvittavasta tehoreservin määrästä on mahdollista hankkia kahdeksi vuodeksi ja osa kapasiteetista lyhemmiksi jaksoiksi. Energiavirasto päättää, että Suomessa tarvittavan tehoreservin kokonaismäärä on noin 600 MW aikavälille Päätöksestä ei voi valittaa.\n12 Päätös[LUONNOS] 9(9) /451/2019 Soveltuvat säännökset Laki sähköntuotannon ja -kulutuksen välistä tasapainoa varmistavasta tehoreservistä (117/2011), 1, 4 ja 5,\n13 Selvitys tehoreservin tarpeesta vuosille\n14 2 Sisällys 1 Johdanto Menetelmä ja oletukset Monte Carlo -simulaatio COPT-menetelmä Käytetyt lähtöoletukset Ydinvoima ja lauhdevoima Kaukolämpöä tuottavat CHP-laitokset Teollisuuden CHP-laitokset Vesivoima Tuulivoima Rajasiirtoyhteydet Kulutusjousto Kulutus LOLE:n arvo eri skenaarioissa Olkiluoto 3 ei ole käytössä Olkiluoto 3 on käytössä Tuotavissa oleva sähkö naapurimaista Ruotsin ylijäämä Fennoskan-mallinnuksen tulokset Tehoreservin hankintakustannukset verrattuna haittakustannuksiin Tuontisähköä rajoittavat vain siirtoyhteyksien odottamattomat vikaantumiset Tuotavissa olevaa sähköä Fennoskan-yhteyksillä rajoitettu Olkiluoto 3:n vaikutus Pohdinta Liite 1 LOLE ja ENS Entso-E:n Mid Term Adequacy Forecast raportin mukaan\n15 3 1 Johdanto Tehoreservijärjestelmä on ollut Suomessa käytössä vuodesta 2007 lähtien. Järjestelmän tavoitteena pyrkiä varmistamaan sähköntuotannon ja - kulutuksen tasapaino Suomen sähköjärjestelmässä. Järjestelmä perustuu tehoreservilakiin (117/2011, Laki sähköntuotannon ja -kulutuksen välistä tasapainoa varmistavasta tehoreservistä). Energiaviraston tehtävänä on määrittää tarvittavan tehoreservin määrä vähintään neljän vuoden välein. Tarvittavan tehoreservin määrän mitoituksessa keskeisiä suureita ovat tehovajeen odotusarvo (LOLE - Loss of Load Expectation) ja energiavajeen odotusarvo (ENS - Energy Not Supplied). LOLE kertoo, kuinka monta tuntia vuodessa sähkön tuotannon ja tuonnin ei odoteta riittävän kattamaan sähkön kulutusta. LOLE ei kuitenkaan kerro tehovajeen syvyyttä, ja pieni tehovaje voikin olla hallittavissa kantaverkkoyhtiön toimenpiteillä. ENS taas kertoo kuinka paljon sähköä jää toimittamatta tehovajetunteina. Usein optimaalisin tehoreservikapasiteetti löydetään, kun verrataan tehoreservin hankintakustannuksia toimittamatta jääneen sähkön arvoon. Pohjimmiltaan tehoreservin mitoituksessa on kyse toimitusvarmuuden parantamisesta mahdollisimman kustannustehokkaasti. Usein lopullinen päätös hankittavasta kapasiteetista voidaan tehdä vasta tarjousten saamisen jälkeen. Tässä selvityksessä on analysoitu tarvittavan tehoreservin määrään vaikuttavia tekijöitä sekä tehoreservin tarvetta vuosina Energiavirasto vahvistaa tehoreservin määrän erillisellä päätöksellä. Energiavirasto on laatinut tämän selvityksen virkatyönä.\n16 4 2 Menetelmä ja oletukset Tässä selvityksessä LOLE:lle ja ENS:lle lasketaan arvoja eri skenaarioilla hyödyntäen kahta erilaista menetelmää: COPT-laskentaa (Capacity Outage Propability Table) ja Monte Carlo simulaatiota. Molemmissa menetelmissä käytetyt lähtöoletukset ovat samat. Käytetyt lähtöoletukset on esitetty kappaleessa Monte Carlo -simulaatio Monte Carlo -simulaatio on käytetyistä menetelmistä yksinkertaisempi. Menetelmässä käytännössä arvotaan vikaantumistodennäköisyyksien perusteella, toimiiko yksittäinen voimalaitos tai siirtoyhteys tietyllä hetkellä vai ei. Vertaamalla käytettävissä olevaa tuotanto- ja siirtokapasiteettia kulutukseen, saadaan laskettua LOLE ja ENS. Tässä selvityksessä simulaatio toistetaan tuhat kertaa, ja lopputulos muodostuu näiden simulaatioiden keskiarvosta. 2.2 COPT-menetelmä COPT-menetelmässä vuoden jokaiselle tunnille lasketaan todennäköisyys sille, että sähkön tuotanto ja tuonti eivät riitä kattamaan kulutusta. Kun vuoden tunnit lasketaan yhteen, saadaan LOLE yksikössä h/vuosi. Erona Monte Carlo -simulaatioon on se, että LOLE:a kertyy myös tunneilta, jotka eivät ole odotusarvoisesti alijäämäisiä. LOLE:a kertyy vuoden jokaiselta tunnilta, vaikkakin pienimmät todennäköisyydet ovat lähellä nollaa. COPT-menetelmässä siirtokapasiteeteille Venäjän siirtoa lukuun ottamatta lasketaan todennäköisyydet jokaiselle mahdolliselle yhdistelmälle, ja kokonaisteho, jonka kyseiset yhdistelmät pystyvät tuomaan. Ydin- ja lauhdevoimalle lasketaan binomitodennäköisyyteen perustuvat todennäköisyydet jokaiselle vikaantumisyhdistelmälle. Tässä oletetaan, että jokainen ydinvoimalaitos ja jokainen lauhdelaitos on saman kokoinen. Muodostetaan binomijakauma, jossa jokainen siirto- ja tuotantomahdollisuus otetaan huomioon. Saatavilla olevaan tehoon lisätään aiemmin listatut historiaan perustuvat arviot muista tuotantomuodoista sekä Venäjän tuonti. Sähkön CHP (kaukolämpö) -tuotanto vähennetään kulutusaikasarjasta. Kaikki mahdolliset tehoyhdistelmät asetetaan suuruusjärjestykseen. Tehoportaiden todennäköisyysjakaumasta muodostetaan kumulatiivinen todennäköisyysjakauma. Lineaarisella interpoloinnilla portaita muokataan niin,\n17 5 että välit ovat vakioita (50 MW). Kuvassa 1 on esimerkki käytettävissä olevasta tehosta satunnaisella ajanhetkellä. Kun sitä verrataan kyseisen hetken kulutukseen, voidaan vaaka-akselilta lukea LOLE. Esimerkissä kyseisen hetken kulutus on MW, jolloin käyrän perusteella kyseisen tunnin LOLE-kertymä on noin 0,5 h. LOLE lasketaan vuoden jokaiselle tunnille erikseen, ja yksittäiset tunnit summataan. Näin ollen lopputuloksena saadaan LOLE yksikössä h/a MW tuotanto + tuonti kulutus ,8 0,6 LOLE [h] 0,4 0,2 0 Kuva 1 LOLE:n arviointi satunnaisella ajanhetkellä. Kuva ei esitä laskennan lopputulosta, vaan se on esitetty esimerkin vuoksi. 2.3 Käytetyt lähtöoletukset Tuotannolle ja rajasiirtoyhteyksien käytettävyydelle muodostetaan todennäköisyysjakauma. Osa tuotannosta on riippuvaisia ulkoisista tekijöistä, kuten säästä, kun taas toisten tuotantomuotojen käytettävyyttä huippukuormitustilanteessa rajoittavat vain vikaantumiset. Ydinvoimalle ja lauhdevoimalle lasketaan vikaantumistodennäköisyyksiin perustuvat jakaumat, kun taas muiden tuotantomuotojen käytettävyyttä arvioidaan historian perusteella. Selvityksessä käytetyt eri tuotantomuotojen käyttöä ja käytettävyyttä koskevat keskeiset oletukset ovat:\n18 6 Sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksia (CHP) ajetaan yleensä lämmöntarpeen mukaan, eikä koko sähköntuotantokapasiteetti näin ollen välttämättä ole käytettävissä. Teollisuuden CHP-laitoksissa lämmöntarve pysyy usein vakiona säästä riippumatta, kun taas kaukolämmön tarpeen määrittää ulkolämpötila. CHP-laitoksissa voi olla myös lämmöntarpeesta riippumatonta erillistä sähköntuotantoa, mikä on huomioitu tässä selvityksessä. Lisäksi ns. väliottolauhdutusturbiineja voidaan ajaa tarvittaessa täysin lauhdetuotantona, mutta tässä selvityksessä kyseisiä laitoksia käsitellään kuten muitakin CHP-laitoksia, eli lämmöntarve edellä. Lauhdevoimaa kannattaa ajaa korkean sähkönhinnan aikana täydellä teholla. Tässä selvityksessä lauhdevoimaksi lasketaan myös CHPlaitosten lisälauhdetuotanto. Tuotantoa rajoittaa vain odottamattomat vikaantumiset. Ydinvoimaa ajetaan suurista pääomakustannuksista ja suhteellisen alhaisista muuttuvista kustannuksista johtuen jatkuvasti lähes täydellä teholla. Tuotantoa rajoittaa vain odottamattomat vikaantumiset. Vesivoiman tuotanto riippuu vesivarastoista ja virtausmääristä. Asennettua kokonaiskapasiteettia ei käytännössä ole mahdollista hyödyntää täysimääräisesti. Tuulivoimaa oletetaan olevan käytettävissä 6 % maksimikapasiteetista. Taulukko 1 Eri tuotantomuotojen käytettävyys Tuotantomuoto Käytettävissä Ydinvoima Vikaantuvuuden mukaan, vikakerroin 2 % Lauhdevoima (sis. lisälauhdeosuudet) Vikaantuvuuden mukaan, vikakerroin 5 % Kaukolämpö CHP Teollisuus CHP Vesivoima Tuulivoima Lämmöntarpeen mukaan, max 80 % kokonaiskapasiteetista 50 % kokonaiskapasiteetista 80 % kokonaiskapasiteetista 6 % kokonaiskapasiteetista\n19 7 Taulukossa 1 on esitetty eri tuotantomuotojen käytettävyydet Ydinvoima ja lauhdevoima Ydinvoiman ja lauhdevoiman vikakertoimet perustuvat Pöyryn vuonna 2008 tekemään selvitykseen voimalaitosten käytettävyyksistä 1. Lauhdetuotantokapasiteettiin lasketaan mukaan kapasiteetti, joka Energiaviraston voimalaitosrekisterissä on ilmoitettu vastapaine- tai kombituotannon lauhdeosuudeksi. Luvut ovat ns. tuntitehoja, jotka on voimalaitosrekisteriin ilmoitettu olevan käytössä huippukuormituskaudella (joulu-helmikuu), kun kaukolämmöntuotanto on maksimissa. Olkiluodon kolmannen ydinvoimalaitosyksikön (OL3) osalta tässä selvityksessä on erikseen tarkasteltu skenaarioita, joissa yksikkö on käytettävissä huippukulutustilanteessa normaalin vikakertoimen mukaisella todennäköisyydellä tai se ei ole lainkaan käytössä huippukulutustilanteessa Kaukolämpöä tuottavat CHP-laitokset Kaukolämpöä tuottavissa CHP-laitoksissa sähköntuotanto perustuu lämmöntarpeeseen. Tutkimalla historiadataa sähköntuotannosta ja kulutuksesta havaitaan, että sähkön tuotanto CHP (kaukolämpö) -laitoksissa korreloi melko voimakkaasti sähkön kulutuksen kanssa (esim. vuonna 2016 korrelaatiokerroin R 2 =0,81). Tästä syystä on perusteltua vähentää CHPlaitosten sähkön tuotannon tuntiaikasarja sähkön kulutuksen tuntiaikasarjasta. Tässä selvityksessä käytetään kaukolämpöä tuottavien CHP-laitosten sähköntuotannon pohjana sähkön kulutuksen tavoin vuotta Jokaiselle tunnille lasketaan tuotanto prosentteina kyseisen vuoden maksimikapasiteetista. Nämä luvut asetetaan suuruusjärjestykseen ja lajitellaan sataan yhtä suureen ryhmään. Lopullinen CHP-laitosten sähköntuotannon pysyvyyskäyrä muodostetaan näiden ryhmien keskiarvoista, eli kuvaajan muoto on porrasmainen. Näin ensimmäisen ryhmän tehoksi muodostuu noin 80 % maksimituotantokapasiteetista. Samankaltaista menetelmää käytti Pöyry edellisessä tehoreservin selvitystyössä 2. 1 Pöyry Energy Oy Voimalaitosten käytettävyysselvitys 2 Pöyry Management Consulting Oy Selvitystyö tarvittavasta tehoreservin määrästä ajanjaksolle\n20 Teollisuuden CHP-laitokset Teollisuuden CHP-laitosten sähkön tuotantoa määrittää yleensä lämpötehon tarve tuotantolaitoksilla, eikä se ole juurikaan riippuvainen ulkoisista tekijöistä, kuten säästä. Tuotannossa on kuitenkin vaihtelua eri kuukausien välillä, minkä Pöyry huomioi edellisessä tehoreservin selvitystyössä. Tässä selvityksessä on kuitenkin valittu teollisuuden CHP-laitosten sähkön tuotannolle 50 % kokonaiskapasiteetista ympäri vuoden, mikä osuu Pöyryn kuvaamalle vaihteluvälille (Kuva 2) Vesivoima Kuva 2 Teollisuuden CHP-tuotannon kuukausittaiset vaihtelut. (Pöyry 2016) Vesivoiman käytettävyydelle on tässä selvityksessä valittu 80 % ympäri vuoden. Todellisuudessa vesivoiman tuotanto vaihtelee voimakkaasti. Kun tarkastellaan dataa vuosilta , havaitaan, että vesivoiman tuotanto on ollut alimmillaan noin 11 % ja korkeimmillaan noin 87 % kokonaiskapasiteetista. Suurimmilla tuntihinnoilla (yli 200 /MWh) vesivoimatuotannon keskiarvo on ollut noin 75 %. Osa vesivoimasta kuuluu Fingridin reserveihin, mikä selittää sitä, että historiatiedoissa vesivoiman toteutunut tuotanto voi olla oletettua pienempi, vaikka kyseinen tunti olisikin otollinen vesivoiman tuotannolle. Edellä mainittuihin faktoihin nojaten 80 % maksimikapasiteetista pidetään realistisena oletuksena vesivoiman käytettävyydelle huippukuormitustilanteessa. Todellisessa tehopulatilanteessa sähkön markkinahinnan pitäisi nousta nelinumeroisiin lukuihin, mikä lisäisi vesi-\n21 Tuulivoima voimatuottajien kannustinta ajoittaa tuotantonsa huippukuormitustunneille. Tuulivoiman kohdalla huippukuormituskaudella käytettävissä olevana tehona tässä selvityksessä on käytetty 6 % kokonaiskapasiteetista. Samaa arviota Energiavirasto on käyttänyt useita vuosia mm. sähkön toimitusvarmuusraporteissa. On kuitenkin mahdollista, että kovilla pakkasilla tuulituotanto on huomattavasti korkeampaakin. Nykyiset tuulivoimalat ulottuvat ns. inversiokerroksen yläpuolelle, jossa tuuli voi olla napakkaa, vaikka maan pinnalla olisi tyyntä Rajasiirtoyhteydet Taulukko 2 Siirtoyhteydet Suomeen ja laskennassa käytetyt kapasiteetit Siirtoyhteys Siirtokapasiteetti Suomeen Vikakerroin Fennoskan 1 (DC) Fennoskan 2 (DC) 400 MW 6 % 800 MW 6 % Estlink 1 (DC) 350 MW 6 % Estlink 2 (DC) 650 MW 6 % RAC 1 (AC) 750 MW (OL3 jälkeen 600 MW) 2 % RAC 2 (AC) 750 MW (OL3 jälkeen 600 MW) 2 % Venäjä 1400 MW Tarkastellaan erillään Taulukossa 2 esitetyt siirtokapasiteetit ovat TSO:iden määrittämiä NTCarvoja (Net Transfer Capacities). Ruotsin AC yhteyksien kohdalla on tässä selvityksessä oletettu molempien pystyvän siirtämään 750 MW (yhteensä MW). Vikakertoimina on käytetty samoja, joita Pöyry käytti edellisessä tehoreservin selvitystyössä. Tässä selvityksessä on erikseen tarkasteltu skenaarioita, joissa rajasiirto-\n22 10 yhteyksien käytettävyydestä riippumatta sähkön tuontia Ruotsista Suomeen rajoitettaisiin huippukulutustilanteessa. Venäjältä tuotu sähkö taas sisältää enemmän epävarmuuksia, joten sitä on tässä selvityksessä tarkasteltu erillään. Myös VTT pohti Venäjältä tuotua sähköä tehoreserviselvityksessään 3 vuonna VTT mm. totesi, että Venäjän nykyinen kapasiteettimaksujärjestelmä aiheuttaa sen, että sähkön hinnan pitää olla Suomessa selvästi suurempi kuin Venäjällä, jotta sähköä kannattaa tuoda. Toisaalta huippukulutustilanteissa Suomen hinta on oletettavasti suuri, jolloin sähköä kannattaa tuoda mahdollisimman paljon. Venäjällä voi kuitenkin olla sisäisiä pullonkauloja, jotka estävät täysimääräisen tuonnin Suomeen. Myös erillisistä markkinarakenteista (tuotanto suunnitellaan jo ennen kuin Nord Pool julkaisee toteutuneet day-ahead kaupat) johtuen tuotannon suunnittelu Venäjällä ei aina välttämättä johda optimaaliseen sähköntuontiin Suomeen. Omassa selvityksessään VTT laati taulukon 3 mukaisen todennäköisyysjakauman Venäjän tuonnille. Siinä 90 % todennäköisyydellä tuonti on enemmän kuin MW. Taulukko 3 VTT:n laatima todennäköisyysjakauma Venäjän tuonnista Kulutusjousto Kulutus Kulutusjouston määräksi on arvioitu 600 MW. Arvio perustuu Fingridin tekemään arvioon vuorokausimarkkinoilla olevasta kulutusjoustosta 4. Lisäksi FCR- ja FRR-reserveissä on mukana joustoa, mutta se on luonteeltaan lyhytkestoista. Tässä selvityksessä kyseinen 600 MW vähennetään kahden suurimman tunnin kulutuksesta. Sähkön kulutusrakenteen muuttuessa kulutushuipun ja vuosikulutuksen suhde ei välttämättä noudata historiallisia arvoja. Tammikuussa 2016 ko- 3 VTT Selvitys tehoreservin tarpeesta vuosille Saatavilla 4 Fingrid. Kysyntäjousto. Saatavilla\n23 11 ettiin toistaiseksi Suomen suurin sähkön kulutushuippu MW. Toisaalta vaikka vuoden 2016 jälkeen kokonaiskulutus on ollut nousussa vuoden 2018 kulutushuippu koettiin , jolloin kulutus nousi MW:iin. Tulevina vuosina kylmänä talvijaksona kulutushuipun voidaan olettaa nousevan johtuen esimerkiksi sähkön kulutusrakenteen muutoksista. Talvelle huippukulutusennuste tulee todennäköisesti olemaan noin MW. Tässä selvityksessä on käytetty Suomen sähkön kulutuksen pohjana vuoden 2016 kulutuksen aikasarjaa. Aikasarja on skaalattu vastaamaan erilaisia huippukulutusskenaarioita: MW, MW ja MW.\n24 12 3 LOLE:n arvo eri skenaarioissa Tässä selvityksessä on laskettu LOLE- ja ENS-arvoja luvussa 2 kuvatuilla Monte Carlo- ja COPT-menetelmillä käyttäen erilaisia skenaarioita huippukulutuksesta sekä Olkiluodon kolmannen voimalaitosyksikön käytettävyydestä. Käyrät näyttävät arvot LOLE:lle ja ENS:lle tehoreservin määrän funktiona. Eri käyrät kuvaavat eri huippukulutusskenaarioita. 3.1 Olkiluoto 3 ei ole käytössä Ensimmäisessä vaiheessa laskettiin LOLE eri huippukulutusskenaarioilla olettaen, että Olkiluoto 3 voimalaitosyksikkö ei ole vielä toiminnassa eikä mikään nykyisessä tehoreservijärjestelmässä oleva voimalaitos olisi käytettävissä 5. Tuontisähköä naapurimaista oletettiin olevan siirtoyhteyksien kautta täysin saatavissa, huomioiden kuitenkin ennakoimattomat vikaantumiset vikakertoimien mukaisesti. Käytetyt alkuarvot on esitetty taulukossa 4. Venäjän tuontina on käytetty 1300 MW. Taulukko 4. Alkuarvot vuodelle Kaikki vuonna 2019 tapahtuvat muutokset kapasiteetissa on huomioitu. Tuotantomuoto Ydinvoima Lauhdevoima (sis. lisälauhdeosuudet) Vesivoima Kaukolämpö CHP Teollisuus CHP Tuulivoima Kulutusjousto Kokonaiskapasiteetti 2784 MW 1016 MW 3210 MW 3583 MW 2359 MW 2241 MW 600 MW (2 suurinta tuntia) Kuvista 3 ja 4 nähdään, että COPT-menetelmällä lasketut LOLE:n arvot ovat suurempia kuin Monte Carlo -menetelmällä lasketut. Tehoreservin 5 Nykyinen TVO:n osuus Meri-Porin voimalaitoksesta on kuitenkin markkinoilla.\n25 13 määrän kasvaessa eri laskentamenetelmillä laskettujen LOLE-arvojen välinen ero kuitenkin pienenee. LOLE COPT: ei OL3 LOLE [h/a] MW MW MW Tehoresevin määrä [MW] Kuva 3 LOLE:n arvo COPT-menetelmällä, OL3 ei ole käytössä LOLE Monte Carlo: ei OL3 LOLE [h/a] MW MW MW Tehoreservin määrä [MW] Kuva 4 LOLE:n arvo Monte Carlo -simulaatiolla, OL3 ei ole käytössä Kuvissa 5 ja 6 esitetään edellisiä LOLE-arvoja (kuvat 3 ja 4) vastaavat ENS-arvot. Huomataan, että Monte Carlo -menetelmällä lasketut ENSarvot ovat korkeampia. Monte Carlo -menetelmällä LOLE ja ENS kertyy\n26 14 vain, jos simulaatio näyttää kyseiselle tunnille tehovajetta. COPTmenetelmällä taas LOLE:a kertyy joka tunti, vaikka odotusarvoisesti ENS olisi kyseisellä tunnilla nolls. ENS COPT: ei OL3 ENS [GWh/a] MW MW Tehoreservin määrä [MW] Kuva 5 ENS:n arvot COPT-menetelmällä, OL3 ei ole käytössä 14 ENS Monte Carlo: ei OL 3 ENS [GWh/a] MW MW MW Tehoreservin määrä [MW] Kuva 6 ENS arvot Monte Carlo -menetelmällä, OL3 ei ole käytössä 3.2 Olkiluoto 3 on käytössä Toisena skenaariona laskettiin LOLE- ja ENS-arvot olettaen, että Olkiluodon kolmas voimalaitosyksikkö olisi normaalisti käytössä ja sen vikakertoimena käytettiin ydinvoimalaitosten vikakerrointa. Muilta osin oletukset olivat samat kuin edellisessä skenaariossa. Skenaarioissa, joissa Olkiluoto 3 on käytössä, LOLE-kertymät ovat hyvin pieniä. Kuvat 7 ja 8 näyttävät LOLE-arvojen tulokset molemmilla lasken-\n27 15 tamenetelmillä eri huippukulutusskenaarioilla, kun tehoreserviä ei ole lainkaan käytössä. Molemmilla menetelmillä lasketut ENS-arvot olivat lähellä nollaa, vaikka tehoreserviä ei olisi lainkaan käytössä. LOLE COPT: OL3 käytössä 2, MW MW MW 2,0 LOLE [h/a] 1,5 1,0 0,5 0,0 Kuva 7: LOLE COPT-menetelmällä. Olkiluoto 3 käytössä (ilman tehoreserviä) LOLE Monte Carlo: OL3 käytössä 2, MW MW MW 2 LOLE [h/a] 1,5 1 0,5 0 Kuva 8: LOLE Monte Carlo menetelmällä. Olkiluoto 3 käytössä (ilman tehorserviä)\n28 16 4 Tuotavissa oleva sähkö naapurimaista Naapurimaista tuotavissa olevan sähkön määrää on vaikea arvioida luotettavasti. Historiatiedoista ei juuri ole apua, sillä Euroopassa ei ole viime aikoina koettu 1970-luvun energiakriisin kaltaista uhkaa tehon riittävyydestä. Paras arvio voitaisiin tehdä monimutkaisella, Euroopan laajuisella mallinnuksella, joka ottaisi huomioon mm. sähkön tuotannon ja kulutuksen, siirtokapasiteetit, sähkön hinnat ja sääolosuhteet. Tämän selvityksen puitteissa ei ole mahdollista toteuttaa laajaa mallinnusta. Tässä selvityksessä käytetään ENTSO-E:n tehonriittävyysarvioita raportista Winter Outlook Report 2018/ Alla olevista kuvista (9 ja 10) havaitaan, että normaalioloissa talvikaudella Pohjoismaista ja Baltiasta ainoastaan Suomessa ja Liettuassa tehotase jää negatiiviseksi, eli sähköä täytyy tuoda. Sen sijaan vaikeissa olosuhteissa (kiristynyt tehotilanne tms.) myös Ruotsin ja Tanskan tehotaseet jäävät alijäämäisiksi. Lisäksi moni Keski-Euroopan maa jää vaikeissa oloissa alijäämäiseksi, mikä voi vaikuttaa myös sähkön saatavuuteen myös Suomessa. 6 ENTSO-E Winter Outlook Report 2018/2019. Saatavilla\n29 17 Kuva 9 Tehon riittävyys normaalioloissa talvikaudella (ENTSO-E 2018) Kuva 10 Tehon riittävyys vaikeissa oloissa talvikaudella (ENTSO-E 2018) Kuvassa 11 on esitetty tehotase-ennusteet Pohjoismaissa Nordic Winter Power Balance Forecast raportin 7 mukaisesti. Taulukkoon 5 on kerätty aiempien talvien tehotase-ennusteita alkaen talvesta ENTSO-E Nordic Winter Power Balance Forecast. Saatavilla nordic-countries-1.pdf\n30 Taulukosta havaitaan mm. että Ruotsissa tehotase-ennuste huippukuormitustilanteessa on kääntynyt neljässä vuodessa positiivisesta (400 MW) reilusti negatiiviseksi (-1500 MW). Kuva 11 Pohjoismaiden huippukulutusskenaariot (ENTSO-E 2018) Taulukko 5 Tehotase-ennusteet huippukuormitustilanteissa eri talvikausille (ENTSO-E) Suomi Ruotsi Norja Tanska\n31 Ruotsin ylijäämä Selvitystä tehdessä tutkittiin ENTSO-E:n Winter Outlook Report 2018/2019 -raportin liitteenä olevaa Excel-taulukkoa, jossa eri maille on arviot sekä talvikauden normaalilojen että vakavien olojen tuotantokapasiteeteista. Talvikauden normaalioloissa Ruotsin tehotase jää ylijäämäiseksi lähes MW. Siirtokapasiteetti Ruotsista Suomeen (2 700 MW) pystytään periaatteessa hyödyntämään täysimääräisesti läpi talven. Vaikeissa oloissa Ruotsin tehotase on lähellä nollaa, tai pahimmassa tapauksessa reilusti negatiivinen, kuten kuvasta 10 nähtiin. Tehotilanne kiristyy Ruotsissa, kun ydinvoimayksiköt Ringhals 2 (807 MW) suljetaan vuonna 2019 ja Ringhals 1 (878 MW) vuonna Normaalioloissa sähköä on sulkemistenkin jälkeen siirrettävissä siirtokapasiteetin täydeltä Suomeen. Vaikeissa oloissa on kuitenkin mahdollista, että Ruotsista Suomeen siirrettävissä oleva kapasiteetti on hetkittäin lähellä nollaa, jos kaikki Ruotsiin tuotava sähkö menee Ruotsin oman tehovajeen paikkaamiseen. Epätodennäköisyydestä huolimatta tässä selvityksessä on simuloitu myös tilannetta, jossa Suomi, Ruotsi, Norja ja Tanska kohtaisivat samanaikaisesti kiristyneen tehotilanteen, minkä seurauksena tuontia Ruotsista mahdollisesti rajoittaisiin. Loppuvuoden 2020 tilannetta arvioitiin aluksi yksinkertaistetusti siten, että Ruotsi ja Norja yhdistettiin yhdeksi alueeksi, joka toimii itsenäisesti. Oletuksena oli, että Tanska voi hoitaa mahdollisen tehovajeen muilla yhteyksillä. Kulutuksen pohjana käytettiin sekä Ruotsille että Norjalle vuoden 2016 kulutuskäyrää. Käyrät skaalattiin vastaamaan talven arvioituja huippukulutuksia (Ruotsi MW ja Norja MW). Ruotsin ja Norjan kulutustiedot summattiin säilyttäen vuoden 2016 kulutusprofiili (eli ei suuruusjärjestystä), jolloin maiden suurimat kulutukset eivät välttämättä osu samoille tunneille. Tämän jälkeen kulutuksista muodostettiin pysyvyyskäyrä. Tuloksena saatiin noin 50 tuntia, jolloin siirrettävissä olevaa kapasiteettia Suomeen ei olisi lainkaan käytössä riippumatta siirtoyhteyksien käytettävyydestä, jos käytetään vaikeiden olojen tuotantokapasiteettia. Lisäksi olisi yli 50 tuntia, joilla täyttä siirtokapasiteettia ei voida hyödyntää (Kuva 12).\n32 Ruotsi + Norja talvi 2020/2021 Ruotsi+Norja kulutuksen pysyvyyskäyrä Normaalituotanto (luotettavasti saatavilla) Vaikeat olot (luotettavasti saatavilla) Kuva 12 Ruotsin ja Norjan yhdistyt kulutus- ja tuotantokäyrät talvelle 2020/2021 Lienee kuitenkin erittäin epätodennäköistä, että Ruotsi ja Norja toimisivat ääritilanteessa ilman tuontiyhteyksiä. Tässä selvityksessä oletettiin, että todellisuudessa Ruotsiin saataisiin sähköä Liettuasta, Puolasta ja Saksasta. Kuvassa 13 esitetään rajasiirtokapasiteetit Pohjoismaissa ja Baltiassa.\n33 21 Kuva 13 Siirtokapasiteetit Pohjoismaissa ja Baltiassa Ruotsin mahdollista tehovajetta päätettiin kuitenkin mallintaa. Tarjousalue SE3 on Ruotsin neljästä tarjousalueesta ruuhkaisin. Ruotsin sähkönkulutuksesta 63 % oli SE3-tarjousalueella vuonna Myös suljettavat Ringhals 1 ja 2 -ydinvoimalaitokset sijaitsevat kyseisellä tarjousalueella. Tässä selvityksessä tehtiin simulaatiolaskelmat myös skenaariolla, jossa Ruotsin SE3-tarjousalueelta ei ajoittain voida siirtää sähköä Suomeen lainkaan. Sen sijaan simulaatiossa oletettiin, että SE1-tarjousalueelta on kapasiteettia aina tarjolla siirtoyhteyksien mukainen enimmäismäärä, huomioiden kuitenkin siirtoyhteyksien odottamattomat vikaantumiset.\n34 Fennoskan-mallinnuksen tulokset Fennoskan-yhteyksiltä tuontisähköä oli mallinnuksessa saatavilla kahden tunnin portaissa, alkaen Suomen huippukulutustunnista 0 MW, 0 MW, 100 MW, 100 MW, 200 MW, 200 MW, 300 MW, 300 MW 1200 MW, 1200 MW, 1200 MW Toisin sanoen mallinnuksessa oli 24 tuntia, jolloin Suomessa sekä SE3-tarjousalueella olisi samanaikaisesti tehonriittävyysongelmia eikä Fennoskan-yhteyksiä voisi näillä tunneilla täysimääräisesti hyödyntää. (Kuva 14) Rajoitettu tuonti SE3 hinta-alueelta Fennoskan 1 & 2 tuonti kulutus kulutus ilman joustoa Kuva 14. Tuontisähkön määrän mallinnus Fennoskan-yhteyksillä. Seuraavat tulokset vastaavat muuten kappaleessa 3 olevia skenaarioita, mutta niissä on huomioitu edellä esitelty Fennoskan 24h mallinnus. Kuvat 15 ja 16 näyttävät LOLE:n, ja kuvat 17 ja 18 ENS:n tehoreservin määrän funktiona. Näissä skenaarioissa Olkiluoto 3 ei ole käytössä.\n35 23 LOLE COPT: Fennoskan 24h mallinnus, ei OL3 LOLE [h/a] MW MW MW Tehoreservin määrä [MW] Kuva 15: LOLE COPT-menetelmällä, Saatavilla oleva sähkö Fennoskan-yhteyksillä rajoitettu, Olkiluoto 3 ei ole käytössä 35 LOLE Monte Carlo: Fennoskan 24h mallinnus, ei OL3 LOLE [h/a] MW MW MW Tehoreservin määrä [MW] Kuva 16 LOLE Monte Carlo -menetelmällä, Saatavilla oleva sähkö Fennoskan-yhteyksillä rajoitettu, Olkiluoto 3 ei ole käytössä\n36 24 ENS COPT: Fennoskan 24h mallinnus, ei OL3 25 ENS [GWh/a] MW MW MW Tehoreservin määrä [MW] Kuva 17 ENS COPT-menetelmällä, Saatavilla oleva sähkö Fennoskan-yhteyksillä rajoitettu, Olkiluoto 3 ei ole käytössä 30 ENS Monte Carlo: Fennoskan 24h mallinnus, ei OL3 25 ENS [GWh/a] MW MW MW Tehoreservin määrä [MW] Kuva 18 ENS Monte Carlo -menetelmällä, Saatavilla oleva sähkö Fennoskan-yhteyksillä rajoitettu, Olkiluoto 3 ei ole käytössä\n37 25 Kuvat 19, 20, 21 ja 22 esittävät edellistä skenaariota vastaavat tulokset sillä poikkeuksella, että Olkiluoto 3 on käytössä. 6 LOLE COPT: OL3 käytössä, Fennoskan 24h mallinnus LOLE [h/a] MW MW MW Tehoreservin määrä [MW] Kuva 19 LOLE COPT-menetelmällä, Saatavilla oleva sähkö Fennoskan-yhteyksillä rajoitettu. Olkiluoto 3 käytössä\n38 26 LOLE Monte Carlo: OL 3 käytössä, Fennoskan 24h mallinnus 6 LOLE [h/a] MW MW MW Tehoreservin määrä [MW] Kuva 20 LOLE Monte Carlo -menetelmällä, Saatavilla oleva sähkö Fennoskan-yhteyksillä rajoitettu. Olkiluoto 3 käytössä ENS COPT: OL3 käytössä, Fennoskan 24h mallinnus ENS [GWh/a] 1,0 0,9 0,8 0,7 0,6 0,5 0,4 0,3 0,2 0,1 0, MW MW MW Tehoreservin määrä [h/a] Kuva 21 ENS COPT-menetelmällä, Saatavilla oleva sähkö Fennoskan-yhteyksillä rajoitettu. Olkiluoto 3 käytössä\n39 27 ENS Monte Carlo: OL3 käytössä, Fennoskan 24h mallinnus ENS [GWh/a] 1,8 1,6 1,4 1,2 1 0,8 0,6 0,4 0, MW MW MW Tehoreservin määrä [MW] Kuva 22 ENS Monte Carlo -menetelmällä, Saatavilla oleva sähkö Fennoskan-yhteyksillä rajoitettu. Olkiluoto 3 käytössä\n40 28 5 Tehoreservin hankintakustannukset verrattuna haittakustannuksiin Mahdollisten tehovajetilanteiden aiheuttamaa haittaa arvioitiin toimittamatta jääneen sähkön määrän (ENS Energy not Supplied) ja toimittamatta jääneen sähkön arvon avulla (VoLL Value of Lost Load). Kokonaiskustannuksilla tarkoitetaan haittakustannusten ja tehoreservin hankintakustannusten summaa. Mitä enemmän hankitaan tehoreservikapasiteettia, sitä pienempi on oletettu tehovajetilanteesta aiheutuva haitta, mutta sitä suurempi on tehoreservin hankintakustannus. Se tehoreservin määrä, joka tuottaa pienimmän kokonaiskustannuksen, on tehoreservijärjestelmän kannalta optimaalisin. Tehoreservin hankintakustannuksena tässä selvityksessä käytettiin /MW vuodessa, mikä on likimain nykyisen tehoreservin kustannus (n. 14 milj / 700 MW). Laskenta suoritettiin myös suuremmilla hankintakustannuksilla, jolloin käyrät lähtevät nousemaan aavistuksen aiemmin. Todellisuudessa tehoreservilaitosten tarjouskäyrä ei välttämättä ole lineaarinen, vaan asteittain nouseva, jolloin kustannustehokkain tehoreservin määrä alhaisempi. Toimittamatta jääneen sähkön arvona (VoLL) on käytetty erilaisia arvoja EUR/MWh, EUR/MWh, EUR/MWh, EUR/MWh ja EUR/MWh. VTT:n vuonna 2014 tekemässä selvityksessä todetaan, että kotitalouksilla haittakustannus voisi olla luokkaa EUR/MWh ja teollisuudelle noin EUR/MWh. Tässä kappaleessa esitetyt skenaariot vastaavat aiemmin esitettyjä. 5.1 Tuontisähköä rajoittavat vain siirtoyhteyksien odottamattomat vikaantumiset Monte Carlo -menetelmä antoi hieman korkeampia ENS-arvoja, minkä vuoksi myös haittakustannukset ovat korkeammat. Kuva 23 esittää kokonaiskustannukset MW huippukulutuksella laskettuna Monte Carlo - menetelmällä, kun Olkiluoto 3 ei ole käytössä. Esimerkiksi VoLL:n arvolla /MWh optimaalinen tehoreservin määrä olisi noin 400 MW. Kuvassa 24 on vastaavat tulokset laskettuna COPT-menetelmällä, jolloin optimaalinen määrä tehoreserviä olisi noin MW, vaikka huippukulutuksena on käytetty MW.\n41 29 Kokonaiskustannukset [milj ] Kokonaiskustannukset Monte Carlo, ei nyk. tehoreserviä, ei OL3, kulutus VoLL MW /MWh VoLL /MWh VoLL /MWh VoLL /MWh Tehoreservin 400 määrä 600[MW] Kuva 23 Kokonaiskustannukset pohjautuen Monte Carlo -menetelmään. Olkiluoto 3 ei käytössä konaiskustannukset [milj ] Kokonaiskustannukset COPT: ei OL3, kulutus MW Tehoreservin määrä [MW] VoLL /MWh VoLL /MWh VoLL /MWh VoLL /MWh Kuva 24 Kokonaiskustannukset pohjautuen COPT-menetelmään. Olkiluoto 3 ei käytössä Olkiluoto 3:n ollessa normaalisti käytössä, jää optimaalinen tehoreservin määrä tässä skenaariossa molemmilla laskentamenetelmillä lähelle nollaa. 5.2 Tuotavissa olevaa sähköä Fennoskan-yhteyksillä rajoitettu Kun Ruotsista tuotavissa olevan sähkön määrää rajoitetaan, kasvaa myös tehoreservin tarve. Molemmilla menetelmillä laskettaessa (kuvat 25 ja 26), ilman Olkiluoto 3:a, pienimmät kokonaiskustannukset näyttävät tule-\n42 30 van noin MW tehoreservikapasiteetilla. Kuitenkin noin MW kohdalla kustannukset saavuttavat tason, jossa lisäkapasiteetti tehreservissä ei tuo enää suurta muutosta kokonaiskustannuksiin. Kokonaiskustannukset COPT: ei OL3, Fennoskan 24 h mallinnus, kulutus MW Kokonaiskustannukset [milj ] Tehoreservin määrä [MW] VoLL /MWh VoLL /MWh VoLL /MWh VoLL /MWh VoLL /MWh Kuva 25 Kokonaiskustannukset pohjautuen COPT-menetelmään. Olkiluoto 3 ei käytössä. Saatavilla oleva sähkö Fennoskan-yhteyksillä rajoitettu\n43 31 Kokonaiskustannukset Monte Carlo: ei nyk. tehoreserviä, ei OL3, Fennoskan 24 h mallinnus, kulutus MW VoLL /MWh Kokonaiskustannukset [milj ] VoLL /MWh VoLL /MWh VoLL /MWh VoLL 3000 /MWh Tehoreservin määrä [MW] Kuva 26. Kokonaiskustannukset pohjautuen Monte Carlo -menetelmään. Olkiluoto 3 ei käytössä. Saatavilla oleva sähkö Fennoskan-yhteyksillä rajoitettu Olkiluoto 3:n ollessa käytössä kokonaiskustannusten kannalta optimaalinen tehoreservin määrä on käytännössä 0 MW pienemmillä huippukulutusarvioilla. Kuvissa 27 ja 28 näytetään tulokset, mikäli huippukulutuksena käytetään MW. Optimaalinen tehoreservin määrä VoLL:n arvolla /MWh näyttäisi olevan noin MW. Näin ollen tehoreserville olisi tarvetta myös Olkiluoto 3:n ollessa käytössä vain, mikäli varaudutaan selvästi ennakoitua suurempaan huippukulutukseen.\n44 32 Kokonaiskustannukset [milj ] Kokonaiskustannukset COPT: ei nyk. tehoreserviä, OL3 käytössä, Fennoskan 24h mallinnus, kulutus MW Tehoreservin määrä [MW] VoLL /MWh VoLL /MWh VoLL /MWh VoLL /MWh VoLL /MWh Kuva 27 Kokonaiskustannukset pohjautuen COPT-menetelmään. Olkiluoto 3 käytössä. Saatavilla oleva sähkö Fennoskan-yhteyksillä rajoitettu Kokonaiskustannukset [milj ] Kokonaiskustannukset Monte Carlo: ei nyk. tehoreserviä, OL3 käytössä, Fennoskan 24h mallinnus, kulutus MW VoLL /MWh Tehoreservin määrä [MW] VoLL /MWh VoLL /MWh Kuva 28 Kokonaiskustannukset pohjautuen Monte Carlo -menetelmään. Olkiluoto 3 käytössä. Saatavilla oleva sähkö Fennoskan-yhteyksillä rajoitettu\n45 Olkiluoto 3:n vaikutus Olkiluoto 3:n vaikutusta optimaaliseen tehoreservin määrään havainnollistetaan kuvissa 29 ja 30. Näissä tarkasteluissa VoLL:n arvoksi on valittu /MWh ja käytetty Monte Carlo-menetelmää. Huippukulutuksena on käytetty arvoa MW. Kuvassa 29 on esitetty kokonaiskustannusten määrä sekä Olkiluoto 3:n ollessa käytössä että niin, että se ei ole käytössä. Skenaariona on käytetty kappaleen 3 mukaista skenaariota, jossa tuontisähkön määrää rajoittavat vain odottamattomat vikaantumiset, paitsi Venäjältä, josta tuontisähköä on MW. Kuvaajasta nähdään, että Olkiluoto 3:n ollessa käytössä, on optimaalinen tehoreservin määrä 0 MW. Mikäli Olkiluoto 3 ei ole käytössä, optimaalinen tehoreservin määrä on noin MW. Kokonaiskustannukset Monte Carlo: kulutus MW, VoLL /MW Kokonaiskustannukset [milj. ] Tehoreservin määrä [MW] OL 3 ei käytössä OL 3 käytössä Kuva 29. Olkiluoto 3:n vaikutus tehoreservin määrään. Monte Carlo menetelmä. Tuontikapasiteettia naapurimaista saatavilla täydellä teholla, odottamattomat vikaantumiset huomioiden (Venäjältä MW) Kuva 30 kuvaa kappaleen 4 mukaista skenaariota, jossa tuontisähköä Fennoskan-yhteyksillä on rajoitettu. Myös tässä tapauksessa optimaalinen\n46 34 tehoreservin määrä olisi 0 MW, jos Olkiluoto 3 on normaalisti käytössä. Ilman Olkiluoto 3:a, optimaalinen tehoreservin määrä on noin MW. Kokonaiskustannukset [milj. ] Kokonaiskustannukset Monte Carlo: Fennoskan 24 h mallinnus, kulutus MW, VoLL /MWh Tehoreservin määrä [MW] OL3 ei käytössä OL 3 käytössä Kuva 30. Olkiluoto 3:n vaikutus tehoreservin määrään. Monte Carlo menetelmä. Saatavilla oleva sähkö Fennoskan-yhteyksillä rajoitettu, muilla yhteyksillä vain odottamattomat vikaantumiset rajoittavat sähkön tuontia (Venäjältä MW)\n47 35 6 Pohdinta Tämä selvitys toimii tehoreservin määrää koskevan Energiaviraston antaman erillisen päätöksen taustamateriaalina. Selvitys perustuu todennäköisyyksiin, historiatietoihin sekä erilaisiin arvioihin. Määräpäätös voi perustua tavoiteltavaan LOLE-tasoon tai kokonaiskustannusten minimointiin. LOLE kertoo, kuinka monta tuntia vuodessa sähkön kulutuksen odotetaan ylittävän sähkön tuotannon ja tuonnin. LOLE ei siis ota kantaa mahdollisen tehovajeen syvyyteen. Pieni tehovaje voidaan hoitaa kantaverkkoyhtiön omilla toimenpiteillä ilman, että tehoreservejä tarvitsee edes käynnistää. Kappaleessa 5 tutkittiin tehoreservin hankintakustannuksia suhteessa haittakustannuksiin. Tehoreservin määrä on optimaalinen, kun kokonaiskustannukset minimoituvat. Olkiluodon kolmannen ydinvoimalaitosyksikön valmistuminen ja käyttöönotto vaikuttaa merkittävästi optimaaliseen tehoreservin määrään. Tämänhetkisten Teollisuuden Voima Oy:n marraskuussa 2018 ilmoittamien tietojen 8 mukaan Olkiluoto 3:n säännöllisen sähköntuotannon pitäisi alkaa tammikuussa Teollisuuden Voima Oy on kuitenkin kesäkuussa 2019 ilmoittanut 9, että laitostoimittaja toimittaa päivitetyn laitoksen projektiaikataulun heinäkuussa Tuloksista on nähtävissä, että optimaalinen tehoreservin määrä talvelle on välillä MW, mikäli Olkiluoto 3:n ei oleteta olevan vielä tuolloin käytössä. Mikäli Olkiluoto 3 on tuolloin normaalisti käytössä, olisi optimaalinen tehoreservin määrä välillä MW. Myös mahdollinen sähkön tuonnin rajoittaminen Ruotsista huippukulutustilanteessa vaikuttaa kokonaiskustannusten kannalta optimaaliseen tehoreservin määrään, mutta sen vaikutus on selvästi alhaisempi kuin Olkiluoto 3:n käyttöönotolla. Tehoreservin tarve pysyy kutakuinkin samana myös talvelle\n48 36 Tuotantokapasiteetissa ei ole lähivuosille tiedossa muita muutoksia, jotka vastaavat suuruusluokaltaan Olkiluoto 3:n käyttöönottoa tai Ringhals 1 ja 2 -laitosten käytöstä poistamista Ruotsissa. Kulutusennusteet Suomessa ja Ruotsissa todennäköisesti nousevat. Samaan aikaan voimalaitoskapasiteetti lisääntyy Pohjoismaissa erityisesti tuulivoiman osalta. Tässä selvityksessä ei ole arvioitu, miten tuulivoimakapasiteetin lisääntyminen esimerkiksi muissa Pohjoismaissa vaikuttaisi optimaaliseen tehoreservin määrään Suomessa. Liitteessä 1 esitetyn ENTSO-E:n raportin mukaan LOLE Suomessa vuonna 2020 olisi noin 3,6 h ja ENS noin 1,2 GWh.\n49 Liite 1 Liite 1 LOLE ja ENS Entso-E:n Mid Term Adequacy Forecast raportin mukaan ENTSO-E:n Mid Term Adequacy Forecast raportin mukaan Suomessa LOLE on yksi Manner-Euroopan suurimpia vuonna Kyseisessä selvityksessä LOLE:n ja ENS:n arvoja mallinnettiin Euroopan laajuisesti. Mallinnuksessa kohdevuodelle tehtiin useita simulaatioita niin, että vikaantumiset tapahtuivat satunnaisesti. Näistä simulaatioista laskettiin keskiarvot. Suomelle laskettu keskimääräinen LOLE vuonna 2020 oli 3,6 h/a ja ENS 1,2 GWh. Vuonna 2017 tehdyssä vastaavassa ENTSO-E:n raportissa vastaavat arvot vuodelle 2020 olivat 24 h/a ja 10,2 GWh. Näin suuri muutos eri tarkastelujen välillä herättää kysymyksen menetelmän luotettavuudesta. Ilmeisesti Olkiluoto 3:n oletettiin olevan mukana myös 2017 tehdyssä raportissa, joten se ei selitä muutosta tuloksissa. Todennäköisesti laskentatapaa on muutettu. Vuoden 2018 raportissa toisaalta mainitaan, että mallinnuksia on monelta osa-alueelta kehitetty edellisvuodesta. Kuva 31 ENTSO-E:n mallinnukset LOLE:n arvolle eri Euroopan maissa (ENTSO-E 2018) 10


Kulutustesti: Ekoauto söi paljon bensaa - Autot - Ilta-Sanomat\nKulutustesti: Ekoauto söi paljon bensaa\nToyota Yaris Stop&Start (vas.) ei pysynyt luvatuissa kulutuslukemissa. Fiat Grande Punton dieselmalli sen sijaan lunasti lupauksensa. (KUVA: Tommi Lempinen)\nJulkaistu: 3.4.2009 6:56\nVuoden ekoautoksikin valittu 1,3-litrainen, bensakäyttöinen Toyota Yaris on varsinainen säästöpossu - ainakin paperilla.\nModernin moottoritekniikan ansiosta uudistuneen Yariksen pitäisi pystyä noin viiden litran keskikulutukseen. Apuna kulutussäästössä on muun muassa Toyotan Stop&Start -järjestelmä, joka kuuluu auton vakiovarustukseen.\nSysteemin idea on yksinkertainen ja nähty jo muissakin merkeissä, useimmiten tosin lisävarusteena. Autossa on automatiikka, joka sammuttaa moottorin esimerkiksi liikennevaloissa odoteltaessa. Toyotan tapauksessa toteutus on huomaamaton.\nYaris sammuu itsestään, kun vaihde on vapaalla ja vauhti nollassa. Käyntiin hurahtamiseen taas riittää kytkimen painallus. Ja bensansäästöä pitäisi olla tiedossa.\nToyotan järjestelmä tuntui toimivan vaihtelevasti. Koeajossa auto sammui joskus kuten kuuluikin, mutta tätä paljon useammin ruutuun ilmestyi tyly Eco off -teksti. Auto siis kertoi pysäytysautomatiikan olevan huilaamassa. Syinä olivat todennäköisesti moottorin alhainen käyntilämpötila tai akun riittämätön varaus. Auringon paistaessa ekojärjestelmä vaikutti olevan pakkaskeliä hieman paremmin iskussa.\nErikoisesta vaihtelusta innostuneena päätimme mitata Yariksen todellisen kulutuksen ja verrata sitä saman kokoluokan dieselautoon. Verrokiksi päätyi moneen otteeseen superpihiksi todettu ja 1,3-litraisella turbodieselillä varustettu Fiat Grande Punto.\nAjoimme molemmilla autoilla saman lenkin, yhteensä noin 150 kilometriä sekalaista ajoa kesärenkain. Kuljettaja pysyi koko ajan samana, samoin ajotyyli. Liikennevaloissa odoteltiin useampaan otteeseen. Lämpöasteet pyörivät nollan tuntumassa ja lenkille lähdettiin kylmällä autolla kadun varresta.\nTulos yllätti. Verrokki-Fiat kulutti mittauskilometriemme aikana keskimäärin tasan viisi litraa satasella. Se on varsin lähellä italialaistehtaan lupaamaa 4,7 diesellitran lukemaa, varsinkin kun ottaa huomioon kevättalvisen kelin.\nPerässä tullut Toyota Yaris sen sijaan vei peräti seitsemän litraa. Siis melkein kaksi litraa luvattua enemmän! Näin tapahtui siitä huolimatta, että kuljettaja laittoi valoissa vaihteen vapaalle ja pyrki siis parhaansa mukaan käyttämään Stop&Startia.\nKoeajon perusteella Yarista voi suositella näppärää ja laadukasta kaupunkiautoa kaipaavalle. Sen sijaan ylipositiivisista kulutuslukemista on syytä antaa sapiskaa. Jos luvataan, niin pidetään. Vai miten se oikein meni?\nLiikennevaloissa kierrosten pitäisi Stop&Start -Yariksesa olla periaatteessa nollassa. Aina näin ei käy. (KUVA: tommi Lempinen)\nStop&Start -järjestelmän voi kytkeä myös pois käytöstä käsijarrun vieressä olevaa nappia painamalla. Silloin ilmastointi ja lämmitys eivät toimi puolitehoisena.\nMikä: Toyotan pikkuauto säästöautomatiikalla.\nMitat: Pituus 3,79 m, leveys 1,70 m, korkeus 1,53 m, akseliväli 2,46 m, tavaratila 272-363 l. (VDA). Oma massa: 1115 kg.\nMoottori: 1,33-litrainen bensa; teho 100 hv (6000 rpm), vääntö 132 Nm (4000 rpm). 6-portainen käsivaihteisto, etuveto.\nKulutus (valmistajan ilmoitus/koeajo): 5,1/7,3 l.\nCO2-päästöt: 120 g/km.\nHinta: 16580 euroa.


Luetut, lukemattomat: Riikka Pulkkinen: Vieras\nKatja / Lumiomena 4. lokakuuta 2012 klo 17.11\nLuin Vieraan loppuun eilen (koetan ehtiä blogata lähiaikoina, nyt on monenlaisia kiireitä) ja mikäkin ihastuin. Vieras on ehkä Pulkkisen paras kirja, vaikka minulle Totta on edelleen se rakkain. Vieras on rikkonainen ja silti niin ehkä, hieno romaani!\nKatja / Lumiomena 4. lokakuuta 2012 klo 17.12\nEhkä -> ehjä. Automaattinen tekstinsyöttö puhelimessa...\nLiisa 4. lokakuuta 2012 klo 17.29\nAivan totta. Kirja pysyy hyvin kasassa, vaikka sekä kerronta että teksti ovat muodoltaan rikottuja. Se oli yksi asia, josta erityisesti kirjassa pidin.\nJos kirjan jälkihehkut säilyvät yhtä voimakkaina kuin ne nyt ovat, Vieraasta voi tulla minulle hyvinkin rakas kirja. Pulkkisen paras se minustakin joka tapauksessa on.\nKirjanainen 4. lokakuuta 2012 klo 17.35\nKiinnostun tästä yhä enemmän. Olen lukenut vain rajan mutta tämä vaikuttaa teemoiltaan mielenkiintoisimmalta.\nLiisa 4. lokakuuta 2012 klo 17.39\nSuosittelen lämpimästi :) Minusta tässä toimivat sekä teemat että muoto.\nMustikkakummun Anna 4. lokakuuta 2012 klo 19.40\nMielestäni tämä kuulostaa todella mielenkiintoiselta. Nuo teemat ja rikkonaisuus kiehtovat. Varasinkin jo kirjan, mutta ei liene yllättävää, että varausjono on pitkä. Mutta nyt onkin niin paljon uutuuksia luettavien pinossa, ettei haittaa vaikka saankin Pulkkisen uutuuden myöhemmin.\nLiisa 4. lokakuuta 2012 klo 20.31\nMinun ei ollut edes tarkoitus lukea Vierasta tässä vaiheessa, mutta innostuin Jennin arviosta niin paljon, etten malttanutkaan odotella vaan hain kirjan kaupasta ja ryhdyin lukemaan :)\nToivottavasti tykkäät, jahka saat kirjan käsiisi.\nLiisu 5. lokakuuta 2012 klo 11.04\nLiisa, olen toipunut järkytyksestä kirjahuiputuksen kohdalla. Luulin, että sinä tai minä oli tullut hulluksi edellisen vuodatuksesi luettuani. Julistin muistaakseni etten enää lue yhtään kirjablogia. Vasta jälkeenpäin selvisi, mistä siinä oli kysymys. Anteeksi suuttumukseni.\nJarmo Papinahon kuolema sai minut uudelleen sekaisin, mutta kaikki asiat järjestyivät kunnioituksesta häntä kohtaan suoriin riveihin. Ihan itsestään. Tuntui joutavalta ottaa mitään muita asioita liian vakavasti.\nPulkkisen kirjoista: Olen lukenut sekä Rajan että Totta- nimisen; en innostunut oikein kummastakaan. Mutta lukuromaaneina niitä paremman puutteessa kyllä sietää. Ehkä Totta oli minusta hiukan parempi. Mutta eivät ne kumpainenkaan mitään huonoja olleet. Kirjat ovat makuasia pitkälle, niin kuin muukin taide. Tästä kolmannesta kirjoitat tuttuun tyyliisi aika innostavasti. Ehkä luen sen, kun saan käsiini, mutta ilman sen suurempia odotuksia.\nIllan tullen -nimisestä kirjasta, joka on myös tapahtuu pitkälti New Yorkissa, pidän kovasti. Sen kansi on kaunis, ja kirjoittaja, Cunningham, on sijoittanut henkilönsä minulle tuttuihin ympyröihin, on mukava verrata minkälaista on taide-elämä New Yorkissa contra Helsingissä, tai yleensä Suomessa.\nCunninghamin Tunnit on myös lempilukemistani. Se Virginia Woolfin takia, joka on yksi mielikirjailijoistani.\nUnohdetaan menneet. Liisa on palannut. Ja "ihan selvin päin". Se riittää minulle.\nLiisa 5. lokakuuta 2012 klo 14.58\nMukavaa ettet kanna kaunaa :)\nMinä pidin sekä Rajasta että Totasta, mutta Vieras on Pulkkisen kirjoista ensimmäinen johon ihastuin kunnolla. Se on ilahduttavasti erilainen kuin kaksi edellistä, vaikka samojakin piirteitä löytyy kyllä.\nEn ole vielä lukenut Illan tullen -kirjaa, mutta aion kyllä koska rakastan Cunninghamia - erityisesti Tunteja.\nKatri 9. lokakuuta 2012 klo 12.41\nVaikka Totta tosiaan jätti vähän nihkeän olon, niin ehkä tämän voisi silti lukea. Vaikuttaa arvioiden perusteella kuitenkin sen verran erilaiselta.\nLiisa 9. lokakuuta 2012 klo 21.00\nEn uskalla luvata, että pitäisit Vieraasta, jos Pulkkisen tyyli ei yhtään uppoa, mutta tietysti suosittelen kokeilemaan, koska itse ihastuin kirjaan :)\nLuru 9. marraskuuta 2012 klo 0.56\nMinäkin ihastuin tähän paljon varauksettomammin kuin Rajaan ja Tottaan. Rennompi, rohkeampi ote!


LAUSUNTO LUONNOKSESTA HALLITUKSEN ESITYKSEKSI LAIKSI AMMATTIPÄTEVYYDEN TUNNUSTAMISESTA JA ERÄIKSI SIIHEN LIITTYVIKSI LAEIKSI - PDF\nDownload "LAUSUNTO LUONNOKSESTA HALLITUKSEN ESITYKSEKSI LAIKSI AMMATTIPÄTEVYYDEN TUNNUSTAMISESTA JA ERÄIKSI SIIHEN LIITTYVIKSI LAEIKSI"\n1 SUOMEN ASIANAJAJALIITTO FINLANDS ADVOKATFÖRBUND Opetus-ja kulttuuriministeriö KTPO/Kty Hallitusneuvos Maiju Tuominen Dnro 45/ (4) kirjaamo (a) m inedu.fi Lausuntopyyntönne: OKM/59/010/2014, LAUSUNTO LUONNOKSESTA HALLITUKSEN ESITYKSEKSI LAIKSI AMMATTIPÄTEVYYDEN TUNNUSTAMISESTA JA ERÄIKSI SIIHEN LIITTYVIKSI LAEIKSI Esitys perustuu ammattipätevyyden tunnustamista koskevaan direktiiviin (2013/55/EU) tehtyjen muutosten täytäntöönpanoon. Samalla muuttuu hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmästä annettu asetus (EU n:o 1024/2012). Asianajajan ammatinharjoittamista muussa kuin siinä maassajossa ammattipätevyys on saatu, koskevat erityisdirektiivit (77/249/ETYja 98/5/EY) jäävät edelleen sellaisinaan voimaan. Nämä direktiivit ovat helpottaneet asianajajan ammatin liikkuvuutta jo vuosia ja luoneet mallin ammatinharjoittajien palvelun liikkumiselle perusteluissa. Asianajajien ammattipätevyyden tunnustamista koskevan lainsäädännon osalta muutostarvetta ei ole. Suomen Asianajajaliitto on antanut ammattipätevyysdirektiiviin liittyvät lausunnot (lausuntopyyntö OKM , vihreä kirja) ja (OKM , ehdotus ammattipätevyysdirektiivin muuttamisesta). Lausunnot ovat liitteenä ja Asianajajaliitto uudistaa sen, mitä niissä on lausuttu. l. Yleistä ammattipätevyyden tunnustamismenettelystä ja siihen liittyvästä lainsäädännöstä Ehdotus ammattipätevyyden tunnustamisesta annetuksi laiksi on yleislaki, erityismääräyksiä on ainoastaan arkkitehdin ja eräistä terveydenhoitoalan ammateista sekä proviisareista ja eläinlääkäreistä. Asianajajaliitto ottaa kantaa lakiesitykseen vain siltä osin kuin on kyse asianajajan ammatista. Lain rakenteesta johtuen on kuitenkin jossain määrin vaikea hahmottaa, mitkä mahdolliset muut lainkohdat koskettavat asianajajan ammattipätevyyden tunnustamistä.\n2 Asianajajat on lakiehdotuksessa erikseen mainittu 19 :n (eurooppalainen ammattikortti) ja 30 :n (siirtymäsäännökset) kohdalla. Sen lisäksi asianajajiin on viitattu l :n soveltamisalaa koskevissa perusteluissa. 2. Ehdotuksen tavoitteet Ehdotuksen tarkoituksena on yksinkertaistaa ja nykyaikaistaa liikkuvuutta koskevia sääntöjä. Ammattipätevyyden tunnustamisprosessia on haluttu helpottaa ja nopeuttaa erityisesti eurooppalaisen ammattikortin avulla. Tarkoituksena on parantaa järjestelmää myös kuluttajien kannalta erityisesti siltä osin, kuin ehdotukset liittyvät kielitaitoon ja ammatillisia väärinkäytöksiä varoituksiin terveydenhoitoalalla. Tavoitteet ovat perusteltuja. 3. Lakiesityksen yksityiskohtia l Soveltamisala/Voimaantulosäännös Lainmuutoksen yhteydessä on tarkoitus luopua tulkinnasta, jonka mukaan oikeustieteellistä tutkintoa edellyttävät julkiset virat sekä tehtävät, jotka olisivat säänneltyjä ammatteja (asianajaja), joihin tulisi soveltaa ammattipätevyyden tunnustamisesta annettua lakia. Toisin sanoen: Jos ulkomailla oikeustieteellisen tutkinnon suorittanut henkilö haluaa kelpoisuuden julkisen sektorin virkaan, johon säädöspohjaisena kelpoisuusvaatimuksena on oikeustieteellisen alan tutkinto, hän voisi tutkinnon suoritusmaasta riippumatta hakea jatkossa päätöstä tutkinnon rinnastamisesta ulkomaanopintolain nojalla. Tämä koskisi siis myös asianajajaksi pyrkivää ja ilmeisesti mitä tahansa tehtävää, johon edellytetään oikeustieteellistä tutkintoa. Käytännössä jatkossa ei enää tehtäisi eroa ETA-alueenja sen ulkopuolella suoritettujen oikeustieteellisten tutkintojen välillä. Opetushallitus arvioi suoritetun oikeustieteellisen tutkinnon ja suomalaisen tutkinnon eroavaisuudet ja määrittelisi sen, mitä ulkomaisen oikeustieteellisen tutkinnon suorittaneen tulisi suorittaa Suomessa saadakseen tutkintonsa rinnastettua suomalaiseen oikeustieteelliseen tutkintoon ja voidakseen hakeutua asianajajaksi tai hakea tuomarin virkaa. Jatkossa siis hyvinkin erilaisessa oikeuskulttuurissa suoritetun oikeustieteellisen tutkinnon suorittanut henkilö voi vastaavuustutkinnon suoritettuaan hakeutua tuomarin virkaan tai asianajajan tehtävään. Tämä asettaa vastaavuustutkinnolle ison haasteen. Asianajajaliitto korostaa, että vastaavuustutkinnon tulee jatkossakin olla vaativa/ että se aidosti antaa sen suorittajalle riittävät edellytykset suoriutua tuomarin tai asianajajan ammatin vaatimista tehtävistä. Asianajajaliitto uskoo kuitenkin, että opetushallituksella on riittävät resurssit ulkomaisten tutkintojen arviointiin, eikä sinänsä vastusta tehtyä esitystä.\n3 5 Ammattipätevyyden tunnustamisesta vastaava taho Opetushallitus päättää muodollista pätevyyttä osoittavien asiakirjojen tuottamasta kelpoisuudesta säänneltyyn ammattiin, ellei muualla toisin määrätä. Sen mukaisesti kuin muualla laissa tai sen nojalla säädetään, oikeudesta harjoittaa ammattia toisessa maassa hankitun ammattipätevyyden perusteella päättää sama taho, joka myöntää oikeuden kyseisen ammatin harjoittamiseen Suomessa suoritetun tutkinnon nojalla. Pitkään voimassa ollut menettelyjossa opetushallitus arvioi ulkomailla suoritetun oikeustieteellisen perustutkinnon kelpoisuuden suomalaiseen oikeustieteellistä koulutusta edellyttävään tehtävään, on perusteltu. Siltä osin kuin on kysymys asianajajan ammattipätevyyden muista edellytyksistä tai asianajajan ammattipätevyyden jo muualla saaneen henkilön jäsenyyskelpoisuuksista, arvioinnin tekee jatkossakin Suomen Asianajajaliitto. Kun on kyse oikeudellisten palvelujen antamisesta, on tärkeää, että sääntelyllä varmistetaan, että asianajajan ammattinimikettä käyttävällä on tehtävän edellyttämä riittävä ammattipätevyys. Edellä mainittu menettely mahdollistaa tämän varmistuksen. 8 Osittainen ammatinharjoittamisoikeus Pykälässä säädettäisiin toimivaltaisen viranomaisen (Suomen Asianajajaliitto) tapauskohtaiseen harkintaan perustuvasta päätöksestä harjoittaa toisessa jäsenvaltiossa hankittua (asianajajan) ammattia, joka vastaa vain osittain jotain Suomessa säänneltyä ammattia. Osittainen ammatinharjoittamisoikeus tarkoittaa, että henkilö ei saa oikeutta harjoittaa kaikkea kyseiseen ammattiin liittyvää toimintaa, vaan hän saa rajoitetun oikeuden tietyissä tehtävissä. Osittainen ammatinharjoittamisoikeus soveltuu asianajajan ammattiin huonosti ja Asianajajaliiton valvovana viranomaisena olisi vaikea valvoa sen toteutumista. 19 Eurooppalainen ammattikortti Eurooppalainen ammattikortti helpottanee ja nopeuttanee ammattipätevyyden tunnustamisprosessia. Lakiesityksen perustelujen mukaan eurooppalaista ammattikorttia ei ole tarkoitus ottaa käyttöön oikeusalan ammateissa, joita varten on jo otettu käyttöön ammattikortti ja josta säädetään asianajajien palvelujen tarjoamisen vapauden tehokkaan käyttämisen helpottamisesta annetussa neuvoston direktiivissä 77/249/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 98/5/EY asianajajan ammatin pysyvän harjoittamisen helpottamisesta muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa ammatillinen pätevyys on hankittu. Esitys vastaa Suomen Asianajajaliiton jo aiemmin esittämää kantaa. 4. Lopuksi\n4 Ammattipätevyyden tunnustamista koskeva lainsäädäntö on merkittävää, koska liikkuvuus eri ammateissa, niin myös asianajajan ammatissa, lisääntyy ja kiinnostus suorittaa oikeustieteellinen tutkinto tai hankkia asianajajan pätevyys kotimaan ulkopuolella kasvaa. Yhä useampi nuori hakeutunee opiskelemaan oikeustieteitä kotimaan ulkopuolelle. Opiskelija haluaa tietää ennakolta, mitkä ovat tutkinnon hyödyntämismahdollisuudet Suomessa ja mitä pitää tehdä ulkomaisen tutkinnon suoritettuaan päästäkseen harjoittamaan asianajajan ammattia tai hakemaan tuomarin virkaa. Toistaiseksi liikkuminen on kuitenkin ollut vähäistä luvulla keskimäärin yksi Asianajajaliton jäsenyyttä hakeva vuodessa on suorittanut ulkomaisen tutkinnon jälkeen ETA-vastaavuuskokeen Suomessa. Asianajajadirektiivin mukaiseen EU-luetteloon on ollut 2000-luvulla merkittynä kaksikymmentä muualla kuin Suomessa asianajajan ammattipätevyyden saanutta henkilöä. Näistä kuusi on saanut kolme vuotta EUluettelossa oltuaan asianajajan ammattipätevyyden, näistä kuitenkin vain kolme on enää liiton jäsenenä. Kymmenen EU-luetteloon merkityn kohdalla tilanne on muuttunut niin, etteivät he ole jäsenyyttä hakeneet, vaan ovat eronneet EU-luettelosta. EUluettelossa on tällä hetkellä neljä muussa ETA-maassa asianajajan ammattipätevyyden saanutta henkilöä, joilla kolmen vuoden aika ei ole vielä tullut täyteen. Suomen Asianajajaliitolla ei ole muuta huomauttamista luonnoksesta hallituksen esitykseksi ammattipätevyyden tunnustamisesta annetuksi laiksi. Helsingissä 23. tammikuuta 2015 SUOMEN ASIANAJAJALIITTO Risto Sipilä Suomen Asianajajaliiton puheenjohtaja, asianajaja LAATI apulaispääsihteeri Pirkko Kivikari, Suomen Asianajajaliitto Suomen Asianajajaliiton lausunnot valmistellaan oikeudellisissa asiantuntijaryhmissä, joiden toiminnassa on mukana noin 120 asianajajaa.\n5 SUOMEN ASIANAJAJALIITTO FINLANDS ADVOKATFÖRBUND Opetus- ja kulttuuriministeriö KTPO/Kty Hallitusneuvos Maiju Tuominen Dnro 03/ (3) maii u.tuominen(%mmedu. fi Lausuntopyyntönne: OKM , LAUSUNTOPYYNTÖ AMMATTIPÄTEVYYSDIREKTIIVIN MUUTTAMISEKSI Euroopan komissio on antanut ehdotuksensa ammattipätevyyden tunnustamista koskevan direktiivin 2005/36/EYja ns. IMI-asetuksen muuttamisesta (KOM(2011)883). Voimassa oleva laki ammattipätevyyden tunnustamisesta on annettu Samana päivänä on muutettu asianajajista annetun lain 3 muotoon, joka vastaa Suomen Asianajajaliiton opetusministeriölle antamaa esitystä lausunnossa hallituksen esityksestä edellä mainituksi laiksi ammattipätevyyden tunnustamiseksi. Asianajajaliiton tuolloin antamassa lausunnossa mainitut periaatteet vastaavat liiton nykyisiäkin kantaa ammattipätevyyden tunnustamisesta silloin kun on kyse asianajajan ammattipätevyydestä. l. Yleistä ammattipätevyyden tunnustamista koskevasta lainsäädännöstä Yleisesti voidaan todeta, että ammattipätevyyden tunnustamista koskeva sääntelyn tulee olla selkeää eikä se saa rajoittaa liikkuvuutta. Ammattipätevyyden tunnustamista koskeva menettely ei saa myöskään olla liian hankalaa eikä epävarmaa. Silloin kun on kyse oikeudellisten palvelujen antamisesta, on sääntelyllä varmistettava, että asianajajan ammattinimikettä käyttävällä on tehtävän edellyttämä riittävä ammattipätevyys. Nykyinen menettely, jossa opetushallitus arvioi ulkomailla suoritetun oikeustieteellisen perustutkinnon kelpoisuutta suomalaiseen oikeustieteellistä koulutusta edellyttävään tehtävään, on pemsteltu. Siltä osin kuin on kysymys asianajajan ammattipätevyyden muista edellytyksistä tai asianajajan ammattipätevyydenjo muualla saaneen henkilön j äsenyyskelpoisuuksista, arvioinnin tekee Suomen Asianajajaliitto. Vastaavasti, kun laki luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista tulee voimaan luiden, opetushallitus amoinee hakijan ulkomailla suoritetun oikeustieteellisen pemstutkinnon kelpoisuutta koskevat kysymykset ja oikeudenkäyntiavustajalautakunta muut oikeudenkäyntiavustajan kelpoisuusehtojen edellytykset.\n6 Asianajajien ammattipätevyyden tunnustamista koskevan lainsäädännön osalta ei välitöntä muutostarvetta ole. Direktiiviehdotuksessa käsitellään ammattipätevyyksien tunnustamista laajasti, Asianajajalutto ottaa kantaa esitettyihin kysymyksiin vain siltä osin kuin ne edes osittain koskevat asianajajan ammattipätevyyttä. 2. Ehdotuksen tavoitteet Ammattipätevyysdirektiivm tavoitteena on vastata korkean ammattitaidon työpaikkojen kysynnän lisääntymisen haasteisiin ja sujuvoittaa tiettyyn ammattiin pätevöityneiden kansalaisten muuttamista toiseen maahan töihin Euroopassa. Tavoite on perusteltu. Asianajajan ammatinharj eittämistä muussa kuin siinä maassa, jossa ammattipätevyys on saatu, koskevat erityisdirektiivit (77/249/ETYja 98/5/EY) säätelevät tyydyttävällä taväliä asianajajan ammatin vapaata liikkuvuutta. Nämä direktiivit ovat helpottaneet asianajajan ammatin liikkuvuutta jo vnosiaja luoneet mallin ammatinharjoittajien palvelun liikkumiselle. 2. l.eurooppalainen ammattikortti Eurooppalainen ammattikortti helpottanee ja nopeuttanee ammattipätevyyden tunnustamisprosessia. Euroopan unionin asianajajaliittojen neuvosto (CCBE) on jo luonut eurooppalaisen asianajajakortin. Direktiivin 98/5/EYn tarkoittama toimivaltainen viranomainen (Suomessa Suomen Asianajaj allitta) varmistaa, että asianajajan ammattikortin saa vain ko. maassa asianajajan ammattipätevyyden saanut lakimies. Asianajajaliitto ei näe tarpeelliseksi muuttaa nykyistä järjestelmää niin, että IMI hallinnoisi myös asianajaj ien ammattikorttia Palkallinen harjoittelu Asianajajan ammatin harjoittamisen edellytyksenä on oikeustieteellisen tutkinnon suorittaminen, harjoitteluja asianajajatutkinto, harjoittelun ja tutkinnon sisällöt ja laajuudet vaihtelevat jonkin verran eri EU:n jäsenmaissa. Asianajajan ammatin harjoittamiseen Suomessa vaadittavan harjoittelun voi suorittaa jo nyt myös toisessa jäsenvaltiossa. 3. Lopuksi Suomen Asianajajaliitolla ei ole muuta huomauttamista ammattipätevyysdirektiivin muuttamiseksi annettuun komission ehdotukseen eikä opetus- ja kulttuuriministeriössä valmisteltuun direktiivin uudistamista koskevaan muistioon. Helsingissä 14. helmikuuta 2012 SUOMEN ASIANAJAJALIITTO


Niin se vaan on, kesä kääntyy väkisinkin kohti syksyä. Takana on kesälomareissu, 16 päivää moottoripyörän selässä halki Suomen aina käsivarren päähän asti, sieltä Pohjois-Norjaan ja Lofooteille. Ihan ilman kommelluksia reissusta ei selvitty, mutta ehjänä takaisin ja sateen kastelemat reissutavaratkin ovat ehtineet kuivua. Kuvia matkalta on huima määrä, mutta niiden aika ei ole vielä. Fiilistellään ensin hetki syksyn sumuisia aamuja.\nMakroTex - ImageInIng\nSirpa 5. syyskuuta 2017 klo 7.53\nVoi miten vaikuttavia tunnelmakuvia!\nPauliina/PauMau 5. syyskuuta 2017 klo 13.31\nOuti Krimou/Outi's life 5. syyskuuta 2017 klo 7.55\nMukavaa syyskuuta sinulle Pauliina!\nSamoin, Outi :)\nM A R I K A 5. syyskuuta 2017 klo 8.34\nUpean dramaattiset kuvat!\nPauliina/PauMau 5. syyskuuta 2017 klo 14.07\nTuulikki 5. syyskuuta 2017 klo 8.58\nOi onpa kauniit sumuiset maisemakuvat.\nNiinpä niin, syksy on taas, ja vuodenkierto jatkaa kulkuaan vaikka sitä oikein lämmintä kesää jäi kaipaamaan.. Jospa ensi kesä olisi parempi.\nOispa mukava kuulla miten motskarireissu meni, kuuteentoista päivään mahtui varmasti kaikenlaisia ilmojakin.\nHyvää viikon jatkoa sinulle, Pauliina ☀\nPauliina/PauMau 5. syyskuuta 2017 klo 14.09\nTulossa on reissupostausta, kuvia ainakin riittää useampaankin juttuun ;) Koulukiusaamisen vastustusosuus jo käsittelyssä :)\nTuula's life 5. syyskuuta 2017 klo 9.25\nAamusumut ovat hienoja syksyn merkkejä. Saaristossa niitä näkee myös.\nPauliina/PauMau 5. syyskuuta 2017 klo 14.11\nPitäisi vaan viitsiä kiskoa itsensä aikaisin ulos aurinkoisena, sumuisena aamuna. Syksyiset aamut ovat niin monimuotoisia :)\nVeera | Oranssia 5. syyskuuta 2017 klo 10.51\nOo, mystisen hämäriä aamuja! Hienot kuvat. :)\nPauliina/PauMau 5. syyskuuta 2017 klo 15.12\nMaaritKoo 5. syyskuuta 2017 klo 11.06\nSumuiset aamut kuuluvat niin syksyyn.\nPauliina/PauMau 5. syyskuuta 2017 klo 15.13\nOnni on asua järven rannalla, joka kehittää ympäröiville pelloille mahtavia sumuaamuja :)\nLa La Lilja 5. syyskuuta 2017 klo 12.11\nTunnelmallisia kuvia! Syksyn hämärät, kasteiset aamut ovat ihania :)\nMatkatar 5. syyskuuta 2017 klo 15.53\nKauniin sumuista! Sumu on kyllä upea efekti kuvissa.\nPauliina/PauMau 5. syyskuuta 2017 klo 17.20\nSumu ja valo, jompi kumpi mukaan kuvaan. Mielellään molemmat :)\nRita A 5. syyskuuta 2017 klo 16.03\nKauniin pelkistetyt kuvat.\nNiissä on sitä jotakin 💙\nNanaHood 5. syyskuuta 2017 klo 18.52\nBeautiful and dreamy! http://nanahood.com/our-sons-wedding\nPauliina/PauMau 6. syyskuuta 2017 klo 14.06\nAnna / Kätteni jäljillä 5. syyskuuta 2017 klo 19.35\nNo nyt on kuvissa Taikaa isolla T:llä! <3 Ihan mielettömän kaunista jälkeä, kuten aina kuvissasi on! Sydän jätti lyönnin välistä tuon kuvan kohdalla jossa linnut lentävät. <3 Ihan kuin jostain leffasta!\nPauliina/PauMau 6. syyskuuta 2017 klo 14.28\nVoi kiitos Anna <3 Tuosta lintukuvasta tuli itselleni heti jotenkin kauhuleffamainen fiilis, itsekin tykkään siitä :)\npappilanmummo 5. syyskuuta 2017 klo 21.45\nSumussa, vaan ei sumuisena sentään.\nKaunista tuo utuinen maisema.\nPauliina/PauMau 6. syyskuuta 2017 klo 14.36\nLady of The Mess 5. syyskuuta 2017 klo 21.54\nNyt on kyllä niin upeita kuvia, että melkein itku tulee! Voihan syksyn ihanuus ja kauneus! Ja voihan taitavat valokuvaajat!\nPauliina/PauMau 6. syyskuuta 2017 klo 15.05\nJa voihan kiitos sanoistasi <3\nNCSue 6. syyskuuta 2017 klo 0.09\nMysterious and moody images! Thanks for linking up at https://image-in-ing.blogspot.com/2017/09/inwardly-gazing-with-monochrome-eyes.html\nPauliina/PauMau 6. syyskuuta 2017 klo 15.06\nIrja Viirret 6. syyskuuta 2017 klo 12.02\nPauliina/PauMau 6. syyskuuta 2017 klo 15.07\nJenspa - Jenni Moisander 6. syyskuuta 2017 klo 19.03\nHyrr, kuvista tulee ihan kylmät väreet, kun niistä huokuu ihan kylmyys. Kauniita kuvat kylläkin ovat! :D\nPauliina/PauMau 6. syyskuuta 2017 klo 20.10\nKiitos :) Taitaa kuvien sävy tehdä tehtävänsä: Mikään hirmu kylmä aamu ei ollut :)\nHeli 7. syyskuuta 2017 klo 11.55\nOijoi, upea kuvakavalkadi! Terveisin sumun rakastaja\nPauliina/PauMau 7. syyskuuta 2017 klo 17.55\nLiplatus 7. syyskuuta 2017 klo 16.52\nUpeaa mystistä tunnelmaa.\nToisen kuvan katsoin tauluna. Se katsotuttaa pitkään, niin on tenhoava.☺\nPauliina/PauMau 7. syyskuuta 2017 klo 18.47\nKiitos hirmuisesti <3 Joskus olen miettinyt jonkun kuvan teettämistä tauluksi, mutta en sitten syystä tai toisesta ole tohtinutkaan ;)\nTellu T 9. syyskuuta 2017 klo 8.40\nUpeita kuvia, sinä se osaat kuvata :)\nPauliina/PauMau 9. syyskuuta 2017 klo 13.44\nNoksu 10. syyskuuta 2017 klo 19.45\nPysähdyttävän kauniita kuvia. Wau.\nPauliina/PauMau 11. syyskuuta 2017 klo 14.27\nPieni Lintu 11. syyskuuta 2017 klo 12.59\nSalla / We're Not in Kansas Anymore 11. lokakuuta 2017 klo 11.18\nLöysin blogiisi aivan sattumalta ja täällähän on postaus toisensa perään aivan mielettömiä kuvia, jään ehdottomasti seuraamaan sinua :)\nPauliina/PauMau 11. lokakuuta 2017 klo 12.49\nVoi kiitos Salla, toivottavasti kuvani viihdyttävät sinua jatkossakin :)


Julkaisun nimi: Toinen suvaitsevaisuus : käsitteellinen avaus ja erään imaamin ajatuksia: Yusuf al-Qaradawi\nTekijä: Hurri, Sauli Matias\nTiivistelmä: Tutkielmassa etsitään fundamentalistisen islamin käsitystä suvaitsevaisuudesta. Käsitteellisen analyysin kohteena on egyptiläisen vaikutusvaltaisen imaami Yusuf al-Qaradawin tuotanto. Työllä on kaksi tarkoitusta. Ensimmäiseksi se tutkii Qaradawin suvaitsevaisuuden rakennetta. Qaradawin ajattelu vaikuttaa epäjohdonmukaiselta, koska hän yhtäältä vaatii uskonnollista suvaitsevaisuutta eurooppalaisessa vähemmistöpolitiikassa mutta toisaalta rikkoo samaista periaatetta kannattaessaan jyrkkää tulkintaa shari'an laista. Toisena tarkoituksena on tutkia yleistä suvaitsevaisuuden käsitettä. Qaradawin erityisen suvaitsevaisuuden ominaisuuksia sekä näiden ominaisuuksien vastakohtia esittelemällä työ etsii uusia näkökulmia teoriaan suvaitsevaisuudesta. Suvaitsevaisuus paheksuttavan hyväksymisenä on tutkimuksen teoreettinen lähtökohta. Qaradawin tuotannosta etsitään systemaattisesti tämän määritelmän mukaista suvaitsevaisuutta. Samalla Qaradawin poliittiset ja teologiset periaatteet esitellään ja analysoidaan. Qaradawi on fundamentaalia islamia kannattava poliittinen imaami, joka kannattaa shari'an lain toimeenpanemista, mutta samalla keskustelee suvaitsevaisuuden merkityksestä monikulttuurisissa yhteisöissä. Hänen käsityksensä suvaitsevaisuudesta on kuitenkin hyvin rajoitettua. Se liittyy aina uskontojen välisiin suhteisiin. Tällainen suvaitsevaisuus ei kosketa yksittäisiä henkilöitä tai tekoja, vaan saattaa uskonnon sisällä olla erilaisuuden suhteen hyvinkin jyrkkä. Qaradawin suvaitsevaisuuden objekti on aina islamin yhteisön ulkopuolinen toinen yhteisö. Hänen käsityksensä suvaitsevaisuudesta ei koskaan käsittele yksittäisten tekojen hyväksyttävyyttä. Tutkimus esittelee näiden ominaisuuksien perusteella uuden tavan jaotella yleistä suvaitsevaisuuden käsitettä. Yksittäisten tekojen määrittely hyväksyttäväksi paheelliseksi muuttaa suvaitsevaisuuden käsitteen koskettamaan myös yhteisön sisäisiä suhteita. Tämä muuttaa käsitteen luonnetta niin merkittävästi, että eri tavalla suvaitsevaisuuden objektista ajattelevat pitävät toisiaan suvaitsemattomina. Yhtäältä suvaitsevaisuus voi koskettaa yhteisön jäseniä, toisaalta yhteisön ulkopuolista maailmaa. Nämä kaksi käsitystä suvaitsevaisuudesta eivät toimi samanaikaisesti. Esimerkiksi uskonnollinen suvaitsevaisuus voi joko koskettaa yksilöitä ja heidän oikeuksiaan tai toisaalta normatiivisen yhteisön ulkopuolisten ryhmien sisäistä vallankäyttöä. Tutkimuksen keskeisimmät lähteet ovat Yusuf al-Qaradawin kirjat "The Lawful and the Prohibited in Islam" sekä "Fiqh of Muslim Minorities".\nAvainsanat: Yusuf al-Qaradawi