Rakennusalan käännetty arvonlisäverovelvollisuus | Verohallinnon ohjeet | Virallistieto | EDILEX\nTämä on vanha versio.\nLaki Verohallinnosta (503/2010) 2 § 2 momentti 26.1.2017\nTässä ohjeessa on päivitetty Verohallinnon 1.3.2012 antamaa ohjetta. Päivityksiin sisältyy muutamia uusia tai tarkentavia kannanottoja, joista suurin osa on kohdassa 2.1 ja sen alakohdissa. Osa päivityksistä liittyy kiinteistön määritelmää koskevan AVL 28 §:n muutokseen 1.1.2017. Kiinteistön määritelmän muutoksella ei kuitenkaan ole vaikutusta rakentamispalvelujen käännetyn verovelvollisuuden soveltamisalaan.\nVeron ilmoittamiseen liittyvät termit on päivitetty vastaamaan 1.1.2017 voimaan tulevia oma-aloitteisten verojen menettelyä koskevia säännöksiä. Nämä lähinnä teknisluonteiset päivitykset koskevat pääasiassa kohtaa 5 ja sen alakohtia.\nPäivityksiä on tehty seuraaviin kohtiin:\n2.1 Kiinteistöön kohdistuva\n2.1.2 Kiinteistöllä harjoitettavaa erityistä toimintaa palvelevat laitteet\n2.1.3 Kysymyksiä ja vastauksia kiinteistön käsitteeseen liittyen\n2.1.4 Verkot ja verkostot\n5.4 Negatiivinen vero ja todistus verojen maksamisesta\n2. Käännetyn arvonlisäverovelvollisuuden soveltamisalaan kuuluvat palvelut\n2.1.1. Tilapäiset rakennelmat, rakennustelineet jne.\n2.1.2. Kiinteistöllä harjoitettavaa erityistä toimintaa palvelevat laitteet\n2.1.3. Kysymyksiä ja vastauksia kiinteistön käsitteeseen liittyen\n2.1.4. Verkot ja verkostot\n2.2.1. Vuokranantajan edelleen veloittamat rakentamispalvelut\n2.2.2. Kannanottoja rakentamispalveluista\n2.2.5. Ohjelmointi jne.\n2.2.6. Maa- ja vesirakentaminen\n2.2.7. Tien kunnossapito ja hoito\n2.2.8. Rakentamispalveluun sisältyvät suoritteet, joihin erikseen myytynä ei sovelleta käännettyä verovelvollisuutta\n2.3. Palvelu vai tavara, työn yhteydessä asennetun tavaran myynti\n2.3.1. Kysymyksiä ja vastauksia\n2.4. Työvoiman vuokraus\n2.5. Pää- ja sivusuorite\n2.5.1. Esimerkkejä pää- ja sivusuoritteesta\n3. Ostajan ja myyjän asema\n3.1. Muutoin kuin satunnaisesti\n3.1.1. Esimerkkejä tilanteista, joissa ostaja myy rakentamispalveluja satunnaisesti tai muutoin kuin satunnaisesti\n3.2. Kysymyksiä ja vastauksia ostajan asemasta ja satunnaisuudesta:\n3.3. Omaan lukuun rakentaminen ja kiinteistön luovutukset ennen käyttöönottoa\n3.5. Myynti valtiolle tai kunnalle\n3.6. Myyjän asema\n4. Ulkomainen elinkeinonharjoittaja\n4.2. Hakeutuminen verovelvolliseksi\nArvonlisäverotuksessa verovelvollinen on yleensä palvelun myyjä. Käännetty arvonlisäverovelvollisuus tarkoittaa sitä, että palvelun myynnistä verovelvollinen on ostaja.\nSuomessa rakennusalan käännettyä arvonlisäverovelvollisuutta on sovellettava aina kun molemmat seuraavista edellytyksistä täyttyvät:\nPalvelu on rakentamispalvelua tai työvoiman vuokrausta rakentamispalvelua varten.\nOstaja on elinkeinonharjoittaja, joka toiminnassaan muutoin kuin satunnaisesti myy rakentamispalvelua tai vuokraa työvoimaa rakentamispalvelua varten. Ostaja voi olla myös niin sanottu välimies eli elinkeinonharjoittaja, joka myy edelleen kyseisen palvelun edellä määritellylle elinkeinonharjoittajalle.\nKäännettyä arvonlisäverovelvollisuutta sovelletaan Suomessa myytävään rakentamispalveluun tai työvoiman vuokraukseen rakentamispalvelua varten, jos ostaja on elinkeinonharjoittaja, joka toiminnassaan muutoin kuin satunnaisesti myy rakentamispalvelua tai vuokraa työvoimaa rakentamispalvelua varten. Arvioitaessa ostajan asemaa huomioon otetaan ostajan koko toiminta, ei vain Suomessa tapahtuva.\nKäännettyä verovelvollisuutta ei sovelleta tavaroiden myyntiin eikä rakentamispalvelun myyntiin yksityishenkilölle.\nRakentamispalvelujen käännettyä arvonlisäverovelvollisuutta sovelletaan sellaisiin kiinteistöön kohdistuviin palveluihin, jotka liittyvät\nmaapohja- ja perustustöihin\nrakennuskoneiden vuokraukseen, kun samalla vuokrataan kone ja sen käyttäjä\ntyövoiman vuokraukseen rakentamispalvelua varten.\nKiinteistö on määritelty arvonlisäverolain (AVL) 28 §:ssä. Vuoden 2016 loppuun saakka arvonlisäverolaissa tarkoitettuna kiinteistönä on pidetty maa-aluetta, rakennusta ja pysyvää rakennelmaa tai niiden osaa (tai yhdistelmää). Kiinteistön määritelmää on muutettu ja 1.1.2017 lähtien kiinteistöllä tarkoitetaan Neuvoston täytäntöönpanoasetuksen 1402/2013 13 b artiklassa määriteltyä kiinteätä omaisuutta. Sen mukaan kiinteistönä pidetään:\na) tiettyä maa-alaa maan pinnalla tai sen alla, johon voi syntyä omistus- ja hallintaoikeus;\nb) rakennusta tai rakennelmaa, joka on perustettu kiinteästi maaperään merenpinnan ylä- tai alapuolella ja jota ei voida helposti purkaa tai siirtää;\nc) rakennukseen tai rakennelmaan asennettua ja siihen kiinteästi kuuluvaa osaa, jota ilman rakennus tai rakennelma on puutteellinen, kuten ovet, ikkunat, katot, portaikot ja hissit;\nd) osaa, laitetta tai konetta, joka on asennettu pysyvästi rakennukseen tai rakennelmaan ja jota ei voida siirtää tuhoamatta tai muuttamatta rakennusta tai rakennelmaa.\nRakentamispalvelujen käännetyn verovelvollisuuden soveltamisala ei ole muuttunut eikä laajentunut yllä kerrotun kiinteistön käsitteen muutoksen johdosta. Käännettyä verovelvollisuutta koskevaan lainkohtaan (AVL 8c §) on lisätty uusi momentti, jossa todetaan, että käännettyä verovelvollisuutta ei sovelleta kiinteistöllä harjoitettavaa erityistä toimintaa palveleviin koneisiin, laitteisiin tai kalusteisiin kohdistuviin palveluihin. Käännetyn verovelvollisuuden soveltamisala ei siis laajentunut 1.1.2017 jälkeen kattamaan palveluja, jotka kohdistuvat esimerkiksi edellä selostetussa artiklan kohdassa d tarkoitettuihin koneisiin ja laitteisiin, jotka on pysyvästi asennettu kiinteistöön ja joita ei voida siirtää tuhoamatta tai muuttamatta rakennusta tai rakennelmaa. Tällaisten koneiden ja laitteiden myynti asennettuna, niiden asennustyö ja korjaaminen ovat jatkossakin myyntejä, joista arvonlisäveron suorittaa myyjä.\nRakennelmia, jotka on perustettu kiinteästi maaperään ja joita ei voida helposti purkaa tai siirtää ovat esimerkiksi sillat, laiturit, hiihtohissien kiinteät rakenteet, kanavat, vesiväylät, sähkö-, vesi- ja kaukolämpöverkostot sekä televerkot. Näihin kohdistuvien rakentamispalvelujen myyntiin sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta samaan tapaan kuin aiemmin.\nElementeistä tai moduuleista koottuja rakennuksia, jotka on perustettu kiinteästi maaperään ja joita ei voida helposti siirtää, pidetään pääsääntöisesti kiinteistönä. Tällaisia rakennuksia voivat olla esimerkiksi asuintalot, koulut ja päiväkodit. Niitä on yleensä tarkoitus käyttää pysyvästi samassa paikassa ja ne kiinnitetään maahan tavalla, joka tekee niistä tosiasiallisesti vaikeita siirtää. Elementeistä ja moduuleista kootut rakennukset eivät yleensä poikkea käyttötavaltaan muista rakennuksista. Näin ollen pääsääntö on, että käännettyä verovelvollisuutta sovelletaan tällaisten rakennusten myyntiin pystytettynä sekä tällaisiin rakennuksiin kohdistuvaan asennus- ja korjaustyöhön.\nTyömaalla olevat siirrettävät taukotuvat ja toimistot eivät ole arvonlisäverolaissa tarkoitettuja kiinteistöjä. Niiden pystytykseen, purkuun ja niihin kohdistuviin sähkö- ja putkiasennuksiin sekä muihin työsuorituksiin ei sovelleta käännettyä verovelvollisuutta. Myös rakennusaidat, rakennustelineet, nosturit ja työmaan rakennushissit ovat tilapäisiä rakennelmia eikä niistä muodostu kiinteistön osia. Niiden asennukseen tai purkamiseen ei siten sovelleta käännettyä verovelvollisuutta.\nKuten kohdassa 2.1 on todettu, rakentamispalveluja koskevan käännetyn verovelvollisuuden soveltamisala ei ole muuttunut, vaikka kiinteistön määritelmä muuttui 1.1.2017. Tämä tarkoittaa sitä, että aiemmin voimassa ollut menettely säilyi ennallaan eli kiinteistöllä harjoitettavaa erityistä toimintaa palvelevat koneet, laitteet ja kalusteet eivät kuulu kiinteistöön (esimerkiksi elintarviketuotantolaitoksen viilennysjärjestelmä). Käännettyä verovelvollisuutta ei siten sovelleta näiden laitteiden asennustyöhön, korjaamiseen ja huoltamiseen.\nMuun muassa ravintolan, koulun, sairaalan tai vastaavan ammatti- tai suurkeittiön laitteet palvelevat kiinteistöllä harjoitettavaa erityistä toimintaa. Kauppatiloihin varkaudenestoa varten asennetut tuotesuojaportit ja muut vastaavat elinkeinotoiminnassa käytettävät turva- ja hälytysjärjestelmät ovat kiinteistöllä harjoitettavaa liiketoimintaa palvelevia laitteita. Pysäköintihallien pysäköinninvalvontalaitteet (muun muassa lipukeautomaatit, kortinlukulaitteet, puomijärjestelmät ja maksuautomaatit) palvelevat kiinteistöllä harjoitettavaa pysäköintiliiketoimintaa. Sillä ei ole merkitystä, miten kiinteästi nämä laitteet tai niiden mahdolliset perustukset on rakennukseen asennettu. Niiden asennus, korjaus ja huolto eivät ole kiinteistöön kohdistuvaa rakentamispalvelua, johon sovellettaisiin käännettyä verovelvollisuutta.\nSäiliöt voivat olla käyttötarkoituksesta ja rakennustavasta riippuen joko pysyviä rakennelmia tai kiinteistöllä harjoitettavaa erityistä toimintaa palvelevia koneita, laitteita ja kalusteita. Pysyvänä rakennelmana pidettävä säiliö on esimerkiksi teollisuusrakennuksen ulkopuolinen, omilla perustuksilla oleva varastosäiliö, esimerkiksi viljasiilo, raaka-ainesäiliö ja vesisäiliö. Tällaisiin säiliöihin kohdistuviin rakentamispalveluihin sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta muiden soveltamisedellytysten täyttyessä.\nKiinteistöllä harjoitettavaa erityistä toimintaa palvelevia koneita, laitteita ja kalusteita ovat esimerkiksi teollisuusrakennuksen sisällä tai sen ulkopuolella oleva prosessisäiliö tai -putkisto ja huoltoaseman maanalainen polttoainesäiliö. Tällaisiin säiliöihin kohdistuviin rakentamispalveluihin ei sovelleta käännettyä verovelvollisuutta.\nSovelletaanko käännettyä verovelvollisuutta ostajayrityksen omassa käytössä olevaan toimitilakiinteistöön kohdistuviin korjauksiin?\nSovelletaan, jos ostaja harjoittaa rakentamispalvelujen myyntiä tai vuokraa työvoimaa rakentamispalveluja varten muutoin kuin satunnaisesti.\nSovelletaanko käännettyä verovelvollisuutta koskevia säännöksiä Ahvenanmaalla sijaitsevaan kiinteistöön kohdistuvaan rakentamiseen?\nSovelletaan jos soveltamisen edellytykset muutoin täyttyvät.\nRakennusliike myy kunnalle kouluparakin pystytystyön. Vanha koulurakennus on homevaurioiden vuoksi korjattava ja kouluparakkia käytetään opetustiloina varsinaisen koulurakennuksen korjaustyön ajan. Parakki asennetaan omille perustuksille ja liitetään sähkö-, vesi-, viemäri- ja televerkkoon. Kunta myy rakentamispalveluja muutoin kuin satunnaisesti. Sovelletaanko kouluparakin pystytystyöhön käännettyä verovelvollisuutta?\nKouluparakin pystytystyöhön sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta. Kun otetaan huomioon rakennelman asennustapa, siirrettävyys ja käyttötapa, sitä pidetään arvonlisäverolaissa tarkoitettuna kiinteistönä. Sen myynti asennettuna tai sen asennustyö on rakentamispalvelua, johon sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta, koska ostaja harjoittaa rakentamispalvelujen myyntiä muutoin kuin satunnaisesti. Sillä, kuinka kauan parakkia käytetään kyseissä paikassa, ei ole ratkaisevaa merkitystä.\nErilaisia verkkoja ja verkostoja kuten sähkö-, kaukolämpö-, maakaasuverkkoja, vesi- ja viemäriverkostoja sekä televerkkoja pidetään arvonlisäverotuksessa kiinteistöinä. Niihin kohdistuviin töihin sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta muiden soveltamisedellytysten täyttyessä.\nAVL 31 §:n 3 momentissa tarkoitettuja rakentamispalveluja eivät ole seuraavat palvelut silloin kun myyjänä on yhtiö, joka omistaa verkon tai verkoston:\nLiittymien myynti, kun liittymämaksu sisältää muun muassa liittymisjohdon kaivu- ja täyttötyöt ja esimerkiksi mittauslaitteen asentamisen asiakkaan tiloihin. Verkon tai verkoston omistaja ei tällöin myy rakentamispalveluja vaan oikeuden liittyä yhtiön omistamaan jakeluverkkoon. Myöskään verkon tai verkoston omistajan myöhemmin omaan verkkoonsa tekemiä ylläpito- ja korjaustöitä, joista hän laskuttaa liittymäasiakasta, ei pidetä sellaisena rakentamispalvelun myyntinä, johon sovellettaisiin käännettyä verovelvollisuutta. Jos verkon omistaja ei harjoita muunlaista kiinteistöjen tai kiinteiden rakennelmien rakentamiseen tai korjaamiseen liittyvää toimintaa, sen ei katsota myyvän rakentamispalveluja muutoin kuin satunnaisesti. Tällöin laitoksen ostamat rakentamispalvelut ovat normaaliin tapaan verollisia.\nAsiakkaan tai kolmannen osapuolen tilaamat verkon siirto- tai muutostyöt. Kyseessä ei ole rakentamispalvelun myynti siirto- tai muutostyön tilaajalle vaan yhtiön omaan verkkoon kohdistuva työ.\nTavanomaista suurempien liittymisjohdon rakentamiskustannusten veloittaminen niin sanottuna johtomaksuna tai esimerkiksi sijainnin vuoksi tehtävän tavanomaista laajemman rakennustyön veloittaminen niin sanottuna lisäliittymismaksuna. Rakennetut verkon osat jäävät verkkoyhtiön omistukseen. Kysymys on liittymismaksuun liitännäisestä maksusta, jolla asiakas saa oikeuden liittyä verkkoon.\nVesihuoltolaitteiston (tonttijohdon) liittäminen/kytkeminen vesihuoltolaitoksen verkostoon vesihuoltolaitoksen tekemänä ei ole sellainen rakentamispalvelu, johon sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta. Vesihuoltolaitoksen ei katsota laskuttavan rakentamispalveluja edelleen asiakkaalta vaan mahdollinen lisäveloitus on lisämaksua oikeudesta liittyä vesijohtoverkostoon. Rakentamispalveluna ei myöskään pidetä vesihuoltolaitoksen myöhemmin tekemiä omaan verkostoonsa tai asiakkaansa tonttijohtoon kohdistuvia ylläpito-, korjaus- ja huoltopalveluja. Mikäli vesihuoltolaitoksella ei ole muuta rakentamiseen liittyvää toimintaa, laitos ei täytä ostajalle asetettuja edellytyksiä ja laitoksen ostamat rakentamispalvelut ovat verollisia.\nLiittymän purkamisesta aiheutuvat kustannukset.\nJos yllä luetellut palvelut myy jokin muu taho kuin verkon tai verkoston omistava yritys, tilanne on erilainen. Tällaisiin palveluihin tulee tilanteesta riippuen soveltaa käännettyä verovelvollisuutta jos soveltamisedellytykset täyttyvät.\nKyseessä ei ole rakentamispalvelu, jonka myyntiin sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta, kun:\nvesihuoltolaitos sulattaa kiinteistön jäätyneitä vesi- tai viemärijohtoja.\nvesihuoltolaitos avaa kiinteistöllä tukkeutuneen viemärijohdon (tonttiviemärin\nvesihuoltolaitoksen jätevesipumppaamo tyhjennetään.\nvesihuoltolaitos liittää/kytkee vesihuoltolaitteiston (tonttijohdon) vesihuoltolaitoksen verkostoon. Vesihuoltolaitoksen ei katsota laskuttavan rakentamispalveluja edelleen asiakkaalta vaan mahdollinen lisäveloitus on lisämaksua oikeudesta liittyä vesijohtoverkostoon.\nRakentamispalveluja, joihin sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta, eivät ole:\nPutkistojen kuten kunnallistekniikan, viemärien tai salaojaviemärien TV-kuvaukset sekä uusien ja vanhojen putkistojen kuntokartoitukset.\nImuautopalvelut: nestemäisten aineiden imeminen ja kuljetus imuautolla esimerkiksi rasvakaivoista, öljynerityskaivoista, hiekanerotuskaivoista ja lokakaivoista.\nMaankaivuu on rakentamispalvelua myös silloin, kun sitä tehdään verkostojen rakentamista varten. Kun alihankkija myy tällaista rakentamispalvelua esimerkiksi kunnalle, kaivuuyrittäjän myyntilaskussa kunnalle ei ole arvonlisäveroa ja kunta suorittaa veron käännetyn verovelvollisuuden nojalla, jos kunta harjoittaa rakentamispalvelujen myyntiä muutoin kuin satunnaisesti.\nRakentamispalvelu on määritelty AVL 31 §:n 3 momentissa. Rakentamispalvelua on kiinteistöön kohdistuva rakennus- ja korjaustyö sekä työn yhteydessä asennetun tavaran luovuttaminen. Käännettyä verovelvollisuutta ei kuitenkaan sovelleta AVL 31 §:n 3 momentin 2 kohdan mukaisiin palveluihin (suunnitteluun, valvontaan ja muihin niihin verrattaviin palveluihin).\nRakentaminen jakaantuu talonrakentamiseen, maa- ja vesirakentamiseen ja erikoistuneeseen rakennustoimintaan.\nRakentaminen voi luonteeltaan olla uudisrakentamista, perusparannusta, korjausrakentamista sekä muutos-, laajennus- tai kunnostustyötä. Rakentamista on myös tehdasvalmisteisten rakennusten ja rakennelmien pystyttäminen rakennuspaikalla.\nMaa- ja vesirakentamiseen kuuluvat kulkuyhteyksien (tiet, kadut, rautatiet, vesi-väylät, kanavat ja lentokentät), verkostojen (vesi-, viemäri-, tietoliikenne-, kaasu-, lämpö- ja sähköverkostot) sekä muiden ympäristö- ja maarakenteiden (esimerkiksi ojien) rakentaminen.\nErikoistuneeseen rakennustoimintaan kuuluvat rakennusasennus (esimerkiksi LVI-, sähkö- ja kattotyöt), rakentamisen viimeistelytyöt (esimerkiksi rappaus, maalaus ja lasitus) sekä rakennuspaikan valmistelutyöt ja rakennusten purku.\nRakennuksiin kiinteästi kuuluvien rakennuksen yleistä käyttöä palvelevien varusteiden ja laitteiden kuten hissien sekä yleisten valvonta- ja hälytysjärjestelmien asentaminen on rakentamispalvelua. Tällaisten varusteiden ja laitteiden huolto luetaan rakentamiseen.\nRakennussiivousta pidetään rakentamispalveluna. Rakennussiivous tarkoittaa uusien tai kunnostettujen talojen siivousta ennen sisään muuttoa. Rakennussiivous voi olla myös siivousta rakentamisen aikana; ei kuitenkaan esimerkiksi pelkkää rakennusjätteiden poiskuljetusta.\nRakentamiseen kuuluu myös rakennuskonevuokraus käyttäjineen. Rakennuskoneen vuokraus kuljettajineen on rakentamispalvelua silloin, kun rakennuskoneella sen käyttäjän toimesta tehdään kiinteistöön kohdistuvaa rakentamis- tai korjaustyötä. Esimerkiksi työmaaparakkien siirtelyä nosturilla ei pidetä rakentamispalveluna, eikä pelkästään tätä tarkoitusta varten alihankkijalta ostettua palvelua pidetä rakentamispalveluna. Jos rakennuskonetta käyttäjineen vuokrataan niin, että työ on pääasiassa kiinteistöön kohdistuvaa työtä, mutta samalla koneella tehdään muuta, muuhun kuin kiinteistöön kohdistuvaa työtä, pääsuorite ratkaisee menettelyn. Tällöin koko vuokrauspalveluun sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta, mikäli ostajalle asetetut edellytykset täyttyvät.\nRakentamista ei ole:\ntuotantotoiminnassa käytettävien koneiden ja laitteiden asentaminen ja pystyttäminen\nviheralueiden istutus ja hoito\nrakennus- ja rakennesuunnittelu sekä muut insinööripalvelut ja tekninen suunnittelu\nrakennuskoneiden vuokraus ilman kuljettajia tai koneenkäyttäjiä\nulkotilojen (tiet, lentokentät, torit, puistot yms.) puhtaanapito\nKun vuokranantaja teettää omistamiinsa kiinteistöihin remontit (lattiat hiotaan ja seinät ja katot maalataan) ja ottaa nämä kustannukset huomioon korottaessaan vuokralaisilta perittäviä vuokria tai veloittaa kustannukset kertaluontoisena eränä, vuokranantajan ei katsota myyvän rakentamispalveluja vuokralaisille. Kyseessä on huoneistojen hallinnasta perittävä lisäveloitus eikä käännettyä arvonlisäverovelvollisuutta sovelleta vaikka soveltamisedellytykset muutoin täyttyisivät.\nSeuraavassa on kannanottoja verovelvollisten Verohallinnolle esittämiin yksittäisiin kysymyksiin:\nkaatopaikan rakentaminen/perustaminen (muun muassa raivaus, betonipohjan ja -seinämien laitto ja salaojitus)\nmetsäteiden rakentaminen, peruskorjaus ja metsän kunnostusojitus\nmaisemointityö, jota tehdään esimerkiksi soranottoalueella tai kaatopaikalla sen jälkeen, kun toiminta alueella on päättynyt.\nrakennuksen porttien, ulko- ja väliovien ja ikkunoiden myynti asennettuna\nrullaportaiden ja hissien asentaminen, korjaaminen ja huolto\nlumen poistaminen tai jään sulatus rakenteilla olevan rakennuksen sokkelista tai perustuksista\nrakennusten purkaminen vaikka puretun rakennuksen tilalle ei olisi tarkoitus rakentaa uutta rakennusta\ntekonurmen asennus jalkapallokentälle\nsälekaihtimien ja markiisien asennus.\nRakentamispalvelua ei ole:\npuuston raivaus sähkö- ja puhelinlinjoilta\npuiden kaataminen ja aluskasvillisuuden raivaus\nrakennuksen jäätyneiden vesi- ja viemäriputkien sulatus\nkaivostoiminnassa tai kivenjalostustoiminnan yhteydessä esimerkiksi soramontuilla tapahtuva maaperän louhinta, seulonta, murskaus, siirrot, lastaukset ja muut vastaavat työt\nsoran purkaminen kuorma-autosta ajamalla niin että sora levittyy auton lavalta tielle\nlastin purkaminen toisen (kuljetusliikkeen) autosta rakennuskohteen pihalle\nkuivatuskoneen vuokraus rakennuspaikan kuivaukseen\nopastintaulujen, kilpien, tuulettimien, lisävalaisimien, vaahtosammuttimien ja vastaavien myyminen erilaisilla ruuveilla ja liimoilla tai muilla sellaisilla kiinnitettyinä (asennustyön vähäisyyden vuoksi)\nmetsien maanmuokkaus metsänhoidollisista syistä, kuten esimerkiksi laikutus, mätästys tai äestys\ngeologiset kairaus- ja mittauspalvelut, näytteenotot ja näytteiden analysointipalvelut\nkiinteistön jäähdytyslaitteiden erilaiset tarkastukset, mittaukset ja testaukset\nkiinteistön sähköjärjestelmien käyttöönottomittaukset ja -tarkastukset sekä sähköturvallisuustarkastukset\nkiinteistön lv- järjestelmän erilaiset tarkastukset ja puhdistukset\nRakennusmateriaalin kuljettaminen rakennustyömaalle tai -maalta esimerkiksi kuorma-autolla ei ole rakentamispalvelua. Rakennusmateriaalin siirto rakennuspaikalla rakennustyökoneella, kuorma-autolla tai muulla välineellä sitä vastoin on rakentamispalvelua.\nEsimerkki: Kuljetusyritys on tehnyt sopimuksen rakennusyrityksen kanssa rakennuselementtien kuljettamisesta rakennustyömaalle. Samalla on sovittu, että kuljetusyritys ei pelkästään pura kuormaa purkupaikalle vaan nostaa elementit rakennustyökoneella rakennustyömaalla suoraan asennuspaikkaan. Tämä nostopalvelu kestää 2-3 päivää. Ostaja täyttää soveltamisedellytykset. Onko myös nostopalvelu kokonaisuudessaan osa kuljetuspalvelua ja käännetyn arvonlisäverovelvollisuuden ulkopuolella?\nKuljetuspalveluun ei sovelleta käännettyä arvonlisäverovelvollisuutta. Rakennuselementtien nostaminen rakennustyökoneella työmaalla on rakentamispalvelua. Kun otetaan huomioon nostopalvelun kesto, nostopalvelua ei näissä olosuhteissa voida pitää kuljetukseen liittyvänä sivusuoritteena (niin kuin pelkkä lastin purkaminen purkupaikalle olisi), vaan kyseessä on kaksi erillistä palvelua. Koska ostaja on rakennusyritys, nostopalvelun myyntiin sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta.\nKiinteistönhoito ei ole rakentamispalvelua. Kiinteistönhoitopalvelulla tarkoitetaan tavanomaisesti jatkuvaluonteista palvelukokonaisuutta, johon kuuluvat muun muassa siivous, tilojen kunnossapito, lumenauraus, hiekoitus, lämmitysjärjestelmän, ilmanvaihdon ja ilmastoinnin hoito ja pienet korjaukset. Pienet korjaukset ovat usein osa tavanomaista kiinteistönhoitosopimusta eikä niitä veloiteta erikseen. Jos kiinteistönhoitoa harjoittava yritys veloittaa korjauspalvelut erikseen, niitä pidetään rakentamispalveluna.\nKiinteistöä yleisesti palvelevat valvonta- ja hälytysjärjestelmät, ilmanvaihto-, sammutus- ja valaistuksenohjausjärjestelmät ja muut vastaavat järjestelmät tulevat osaksi kiinteistöä asentamisen jälkeen. Tällaisiin kiinteistöön jo asennettuihin järjestelmiin kohdistuvaa korjaus- ja huoltotyötä pidetään rakentamispalveluna. Rakentamispalvelua on myös niiden asentaminen. Pelkkää järjestelmien testauspalvelua ei pidetä rakentamispalveluna.\nJos samalla sopimuksella myydään korjaus- tai huoltopalvelua, joka kohdistuu sekä kiinteistöön että kiinteistöllä harjoitettavaa erityistä toimintaa palveleviin laitteisiin tai kiinteistöllä oleviin tavaroihin, pääsuorite ratkaisee menettelyn.\nJos palvelu on pelkästään kiinteistön lukitus- ja hälytysjärjestelmän ohjelmointia (esimerkiksi uusien henkilökorttien, tunnuslukujen tai aikojen ohjelmointia), käännettyä verovelvollisuutta ei sovelleta. Kiinteistön lukitus- ja hälytysjärjestelmän ohjelmointia pidetään kuitenkin rakentamispalveluna silloin kun se myydään osana järjestelmän asentamis- ja kokoamispalvelua.\nPuun korjuu (tai esimerkiksi kannonnosto energiatuotantoa varten) ei ole rakentamispalvelua kun taas rakennuspaikan raivaus rakentamista varten on. Rakennuspaikan raivauksella tarkoitetaan tässä yhteydessä itse maaperään kohdistuvaa työtä, ei esimerkiksi pelkästään puiden kaatamista ja pintakasvillisuuden poistoa. Ojitus on rakentamispalvelua, samoin vesiväylän rakentaminen, korjaus ja ruoppaus. Turpeen nosto ei ole rakentamispalvelua. Siirtonurmen asentaminen ei ole rakentamista.\nTien hoito ja ylläpito käsittää usein sekä rakentamispalveluja että muita tien hoitoon liittyviä palveluja. Jos palvelu sisältää pelkästään tien hoitoon sisältyviä palveluja kuten aurausta, hiekoitusta, suolausta, liikennemerkkien vaihtoa ja pensaiden raivausta, ei palvelua pidetä rakentamispalveluna. Rakentamispalvelua sitä vastoin on esimerkiksi tien asfaltointi tai muu peruskorjaus sekä liikenteenohjauslaitteiden asennus-, korjaus- ja purkutyöt.\nTien kunnossapito ja hoito voidaan toteuttaa myös niin sanotun elinkaarimallin avulla AVL 29 §:n 2 momentissa tarkoitettuna kokonaishoitopalveluna. Kokonaishoitopalvelulla tarkoitetaan yleisen tien tai rautatien rakentamis- ja kunnossapitopalvelua, josta saatava vastike määräytyy liikennemäärän tai muun vastaavan tien tai rautatien käyttöä kuvaavan suoritemäärän perusteella. Kokonaishoitopalvelun myyntiä ei pidetä rakentamispalveluna.\nRakentamispalveluun, joka tavallisesti toteutetaan urakka- tai muulla rakentamissopimuksella, sisältyy usein myös ostettuja tai itse toteutettuja muita suoritteita, joita erikseen hankittuna ei pidettäisi rakentamispalveluna. Tämän kokonaispalvelun myyntiin sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta, jos ostaja täyttää säädetyt edellytykset. Siinä tapauksessa, että suoritteet myydään erillään rakentamispalvelusta, niihin ei sovelleta käännettyä verovelvollisuutta. Sopimuksen sisältö määrittää sen, onko palvelu rakentamispalvelua, ei lasku.\nPalveluun sisältyy usein erilaisia suoritteita esimerkiksi silloin, kun LVIS-urakoitsija urakoi pääurakoitsijalle aliurakkana kiinteistön LVIS-saneerauksen. LVIS-urakoitsija joko ostaa urakkaa koskevan suunnittelun tai toteuttaa sen itse. Jos LVIS-urakoitsija ostaa suunnittelupalvelun ulkopuoliselta, ei siihen sovelleta käännettyä verovelvollisuutta, koska suunnittelupalvelut eivät ole käännetyn verovelvollisuuden piirissä. Koko aliurakkaan sovelletaan kuitenkin käännettyä verovelvollisuutta, koska kysymyksessä on rakentamispalvelun myynti. Jos pääurakoitsija teettää itse alihankintana LVIS-suunnitelman, ei siihenkään sovelleta käännettyä verovelvollisuutta.\nPalvelu saattaa koostua erilaisista suoritteista myös esimerkiksi silloin, kun maansiirtourakoitsija tekee pääurakoitsijan kanssa urakkasopimuksen, joka käsittää tontilla olevien maamassojen kaivuun ja niiden poiskuljetuksen. Maansiirtourakoitsija tekee itse kaivuun ja ostaa alihankintana maamassojen poiskuljetuksen. Maansiirtourakoitsijan myymään kokonaispalveluun sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta. Sitä vastoin maamassojen poiskuljetuksesta huolehtivan kuljetusyrittäjän veloitukseen maansiirtourakoitsijalta ei sovelleta käännettyä verovelvollisuutta, koska kuljetuspalvelut eivät ole rakentamispalvelua.\nKäännetty verovelvollisuus koskee vain palvelun myyntiä, ei tavaran myyntiä. Jos rakentamispalveluun sisältyy myös materiaalia, pidetään sitä kuitenkin yhtenä kokonaisuutena ja rakentamispalvelun myyntinä. Käännettyä verovelvollisuutta sovelletaan silloin sekä itse työn että materiaalin ja työssä käytettävien tavaroiden myyntiin.\nEsimerkiksi parkettiliike voi myydä pelkkää tavaraa tai se voi myydä parkettia asennettuna. Parketin myynti sellaisenaan on rakennusmateriaalin, tavaran myyntiä, johon käännettyä verovelvollisuutta ei sovelleta. Parketin myynti asennettuna taas on rakentamispalvelun myyntiä. Rakentamispalvelua on esimerkiksi rakennuselementtien, ovien ja ikkunoiden sekä kiinteistön lukitus- ja hälytysjärjestelmien myynti asennettuna.\nBetonin myyntiä kuljetettuna ja purettuna autosta kohteeseen pidetään tavaran myyntinä. Betonin myyntiä pidetään rakentamispalvelun myyntinä ainoastaan silloin, kun betonin myyjä myös levittää ja/tai tasoittaa betonin, tekee valukallistuksia tai muutoin osallistuu purkamisen jälkeisiin betoniin kohdistuviin rakentamistöihin. Vastaavia periaatteita sovelletaan myös esimerkiksi kevytsoran toimitukseen.\nVaikka tavaran myyntiin sisältyy asennus, voivat olosuhteet olla asennustyön vähäisyyden takia sellaiset, että koko toimitusta pidetään tavaran toimituksena, jolloin käännettyä verovelvollisuutta ei sovelleta. Näin on kyse esimerkiksi jääkaapin, pakastimen tai astianpesukoneen myynnissä, kun myyjä toimittaa ja liittää koneet. Uuni asennetaan yleensä kiinteäksi, joten sen myyntiä asennettuna pidetään rakentamispalveluna. Samoin keittiökalusteiden myyntiä asennettuna pidetään rakentamispalveluna. Jos keittiökoneita asennetaan osana keittiöremonttia esimerkiksi niin, että sama asentaja asentaa kaapit, tasot ja astianpesukoneen, koko palvelua pidetään rakentamispalveluna. Käännetyn verovelvollisuuden soveltamisala on siten laaja.\nJos kodinkoneliike tai muu yhtiö myy samalla sopimuksella paikalleen asennettuna keittiökoneet (esimerkiksi astianpesukoneen, jääkaapin, pakastimen ja uunin), on kyse kokonaistoimituksesta, jossa pääsuorite kuitenkin on tavaran toimitus, ei rakentamispalvelu. Tällaisen kokonaistoimituksen myyntiin ei sovelleta käännettyä verovelvollisuutta. Pelkän uunin myynti asennettuna sen sijaan on rakentamispalvelua.\nBetonin toimittaja myy betonia rakennusliikkeelle työmaalle kuljetettuna. Betoni pumpataan työmaalla rakennusliikkeen osoittamaan valupaikkaan. Betonin toimittaja huolehtii pumpun toiminnasta ja ohjaa puomiston oikeaan kohtaan. Rakennusliikkeen työntekijät levittävät ja tasoittavat betonin, tekevät valukallistukset yms. betonointityöt. Onko betonin toimitus työmaalle purettuna pumppaamalla rakentamispalvelua, jonka myyntiin sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta?\nBetonin myynti ja pumppaus ovat tavaran myyntiä, joka laskutetaan 24 %:n arvonlisäverolla. Käännettyä verovelvollisuutta ei sovelleta. Jos betonin toimittaja osallistuisi betonin levitykseen, tasoittamiseen, täryttämiseen tms., olisi myynti kokonaisuutena rakentamispalvelun myyntiä ja käännettyä verovelvollisuutta sovellettaisiin.\nKuljetusliike myy tavarakuljetuspalvelun betonin toimittajalle. Kuljetusliike kuljettaa betonin pumpulla varustetulla kuljetusautolla. Betonin purku kuljetusautosta tehdään pumppaamalla urakoitsijan osoittamaan paikkaan. Kuljetusliike ei osallistu betonin levitykseen, tasoitukseen tms. Sovelletaanko kuljetuspalvelun myyntiin käännettyä verovelvollisuutta?\nKuljetuspalvelun myyntiin (tavaran kuljetus ja purkaminen) ei sovelleta käännettyä verovelvollisuutta.\nYritys myy elementtejä pääurakoitsijana toimivalle rakennusliikkeelle. Yritys kuljettaa elementit työmaalle ja nostaa ne samalla asennuspaikkaan. Elementtien kuljetusauto on varustettu nosturilla. Itse elementin asennuksen hoitaa muu aliurakoitsija, joka on sopimussuhteessa pääurakoitsijaan. Onko elementtien myynti nostettuna asennuspaikkaan rakentamispalvelun myyntiä?\nElementtien myynti kuljetukseen liittyen nostettuna asennuspaikkaan ei ole rakentamispalvelua. Käännettyä verovelvollisuutta ei sovelleta, kun elementtien asennusta ei tehdä. Kyse on kokonaisuutena tavaran myynnistä.\nTyövoiman vuokrauksessa yritys vuokraa henkilöstöä ja asiakas määrittelee tehtävät, päättää menetelmistä ja on vastuussa valvonnasta. Yritys veloittaa esimerkiksi työhön käytetyn ajan mukaan.\nTyövoiman vuokraukseen rakentamispalveluja varten sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta. Työvoimaa voidaan vuokrata myös niin, että työ on pääasiassa rakentamispalvelua, mutta samaa työvoimaa käytetään myös esimerkiksi rakennustelineiden pystytykseen. Tällöin pääsuorite ratkaisee menettelyn. Sopimuksen sisältö määrittää sen, onko palvelu rakentamispalvelua.\nKatso myös työvoiman vuokrausta koskevat esimerkit 6. ja 7. kohdan 2.5.1. Esimerkkejä pää- ja sivusuoritteesta alta.\nJos myydään sekä tavaraa että palvelua tai myydään kahta erilaista palvelua, joudutaan myös rakennusalan käännettyä verovelvollisuutta sovellettaessa ratkaisemaan, onko kyseessä yksi vai kaksi myyntiä. Liiketoimia ja tilanteita on niin monenlaisia, että on mahdotonta antaa yhtä tyhjentävää vastausta, joka soveltuisi kaikkiin tapauksiin. Tapauskohtaisessa arvioinnissa voidaan käyttää apuna oikeuskäytännössä (Euroopan unionin tuomioistuimen antamat tuomiot ja Suomen oikeuskäytäntö) syntyneitä vastaaviin tilanteisiin liittyviä periaatteita:\nJos myydään sekä tavaraa että palvelua ja palvelun osuudella on palvelun laajuus, kustannus ja kesto huomioon ottaen suurin merkitys, kyseessä on kokonaisuutena palvelun myynti.\nJos kyseessä on objektiivisesti katsottuna taloudellinen kokonaisuus, jonka jakaminen olisi keinotekoista, katsotaan että kyseessä on yksi myynti.\nLaskutustavalla tai hinnoittelulla ei ole merkitystä, kun arvioidaan, onko kyseessä yksi myynti vai useampia myyntejä. Vaikka on yksi hinta, voi olla kaksi erillistä myyntiä tai vaikka on kaksi erillistä hintaa, voi olla vain yksi myynti.\nSillä on merkitystä, mitä asiakkaan tarkoituksena on ostaa, esimerkiksi onko tarkoituksena objektiivisesti tarkasteltuna ostaa yksi palvelu vai kaksi palvelua.\nSeuraavassa on seitsemän esimerkkiä pää- ja sivusuoritteesta.\n1. Yritys, jonka toimialana on viherrakentaminen, on tehnyt urakkasopimuksen piha-alueen rakentamisesta. Urakka käsittää maan kaivamista ja maamassojen siirtämistä, piha-alueen tasauksen ja pengerrykset, pohjatyöt sorastuksineen, sadevesiviemärien asennukset, laattojen ja kiveyksien asennukset, mullan levityksen, nurmikon kylvön ja puiden istutukset. Urakkaan sisältyy myös piha-alueen asfaltointi. Urakkahintaan sisältyvät työn lisäksi käytetyt materiaalit, tarvikkeet ja kuljetukset. Sovelletaanko piha-alueen rakentamista koskevaan kokonaisurakkaan käännettyä verovelvollisuutta? Soveltuuko käännetty verovelvollisuus myös, jos yritys ostaa alihankintana piha-alueen asfaltoinnin?\nJos ostaja myy rakentamispalveluja muutoin kuin satunnaisesti, kuvatun urakan myyntiin sovelletaan kokonaisuudessaan käännettyä verovelvollisuutta, vaikka se sisältää myös nurmikon ja puiden istutukset. Pääsuorite urakassa on piha-alueen rakentaminen, joka on kiinteistöön kohdistuvaa rakentamistyötä. Nurmikon kylvö ja puiden istutukset ovat sivusuoritteita pääsuoritteeseen nähden, samoin käytetyt materiaalit, tarvikkeet ja kuljetukset.\nAlihankkijalta ostettuun pihan asfaltointiin sovelletaan käännettyä arvonlisäverovelvollisuutta, koska kyseessä on kiinteistöön kohdistuva rakentamistyö ja ostaja myy rakentamispalveluja muutoin kuin satunnaisesti.\n2. Urakoitsija vuokraa koneenvuokrausyritykseltä ajoneuvonosturin ja sen kuljettajan rakennustyömaalle päiväksi. Nosturi nostaa työmaalla työmaaparakkeja 4 tuntia ja rakennusmateriaalia sekä tarvikkeita kiinteistön katolle 7 tuntia. Sovelletaanko koneenvuokrausyrityksen koko myyntiin käännettyä verovelvollisuutta?\nKiinteistön rakentamiseen kohdistuvaa työtä voidaan tässä tilanteessa pitää pääsuoritteena ja koko myyntiin voidaan soveltaa käännettyä verovelvollisuutta. Kysymyksessä on kahden rakennusalan toimijan välinen pieni urakka. Käännetyn verovelvollisuuden soveltamisalan on tarkoitus olla laaja, eikä tällaisen urakan jakaminen osiin ole välttämätöntä.\n3. Urakoitsija ostaa vastaavan mestarin työt alihankintana ammatinharjoittajana toimivalta rakennusmestarilta. Sovelletaanko hankintaan käännettyä verovelvollisuutta?\nEi sovelleta. Vastaavan mestarin palveluja pidetään rakentamiseen liittyvänä valvonta-, suunnittelu- ja muuna vastaavana palveluna, eikä käännettyä verovelvollisuutta sovelleta. Jos työ sisältää vähäisessä määrin rakentamispalvelua, pääsuorite ratkaisee menettelyn.\n4. Urakoitsija sopii maanrakennusurakoitsijan kanssa talonrakennustyömaalla tehtävästä kaivuutyöstä. Sopimukseen sisältyy myös kaivetun maa-aineksen poiskuljetus. Laskutus tapahtuu tuntityönä. Suurin osa laskutetusta tuntimäärästä syntyy kaivuutyöstä ja kuljetuksen osuus on vähäinen. Sovelletaanko koko maanrakennusurakoitsijan myymään palveluun käännettyä verovelvollisuutta?\nSovelletaan. Kaivuutyötä voidaan pitää pääsuoritteena, joka ratkaisee menettelyn. Kun maankaivuu on rakentamispalvelua ja ostaja harjoittaa rakentamispalvelujen myyntiä, verovelvollinen on palvelun ostaja.\n5. Urakoitsija ottaa vuokratyövoimaa kahdeksi viikoksi rakennustyömaalle. Työvoimaa käytetään ensimmäisen viikon ajan rakennustelineiden asennukseen ja toisen viikon ajan itse rakennustyöhön, kuten esimerkiksi betonin valamiseen. Urakoitsijan päätoimiala on rakentaminen. Sovelletaanko vuokralaskuun kokonaisuudessaan käännettyä verovelvollisuutta?\nLasku tulee jakaa, jos sopimuksestakaan ei ilmene, että toinen suorituksista olisi sellainen, jota voidaan pitää pääsuoritteena. Telineasennuksen osuus myynnistä veloitetaan avoimella verolla ja muuhun osuuteen sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta.\n6. Kun työvoimaa vuokrataan rakentamispalveluja varten ja työntekijät käyttävät vuokralle ottajalla aikaansa myös muihin töihin kuin rakentamispalveluihin, miltä ajalta työskentelyä tarkastellaan? Laskutusjaksolta? Vuoden ajalta? Koko vuokrakauden ajalta?\nTyöntekijöiden työskentelyä tarkastellaan laskutusjakson ajalta. Pääsuorite laskutusjakson aikana ratkaisee, sovelletaanko käännettyä verovelvollisuutta vai ei.\nRakentamispalvelun ostajan verovelvollisuudesta säädetään AVL 8 c §:ssä.\nKäännetyn verovelvollisuuden soveltaminen edellyttää, että palvelun ostaja on elinkeinonharjoittaja, joka toiminnassaan muutoin kuin satunnaisesti myy säännösten tarkoittamia palveluita (Suomessa tai ulkomailla) tai suorittaa AVL 31 §:n 1 momentin 1 kohdassa tai 33 §:ssä tarkoitettuja kiinteistön luovutuksia (ks. jäljempänä Omaan lukuun rakentaminen ja kiinteistön luovutukset ennen käyttöönottoa). Lisäksi säännöstä sovelletaan, kun ostaja on toinen elinkeinonharjoittaja, joka myy edellä mainitun tyyppiselle elinkeinonharjoittajalle kyseisen palvelun eli ostaja on niin sanottu välimies.\nMyyjän tulee asiaan kuuluvaa huolellisuutta noudattaen selvittää, täyttääkö ostaja nämä edellytykset, jotta myyjä voi toimia oikein. Epäselvissä tapauksissa myyjän tulee pyytää selvitystä ostajalta.\nRakentamispalvelun myyntiin yksityishenkilöille ei sovelleta käännettyä verovelvollisuutta. Rakentamispalvelusta laskutetaan verollisella laskulla myös silloin, kun arvonlisäverollista toimintaa harjoittava yksityishenkilö ostaa rakentamispalvelun yksityiseen kulutukseensa.\nKäännettyä verovelvollisuutta sovelletaan rakennusyritysten välisissä liiketoimissa laajassa merkityksessä. Ostajan toiminnan ei tarvitse olla pääasiallisesti rakennustoimintaa. Käännettyä verovelvollisuutta sovelletaan myös silloin, kun ostaja sivutoimisesti myy kyseisiä palveluja. Esimerkkinä voidaan mainita yritys, jonka pääasiallinen toiminta on rakennusmateriaalin edelleen myyntiä, mutta yrityksen palveluksessa on puuseppiä tai kirvesmiehiä ja se myy myös näiden suorittamia rakentamispalveluita.\nYritys, joka muutoin kuin satunnaisesti myy rakentamispalveluita, on verovelvollinen kaikesta kyseisten palvelujen hankinnasta toimintaansa. Tämä koskee siis myös tilannetta, jossa ostettua palvelua ei myydä edelleen, esimerkiksi rakentamispalvelu kohdistuu ostajan toimistokiinteistöön.\nOstajan pääasiallinen toimiala ja toiminta, rakentamispalvelujen myynnin säännöllisyys sekä palvelusuoritusten määrä ja laajuus vaikuttavat sen arviointiin, onko ostaja elinkeinonharjoittaja, joka muutoin kuin satunnaisesti myy rakentamispalveluja.\nSatunnainen rakentaminen tarkoittaa pääasiassa kertaluonteista, tilapäistä, ei toistuvaa tai vähäistä rakentamista, jota ei ole tarkoitettu jatkuvaksi toiminnaksi.\nSe, milloin rakentamista pidetään satunnaisena, arvioidaan tapauskohtaisesti. Rakentamispalvelujen myynnin prosentuaalinen osuus koko liikevaihdosta tai rakentamispalvelujen myynnin euromäärä esimerkiksi tilikaudessa eivät sellaisenaan ole ratkaisevia tekijöitä. Rakentamispalvelujen myynnin määrä otetaan huomioon yhtenä tekijänä osana kokonaisarviota.\nRakentamispalvelujen säännöllinen myynti\nMaanviljelijä, joka silloin tällöin ja tiettyyn aikaan vuodesta tekee kaivutyötä kaivurillaan ja myy tätä palvelua muille, harjoittaa toimintaa muutoin kuin satunnaisesti, vaikka toiminta olisi hyvinkin vähäistä suhteessa hänen päätoimialaansa. Kun tämä maanviljelijä ostaa rakentamispalvelua, esimerkiksi korjauttaa navettaansa, korjaukseen sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta.\nUseita palveluja rajatun ajan sisällä\nYritys myy kiinteistönhoitopalvelua useille kiinteistönomistajille. Pienet korjauspalvelut sisältyvät kiinteistönhoitosopimuksiin eikä niitä laskuteta erikseen. Myrskyn jälkeen useissa yrityksen hoitamissa kiinteistöissä ilmenee kattovaurioita ja yritys tekee kymmenen sopimusta katonkorjaustöistä, jotka se laskuttaa erikseen kiinteistönomistajilta. Koska yritys ei ole aiemmin myynyt katonkorjauspalvelua eikä työ jatku näiden kymmenen korjaustyön valmistuttua, rakentamispalvelun myynti katsotaan satunnaiseksi eikä käännettyä verovelvollisuutta sovelleta yhtiön ostamiin rakentamispalveluihin.\nYksi pitkäaikainen rakennusprojekti\nKiinteistönomistaja toimii vuokranantajana ja korjauttaa kaikkien vuokra-asuntojensa kylpyhuoneet. Työ on mittava ja sen arvioidaan kestävän kaksi vuotta. Kiinteistönomistaja tilaa kaikki materiaalit rakennusmateriaalia myyvältä yritykseltä, joka ei ole aikaisemmin myynyt rakentamispalveluja. Kiinteistönomistaja sopii yrityksen kanssa, että yritys on projektin vastuuyritys ja voi käyttää aliurakoitsijoita tarpeen mukaan. Yritys hankkii materiaalin ja palvelut ja tarjoaa niitä kiinteistönomistajalle omissa nimissään. Palvelun katsotaan muodostavan rakentamispalvelukokonaisuuden ja sen myyntiä kiinteistönomistajalle ei voida pitää satunnaisena niin kauan kun projekti on kesken. Yrityksen ostamiin rakentamispalveluihin sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta.\nYrityksellä on hotelli ja se harjoittaa majoitustoimintaa. Se rakennuttaa sisaryrityksensä kiinteistölle ja omistukseen hotellin, jossa sisaryritys harjoittaa majoitustoimintaa. Yritys ostaa tarvittavat palvelut ulkopuolisilta. Yritys saa kertakorvauksen kuusi kuukautta kestävästä kokonaisurakasta sisaryritykseltään. Yrityksen katsotaan myyvän rakentamispalvelua vain satunnaisesti, sillä hotellin rakentaminen on yksittäinen tapahtuma. Satunnaisuutta arvioitaessa asiaan vaikuttaa myös se, että uudella hotellilla on liittymäkohta yrityksen päätoimialaan ja konsernin toiminnan laajenemiseen. Yrityksellä ei ole tarkoitusta jatkaa rakennustoimintaa.\nTeollisuusyritys tilaa rakennusyhtiöltä perusparannuksen teollisuuskiinteistöön, josta puolet on sen omassa käytössä ja puolet tytäryhtiön käytössä. Rakennusyhtiö veloittaa rakentamispalveluista tilauksen tehnyttä teollisuusyritystä, joka veloittaa edelleen puolet maksamistaan kustannuksista tytäryhtiöltään. Teollisuusyrityksen ei näiden veloitusten perusteella katsota myyvän rakentamispalveluja muutoin kuin satunnaisesti rakennusprojektin kestosta riippumatta. Rakennusyhtiön veloitukseen ei näin ollen sovelleta käännettyä verovelvollisuutta.\nKeskinäisen kiinteistöyhtiön osakas tilaa rakennusyhtiöltä hallitsemiensa tilojen perusparannustyön. Osakas maksaa rakennusyhtiölle huoneistokohtaisten kulujen lisäksi myös vastuunjakotaulukon perusteella kiinteistöyhtiölle kuuluvia kuluja. Viimeksi mainitut kulut osakas veloittaa edelleen kiinteistöyhtiöltä. Osakkaan ei tällöin katsota myyvän rakentamispalveluja muutoin kuin satunnaisesti, vaikka osakkaalla olisi tällaisia veloituksia useissa eri kohteissa. Hänen ostoihinsa ei siis sovelleta käännettyä verovelvollisuutta.\nYhtiön päätoimialana on tavanomaisten ja jatkuvaluonteisten kiinteistöhuoltopalvelujen myynti. Tämän lisäksi yhtiö myy asiakkailleen erikseen laskutettavia vähäisiä kiinteistöjen korjaustöitä. Yhtiöllä on palkkalistallaan henkilö, jonka palkkakustannukset ovat noin 35.000 euroa vuodessa ja tämä henkilö tekee pääasiassa näitä erikseen laskutettavia korjaustöitä ja vähäisessä määrin muita töitä. Henkilön palkkaaminen korjauspalveluja varten osoittaa, että kiinteistöön kohdistuvien korjaustöiden myynti on säännöllistä ja jatkuvaksi tarkoitettua. Siitä huolimatta, että korjaustöiden osuus koko liikevaihdosta ei ole merkittävä (1-2 %), yhtiön katsotaan myyvän rakentamispalveluja muutoin kuin satunnaisesti.\nEmoyhtiön veloittama hallintopalkkio\nMuuta kuin rakennustoimintaa harjoittavan konsernin emoyhtiö vastaa konsernitasolla hallinnoitaviksi sovituista kustannuksista veloittaen tytäryhtiöiltään näille kuuluvat kustannukset. Muun muassa talous-, henkilöstö- ja muun niin sanotun yleishallinnon sekä viestintä- ja markkinointipalvelujen lisäksi toimitilojen ylläpitopalvelut kuuluvat tällaisiin kustannuksiin. Toimitilojen ylläpitoon liittyvät kiinteistöjen korjauspalvelut ostetaan konsernin ulkopuoliselta taholta. Kun konsernin emoyhtiö veloittaa sille syntyneitä rakentamiskustannuksia tytäryhtiöiltään, emoyhtiön katsotaan myyvän rakentamispalveluja vain satunnaisesti.\nLiikeketjuun kuuluvien liikehuoneistojen remonttikulut\nYhtiö omistaa vähittäiskaupan alalla toimivan liikeketjun. Osa ketjun liikkeistä on vuokrattu ulkopuolisille yrittäjille ja osa liikkeistä on sellaisia, joissa yhtiö itse harjoittaa alan toimintaa. Liiketoimintastrategian mukaisesti kaikissa ketjun liikkeissä tehdään pintaremontointia 5-10 vuoden välein. Liikeketjun omistaja teettää remontin kaikkiin liiketiloihin käyttämällä ulkopuolisia rakennusalan alihankkijoita ja veloittaa sille syntyneet kustannukset yrittäjiltä siltä osin kun kustannukset kohdistuvat yrittäjien vuokrasopimuksen nojalla hallinnoimiin tiloihin. Rakentamispalvelujen myynnin katsotaan liittyvän yhtiön päätoimialaan ja palvelevan ketjun liiketoimintaa. Tietyin väliajoin tapahtuvaa pintaremontin kustannusten edelleen veloitusta pidetään vain satunnaisesti tapahtuvana rakentamispalvelujen myyntinä eikä yhtiö ole verovelvollinen ostamistaan rakentamispalveluista.\nVähäinen huoltopalvelujen myynti\nYhtiö harjoittaa kiinteistön valaistuksenohjausjärjestelmien myyntiä. Myynti koostuu laitetoimituksesta ja ohjelmointi- ja käyttöönottopalveluista. Myynti ei sisällä asennusta. Yhtiö huoltaa ja korjaa myymiään järjestelmiä takuutyönä. Muuta huoltopalvelua se ei tarjoa. Takuutöistä ei veloiteta asiakasta. Jos kuitenkin poikkeuksellisesti takuu ei kata huoltoa tai korjausta asiakkaan oman virheellisen menettelyn takia, työstä laskutetaan asiakasta. Tällaisia myyntejä on määrällisesti vähän ja satunnaisesti. Yhtiön ei katsota myyvän rakentamispalveluja muutoin kuin satunnaisesti.\nMiten pitkältä ajalta ostajan harjoittaman rakentamispalvelujen myynnin satunnaisuutta tarkastellaan?\nJos kyseessä on muu kuin rakennusalan yritys, esimerkiksi alkutuotannon harjoittaja, satunnaisuutta tarkastellaan kuluvalta ja edelliseltä vuodelta. Rakennusalan yrityksen katsotaan olevan muutoin kuin satunnaisesti rakentamispalveluja myyvä välittömästi toiminnan alkamisesta asti.\nMiten menetellään, jos ostajan asema muuttuu kesken toimitilojen rakennusurakan yritysjärjestelyn seurauksena niin, ettei ostajaa enää voida pitää rakentamispalveluja myyvänä (yritys lopettaa rakentamispalvelujen myynnin ja myy jatkossa pelkästään rakennusmateriaaleja)?\nJos yritys on myynyt sekä rakentamispalveluja että rakennusmateriaaleja ja se lopettaa rakentamispalvelujen myymisen, se ei ole enää lopettamisen jälkeen sellainen ostaja, joka muutoin kuin satunnaisesti myy rakentamispalveluja. Tällaiselle ostajalle aseman muuttumisen jälkeen myytyihin rakentamispalveluihin ei enää sovelleta käännettyä arvonlisäverovelvollisuutta. Aseman muuttumishetkellä keskeneräiseen urakkaan voidaan kuitenkin soveltaa loppuun saakka samaa menettelyä kuin alussa, tässä tilanteessa siis käännettyä arvonlisäverovelvollisuutta.\nKun perustajaurakoitsijana toimiva yhtiö on myynyt viimeisen perustajaurakointikohteensa, yhtiön ei enää katsota myyvän rakentamispalveluja muutoin kuin satunnaisesti, jos se ei jatka rakentamispalvelujen myyntiä muulla tavoin. Perustajaurakoitsijalle kuuluvilla takuuvelvoitteilla ja 10-vuotisvastuilla ei ole merkitystä asian arvioinnissa.\nMiten menetellään, jos ostajan asema muuttuu rakennusurakan aikana niin, että ostajasta tulee muutoin kuin satunnaisesti rakentamispalveluja myyvä?\nJos ostajan asema muuttuu rakennusurakan aikana niin, että ostajan edellytykset käännetyn arvonlisäveron soveltamiselle täyttyvät, täytyy käännettyä arvonlisäverovelvollisuutta soveltaa aseman muuttumisen jälkeisiin rakentamispalvelujen ostoihin. Kesken oleva urakka voidaan kuitenkin laskuttaa loppuun soveltaen samaa menettelyä kuin alussa, tässä tapauksessa siis arvonlisäverollisena.\nTuleeko tieto yrityksen kuulumisesta rakennusalan käännetyn arvon-lisäverovelvollisuuden piiriin näkyviin viranomaistietoihin, esim. yritys- ja yhteisötietojärjestelmään?\nToiminimi ei ole arvonlisäverovelvollisten rekisterissä, koska liikevaihto on tilikauden aikana vähemmän kuin 10.000 euroa. Toiminimi myy jonkin verran rakentamispalveluja, mutta kuitenkin säännöllisesti. Jos toiminimi ostaa rakentamispalveluja ulkopuolisilta, sovelletaanko ostoon rakennusalan käännettyä verovelvollisuutta?\nJos ostaja ei ole arvonlisäverovelvollinen liikevaihdon vähäisyyden takia eikä ole hakeutunut vapaaehtoisesti arvonlisäverovelvolliseksi, käännettyä verovelvollisuutta ei sovelleta. Niin sanotun vähäisen liiketoiminnan harjoittajan ei tarvitse rakentamispalvelun oston takia rekisteröityä arvonlisäverovelvolliseksi.\nRakentamispalvelujen käännettyä arvonlisäverovelvollisuutta ei myöskään sovelleta, jos myyjä on vähäisen toiminnan harjoittaja eli liikevaihto tilikauden aikana on enintään 10.000 euroa eikä myyjä ole hakeutunut verovelvolliseksi. Ostajan ei tarvitse suorittaa tällaiselta myyjältä tapahtuvista rakentamispalvelujen ostosta veroa käännetyn verovelvollisuuden perusteella.\nAmmatinharjoittaja, joka myy rakentamispalvelua muutoin kuin satunnaisesti, tilaa omakotitaloonsa sähköasennusta. Minkälaisen laskun sähköurakoitsija laatii?\nKun ammatinharjoittaja ostaa sähköasennuspalvelun yksityistalouteen eikä siis verovelvollisen ominaisuudessa, käännettyä verovelvollisuutta ei sovelleta. Sähköurakoitsija laatii verollisen laskun. Jos osa omakotitalosta olisi ammatinharjoittajan vähennyskelpoisen liiketoiminnan käytössä, käännettyä verovelvollisuutta sovellettaisiin. Tällöin ammatinharjoittaja suorittaisi veron ja hänellä olisi oikeus vähentää se osa verosta, joka kohdistuu liikekäyttöön.\nYritys harjoittaa arvonlisäverotonta vuokraustoimintaa ja myös rakentamispalvelujen myyntiä muutoin kuin satunnaisesti. Yritys korjauttaa verottomassa vuokraustoiminnassa olevaa kiinteistöä. Kuka on verovelvollinen korjauspalvelun myynnistä?\nOstaja on verovelvollinen korjauspalvelun myynnistä. Kun edellytykset täyttyvät, ostaja on verovelvollinen kaikesta rakentamispalvelujen hankinnasta toimintaansa. Koska hankinta liittyy ostajan harjoittamaan verottomaan toimintaan, vähennysoikeutta ei ostajalla ole.\nKäännettyä verovelvollisuutta sovelletaan myös silloin, kun ostaja on elinkeinonharjoittaja, joka rakentaa tai rakennuttaa hallinnassaan olevalle maa-alueelle rakennuksen tai pysyvän rakennelman myyntiä varten (AVL 31 §:n 1 momentin 1 kohta). Kun tällainen omaan lukuun rakentaja ostaa esimerkiksi rakennuksen sähköasennustyöt sähköliikkeeltä, sähköliikkeen lasku rakentajalle on veroton ja rakentaja suorittaa hankinnasta veron käännetyn verovelvollisuuden nojalla. Omaan lukuun rakentaminen on verollista toimintaa ja rakennusliikkeen käännetyn verovelvollisuuden nojalla suorittama vero on rakennusliikkeelle vähennyskelpoinen. Käännetyn verovelvollisuuden käyttöönotto ei muuta rakennusliikkeen oman myynnin verotusta tällaisen kohteen osalta millään tavalla. Rakennusliike suorittaa edelleen arvonlisäveroa rakentamispalvelujen omaan käyttöön ottamista koskevien säännösten perusteella. Oman käytön veron perusteeseen luetaan muiden rakentamisesta aiheutuneiden välittömien ja välillisten kustannusten ohella myös ne alihankkijoilta ostetut palvelut, joihin on sovellettu käännettyä verovelvollisuutta.\nKäännettyä verovelvollisuutta sovelletaan muissakin tilanteissa, kun ostajana on elinkeinonharjoittaja, joka luovuttaa kiinteistön ennen kuin se on otettu käyttöön rakentamispalvelujen suorittamisen jälkeen (AVL 33 §).\nYllä kerrotuissa tilanteissa elinkeinonharjoittajat myyvät kiinteistöjä, eivät rakentamispalveluja. Jos elinkeinonharjoittaja harjoittaa rakennustoimintaa pelkästään edellä kuvatuilla tavoilla, sen toiminta jäisi rakennusalan käännetyn soveltamisalan ulkopuolelle, jos AVL 8c §:ssä ei olisi erikseen mainittu AVL 31 §:n 1 momentin 1 kohtaa ja 33 §:ä.\nMyös perustajaurakoitsijana toimivan rakennusliikkeen tekemiin hankintoihin sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta. Perustajaurakoitsija harjoittaa rakentamispalvelujen myyntiä kun se myy uudisrakentamiseen liittyviä rakentamispalveluja sellaiselle asunto- tai kiinteistöyhtiölle, jossa sillä on määräysvalta urakkasopimusta tehdessä (AVL 31 §:n 1 momentin 2 kohta). Perustajaurakointi on verollista toimintaa ja perustajaurakoitsijalla on oikeus vähentää rakentamispalvelujen käännetyn verovelvollisuuden perusteella ostoistaan suorittamansa verot. Perustajaurakoitsijan oman myynnin verotus ei ole käännetyn verovelvollisuuden käyttöönoton johdosta muuttunut millään tavalla. Perustajaurakoitsija suorittaa myynnistään veron rakentamispalvelujen omaan käyttöön ottamista koskevien säännösten perusteella. Oman käytön veron perusteeseen luetaan muiden rakentamisesta aiheutuneiden välittömien ja välillisten kustannusten ohella myös ne alihankkijoilta ostetut palvelut, joihin on sovellettu käännettyä verovelvollisuutta.\nEdellytyksenä näissäkin tilanteissa on, että ostaja harjoittaa rakentamistoimintaansa muutoin kuin satunnaisesti.\nJotta säännöstä ei voitaisi kiertää, käännettyä verovelvollisuutta sovelletaan myös, kun ei-rakennusalalla toimiva yritys tilapäisesti myy välimiehenä ostamansa rakentamispalvelun edelleen rakennusyritykselle. Jos esimerkiksi yritys, joka ei harjoita rakennustoimintaa, ostaa ja edelleen myy asennustyön rakennusalan yritykselle, sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta molempiin myynteihin.\nValtion katsotaan myyvän rakentamispalvelua satunnaisesti. Käännettyä verovelvollisuutta ei siten sovelleta valtion ostamiin rakentamispalveluihin. Valtion liikelaitokset ja valtion omistamat osakeyhtiöt ovat valtiosta erillisiä verovelvollisia, joten niiden asemaa ostajana tarkastellaan itsenäisesti.\nKuntia tarkastellaan kuntakohtaisesti. Jos yksittäinen kunta tai kuntayhtymä myy rakentamispalvelua ulkopuolisille muutoin kuin satunnaisesti, käännettyä verovelvollisuutta sovelletaan kaikkiin kyseisen kunnan tai kuntayhtymän ostamiin rakentamispalveluihin.\nArvonlisäverolaissa ei ole vaatimuksia sille, että myyjän tulisi harjoittaa tietyntyyppistä toimintaa, jotta käännetty verovelvollisuus soveltuisi. Ratkaisevaa on sen sijaan palvelun laji ja ostajan edellytysten täyttyminen. Käännetty verovelvollisuus soveltuu myös silloin, kun yritys, joka ei normaalisti toimi rakennusalalla, myy kyseisiä palveluja edellytykset täyttävälle ostajalle. Myyjän toimialaluokituksella ei ole merkitystä.\nEsimerkki: Yhtiön päätoimialana on kiinteistön hälytysjärjestelmien myynti. Kun järjestelmät myydään ilman asennusta, kyse ei ole rakentamispalvelun myynnistä. Yhtiö saattaa myöhemmin joissain yksittäisissä tapauksissa joutua korjaamaan myymäänsä järjestelmää. Tällaiset tilanteet ovat kuitenkin harvinaisia eikä yhtiön katsota myyvän näitä huoltopalveluita muutoin kuin satunnaisesti. Kun yhtiö ei harjoita muutakaan rakentamispalvelujen myyntiä, yhtiön tekemiin rakentamispalvelujen ostoihin ei sovelleta käännettyä verovelvollisuutta, vaan yhtiön ostolaskut ovat arvonlisäverollisia. Kuitenkin silloin, kun yhtiö myy tällaisen yksittäisen korjauspalvelun ja ostajana on rakentamispalveluja muutoin kuin satunnaisesti myyvä elinkeinonharjoittaja, tähän yksittäiseen myyntiin sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta ja verovelvollinen on korjauspalvelun ostaja.\nJos myyjä ei ole arvonlisäverovelvollisten rekisterissä sillä perusteella, että myyjän liikevaihto on enintään 10.000 euroa tilikaudessa, käännettyä verovelvollisuutta ei sovelleta. Jos myyjä on silti vapaaehtoisesti hakeutunut rekisteriin, käännettyä verovelvollisuutta sovelletaan.\nUlkomaalaisella tarkoitetaan sellaista elinkeinonharjoittajaa, jonka kotipaikka on ulkomailla. Elinkeinonharjoittajan kotipaikka on hänen liiketoimintansa kotipaikka tai ellei sellaista ole, paikka, jossa hän asuu tai jatkuvasti oleskelee.\nUlkomaisen elinkeinonharjoittajan, jolla ei ole Suomessa kiinteää toimipaikkaa eikä hän ole hakeutunut täällä verovelvolliseksi, Suomessa myymistä tavaroista ja palveluista verovelvollinen on yleensä ostaja.\nUlkomainen myyjä on kuitenkin verovelvollinen muun muassa silloin, kun ostajana on\nulkomaalainen, jolla ei ole Suomessa kiinteää toimipaikkaa ja jota ei ole merkitty arvonlisäverovelvollisten rekisteriin.\nKahden ulkomaisen elinkeinonharjoittajan välisestä rakentamispalvelun myynnistä ostaja on kuitenkin aina verovelvollinen, jos ostaja on sellainen elinkeinonharjoittaja, joka toiminnassaan muutoin kuin satunnaisesti myy rakentamispalvelua. Jos ostaja ei täytä näitä edellytyksiä, myyjä on verovelvollinen ja hän joutuu rekisteröitymään Suomessa arvonlisäverovelvolliseksi.\nSuomalaisen elinkeinonharjoittajan myydessä rakentamispalvelun ulkomaiselle elinkeinonharjoittajalle, joka toiminnassaan muutoin kuin satunnaisesti myy rakentamispalveluja, myyntiin sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta. Tällaisen ulkomaisen ostajan, jolla ei ole Suomessa kiinteää toimipaikkaa ja joka ei ole hakeutunut täällä verovelvolliseksi, on rekisteröidyttävä ilmoituksenantovelvolliseksi.\nUlkomainen elinkeinonharjoittaja, jolla ei ole Suomessa kiinteää toimipaikkaa, voi hakeutua verovelvolliseksi, jos hän harjoittaa täällä tavaroiden tai palvelujen myyntiä. Myös sellainen ulkomainen elinkeinonharjoittaja, joka harjoittaa Suomessa vain rakentamispalvelujen myyntiä, voi halutessaan hakeutua arvonlisäverovelvolliseksi. Tällaisen ulkomaalaisen myyntiin sovelletaan AVL 8 c §:n perusteella käännettyä verovelvollisuutta, jos ostajana on sellainen elinkeinonharjoittaja, joka muutoin kuin satunnaisesti myy rakentamispalveluja. Ulkomainen elinkeinonharjoittaja, joka on hakeutunut arvonlisäverovelvolliseksi, ilmoittaa Verohallinnolle kaikki myynneistä suoritettavat ja ostoista vähennettävät verot. Tällaisella verovelvollisella ei ole oikeutta niin sanottuun ulkomaalaispalautukseen.\nTarkempaa tietoa ulkomaalaisen rekisteröinnistä arvonlisäverovelvolliseksi tai ilmoituksenantovelvolliseksi Suomessa on Verohallinnon ohjeessa Ulkomaalaisen rekisteröinti arvonlisäverovelvolliseksi Suomessa.\nVeron ilmoittamisesta ja maksamisesta on tarkempaa tietoa Oma-aloitteisten verojen täyttöoppaassa sekä Verohallinnon Internet -sivulla Verojen Maksaminen.\nUlkomaisen elinkeinonharjoittajan (U) myydessä Suomessa rakentamispalvelua suomalaiselle elinkeinonharjoittajalle (S) sovelletaan myyntiin käännettyä verovelvollisuutta AVL 9 §:n 1 momentin mukaisesti ja verovelvollinen on suomalainen ostaja riippumatta siitä, myykö ostaja rakentamispalveluja muutoin kuin satunnaisesti.\nSuomalainen elinkeinonharjoittajan (S) myy Suomessa rakentamispalvelua ulkomaiselle elinkeinonharjoittajalle (U), joka ei ole ilmoittautunut tai hakeutunut arvonlisäverovelvolliseksi Suomessa. Myyntiin sovelletaan AVL 8 c §:n mukaista käännettyä verovelvollisuutta, jos ostaja U myy toiminnassaan muutoin kuin satunnaisesti rakentamispalvelua.\nOstaja U rekisteröityy ilmoituksenantovelvolliseksi ja ilmoittaa suoritettavat ja vähennettävät verot tämän ohjeen kohdan Ilmoittaminen mukaisesti. Ostajalla U on oikeus vähentää myyjältä S ostamastaan rakentamispalvelusta ilmoittamansa vero vähennysoikeuden yleisten edellytysten mukaisesti.\nKoska ilmoittaminen koskee rakentamispalvelujen ostoja, ostaja voi ilmoittaa vähennettävissä veroissa vain kyseisen rakentamispalvelun ostosta ilmoittamansa veron. Muihin Suomessa tehtyihin hankintoihin sisältyvät verot ulkomainen ostaja voi saada ns. ulkomaalaispalautuksena, jos palautuksen edellytykset muutoin ovat olemassa.\nUlkomainen elinkeinonharjoittaja (U1) myy Suomessa rakentamispalvelua toiselle ulkomaiselle elinkeinonharjoittajalle (U2). Kumpikaan ei ole ilmoittautunut tai hakeutunut arvonlisäverovelvolliseksi Suomessa. Myyntiin sovelletaan AVL 9 §:n 1 ja 3 momentin mukaista käännettyä verovelvollisuutta, jos ostaja U2 toiminnassaan muutoin kuin satunnaisesti myy rakentamispalvelua.\nMyyjä U1 ei ole velvollinen rekisteröitymään arvonlisäverovelvolliseksi Suomessa.\nOstaja U2 rekisteröityy ilmoituksenantovelvolliseksi ja ilmoittaa suoritettavat ja vähennettävät verot tämän ohjeen kohdan Ilmoittaminen mukaisesti. Ostajalla on oikeus vähentää myyjältä U1 ostamastaan rakentamispalvelusta ilmoittamansa vero vähennysoikeuden yleisten edellytysten mukaisesti.\nMuihin Suomessa tehtyihin hankintoihin sisältyvät verot ulkomaalainen ostaja U2 saa ns. ulkomaalaispalautuksena, jos palautuksen edellytykset muutoin ovat olemassa.\nMyyjä U1 saa palautuksena rakentamispalvelun myyntiin liittyviin hankintoihin sisältyvät arvonlisäveroverot ns. ulkomaalaispalautuksena, jos palautuksen edellytykset muutoin ovat olemassa.\nTarkempaa tietoa ulkomaalaispalautuksista on Verohallinnon ohjeissa Arvonlisäveron palauttaminen toiseen EU-maahan sijoittautuneelle elinkeinonharjoittajalle ja Arvonlisäveron palauttaminen EU:n ulkopuolelle sijoittautuneelle elinkeinonharjoittajalle.\nKun kyse on rakentamispalvelun myynnistä, myyjällä on laskunantovelvollisuus, vaikka ostaja on velvollinen suorittamaan ja ilmoittamaan myynnin veron. Myyjän on asiaankuuluvaa huolellisuutta noudattaen selvitettävä, täyttääkö ostaja kohdassa Ostajan ja myyjän asema mainitut edellytykset.\nJos rakentamispalvelun myyntiin sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta, myyjä antaa ostajalle laskun, joka sisältää yleiset laskumerkinnät. Laskuun ei kuitenkaan merkitä verokantaa eikä veron määrää. Laskussa tulee olla lisäksi ostajan arvonlisäverotunniste (suomalaisella ostajalla Y-tunnus) ja merkintä: ”Käännetty verovelvollisuus”. Verohallinto suosittaa merkitsemään laskuun lisäksi esimerkiksi viittauksen AVL 8 c §:ään tai Euroopan yhteisöjen neuvoston direktiivin 2006/112/EY artiklaan 199.\nJos lasku on virheellinen esimerkiksi siten, että myyjä on merkinnyt laskuun veron määrän ja verokannan, myyjän on annettava ostajalle uusi lasku, jossa on viittaus alkuperäiseen laskuun.\nJos esimerkiksi yhtiön laskutusjärjestelmästä johtuen myyntilaskuun tulostuu automaattisesti merkintä ”alv 0 %” silloin, kun arvonlisäveroa ei laskuteta, uutta laskua ei tarvitse pyytää. Edellytyksenä on, että siinä on muut arvonlisäverolain vaatimat laskumerkinnät ja viittaus käännetyn verovelvollisuuden soveltamiseen.\nRakentamispalvelujen ostajalta laskutetut matka- ja majoituskustannukset ovat osa veron perustetta. Kun pääsuoritteen myyntiin sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta, käännetty verovelvollisuus soveltuu myös matka- ja majoituskustannusveloituksiin.\nTarkempaa tietoa laskua koskevista yleisistä vaatimuksista on Verohallinnon ohjeessa Laskutusvaatimukset arvonlisäverotuksessa.\nVeroilmoituksessa on erilliset kohdat rakentamispalvelun käännetyn verovelvollisuuden osalta sekä palvelun myynnille että ostolle.\nMyyjä ilmoittaa kohdassa Rakentamispalvelun ja metalliromun myynnit (käännetty verovelvollisuus) myymiensä käännetyn verovelvollisuuden alaisten rakentamispalvelujen yhteismäärän.\nOstaja ilmoittaa kohdassa Rakentamispalvelun ja metalliromun ostot (käännetty verovelvollisuus) ostamiensa käännetyn verovelvollisuuden alaisten rakentamispalvelujen yhteismäärän. Ostaja laskee suoritettavan veron 24 % verokannan mukaan ja ilmoittaa sen kohdassa Vero rakentamispalvelun ja metalliromun ostoista (käännetty verovelvollisuus). Siltä osin kuin ostot ovat vähennyskelpoisia, ostaja ilmoittaa veron kohdassa Verokauden vähennettävä vero.\nRakentamispalveluja koskevissa kohdissa ilmoitetaan kaikki käännetyn verovelvollisuuden alaiset rakentamispalvelujen ja rakentamispalveluja varten tehdyt työvoiman vuokrauspalvelujen ostot. Myös elinkeinonharjoittaja, joka ei itse harjoita rakentamispalvelujen myyntiä, ilmoittaa näissä kohdissa ulkomaalaisilta tehdyt Suomessa sijaitsevaan kiinteistöön kohdistuvat rakentamispalvelujen ostot, joista hän ostajana suorittaa veron AVL 9 §:n nojalla.\nOstajalla on oikeus vähentää arvonlisävero, jonka hän on velvollinen suorittamaan käännetyn verovelvollisuuden perusteella, jos vähennysoikeuden yleiset edellytykset täyttyvät ja ostaja on täyttänyt AVL 162 §:ssä säädetyn ilmoitusvelvollisuutensa. Vähennysoikeudesta säädetään AVL 10 luvussa.\nPalvelun myyjä saa vähentää hankintoihinsa sisältyvät arvonlisäverot normaaliin tapaan, vaikka ostaja on palvelun myynnistä verovelvollinen.\nRakennusalan käännetty verovelvollisuus saattaa aliurakoitsijoiden kohdalla johtaa käytännössä siihen, että verokauden vähennettävät arvonlisäverot ovat suuremmat kuin myynnistä suoritettavat arvonlisäverot. Verokauden negatiivinen arvonlisävero palautetaan viivytyksettä, jos veroja ei ole maksamatta, eikä palauttamiselle ole muita esteitä. Jos yrityksellä on erääntyneitä työnantajasuorituksia ja muita veroilmoituksella ilmoitettavia veroja, käytetään negatiivinen arvonlisävero näiden maksuun ja mahdollinen erotus palautetaan aliurakoitsijalle.\nKäsittelyä odottava negatiivinen veroilmoitus luetaan asiakkaan hyväksi heti. Todistuksen verojen maksamisesta voi tilata vero.fi/asiointiverkossa –sivulla, mikäli yrityksellä ei ole ilmoituspuutteita ja negatiivinen vero riittää kattamaan verovelan määrän.\nSivu on viimeksi päivitetty 13.10.2020.


Vaate- ja kenkäkeräys asunnottomille - Tallink & Silja Line\nCargon lahjoitus asunnottomille\nCargon lahjoitus asunnottomille\nVaatteita ja kenkiä asunnottomille\nTallink Silja Cargo lahjoitti yhdessä HTG:n eli Tallink Silja Oy:n ahtausalan palveluita tuottavan sisaryrityksen kanssa ylimääräiseksi jääneitä vaatteita ja kenkiä Hietaniemenkadun palvelukeskukseen, joka tarjoaa palveluita asunnottomille helsinkiläisille.\nPienikin apu voi olla tarpeellinen.\nArtikkeli on julkaistu 8.2.2021.\nMikä on toiselle ylimääräistä, voi olla aarre toiselle\nTallink Silja Cargon eli rahtiosaston tiloissa tehtiin tammikuussa 2021 talvisiivousta, jonka yhteydessä varastoista löytyi ylimääräiseksi jäänyttä tavaraa. Siivouksen yhteydessä varastojen kätköistä löytyi hyväkuntoisia housuja, hanskoja ja kenkiä, jotka olivat jääneet tarpeettomiksi ja haluttiin lahjoittaa hyväntekeväisyyteen. Lahjoituskasseihin saatiin kerättyä yhteensä 25 paria sekä kesä- että talvikenkiä, 15 housuparia ja 10 paria hanskoja.\nSopiva lahjoituskohde löytyi pian, sillä ylimääräisiä vaatteita oli lahjoitettu Cargosta aiemminkin. Lahjoitetut vaatteet ja kengät toimitettiin Hietaniemenkadun palvelukeskukseen, jossa ne jaetaan asunnottomille helsinkiläisille. Mukana lahjoittamassa olivat Miikka Kälvinmäki Tallink Silja Cargosta ja Micael Lindqvist HTG:stä. Lahjoitetut vaatteet ja kengät tulevat todella tarpeeseen, ja Helsingin kaupungin henkilökunta oli lahjoituksesta erittäin kiitollinen. Vastuullisuus on tärkeä osa Tallink Siljan toimintaa ja myös haastavina aikoina hyvää halutaan tehdä aina kun mahdollista.\n”Tämä oli jo toinen kerta, kun veimme ylimääräiseksi jääneitä kenkiä ja hanskoja Hietaniemenkadun palvelukeskukselle. Valitsimme lahjoituskohteen itse, ja meille oli tärkeää tehdä lahjoitus paikkaan, jossa varusteet tulisivat tarpeeseen. Helsingin kaupungin henkilökunta tuli aidosti onnelliseksi lahjoituksesta. Toivotimme lahjoituksen yhteydessä heille paljon tsemppiä talven haasteisiin sekä vallitsevaan koronatilanteeseen”, kertoo Miikka Kälvinmäki Tallink Silja Cargosta.\nTallink Silja Cargo eli rahtiosasto kuljettaa rahtiyksiköitä sekä Tallinkin että Silja Linen suurilla matkustaja- ja rahtialuksilla Suomen, Viron, Ruotsin ja Latvian välillä. Laivoilla kuljetetaan rekkoja, irtoperiä, kontteja, työkoneita ja uusia henkilöautoja. Työntekijät Tallink Silja Cargossa toimivat linkkinä laivojen ja maatoimintojen välillä ja mahdollistavat liikenteen sujuvuuden satama-alueella, rahtiyksiköiden lähtöselvityksen sekä tehokkaat lastaus- ja purkutoiminnot. Tallink Silja Cargo toimii kolmessa Helsingin sataman toimipisteessä sekä Turun satamassa.\nRahdissa työvaatteiden tulee olla kestäviä ja laadukkaita, sillä satama-alueella työskennellään pääasiassa ulkona hyvin vaihtelevissa sääolosuhteissa. Rahdin työntekijöiden tulee käyttää satama-alueella toimiessa turvakenkiä ja huomiovaatteita. Työasuun kuuluvat myös joko talvi- tai kesäkengät, turvaliivi tai huomiotakki, kuori- tai talvitakki sekä kesä- tai talvihousut. Hanskoja on luonnollisesti myös joka säälle, unohtamatta tietenkään sadevarusteita ja kumisaappaita.\nKodittomille yösija ja muita tärkeitä palveluita\nLahjoitetut vaatteet ja kengät pääsevät käyttöön Hietaniemenkadun palvelukeskuksen kautta, joka tarjoaa sekä erilaisia palveluita että yösijan asunnottomille helsinkiläisille. Asumispäivystys tarjoaa petipaikan, ja palvelukeskuksessa tarjotaan lisäksi esimerkiksi terveyspalveluita, sosiaaliohjausta, edullista ruokaa ruokalassa, pesulapalveluita, tietokoneen käyttömahdollisuus sekä suihku- ja saunatilat. Palvelukeskuksen palvelujen piiriin voi hakeutua ilman maksusitoumusta tai lähetettä.\n”Palvelukeskuksen asiakkaat voivat jättää omia vaatteitaan pestäväksi ja pyytää tarvitsemiaan vaatteita käyttöön pesulasta. Monesti asiakkaan päällä oleva vaatekerta voi olla se ainoa, joten lahjoitusvaatteista heille saadaan annettua puhtaat vaatteet käyttöön kun omat vaatteet ovat pesulassa. Kaikki pesulaa käyttävät asiakkaat eivät välttämättä yövy asumispäivystyksessä, mutta voivat silti päivisin hyödyntää keskuksen palveluita. Kuuntelemme asiakkaiden toiveita ja pyrimme aina löytämään sopivia ja mieluisia vaatteita heille mahdollisuuksien mukaan”, kertoo Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveystoimen sosiaaliohjaaja Minna Huovinen.\nKuka tahansa voi lahjoittaa vaatteita palvelukeskukseen, mutta ennen lahjoitusta on hyvä tarkistaa onko vaatteille juuri sillä hetkellä tarvetta, sillä keskuksen varastointimahdollisuudet ovat rajalliset.\n”Enemmistö asiakkaista on miehiä, joten miesten vaatteille on yleensä suurempi tarve. Alusvaatteista ja sukista on aina pulaa ja niitä tarvitaan jatkuvasti, joten myös käytettyjä, hyväkuntoisia ja ehjiä sukkia tai alusvaatteita voi lahjoittaa. Lisäksi kenkiä kaipaillaan usein. Vaikka palvelukeskuksen asiakkaat ovat asunnottomia, haluavat he kuitenkin pukeutua siististi ja tämän ajan mukaisesti”, jatkaa Huovinen.\nTallink Silja kannustaa myös muita tämänkaltaisiin vastuullisuustekoihin. Yhdessä voimme auttaa enemmän ja pienikin apu voi olla jollekin suurta!\nLisätietoa palvelukeskuksen asumispäivystyksestä


Listablogi: Irti radiorytmistä\nVäärään suuntaan otti ihan oikean suunnan Radio Monitorin listalla debytoidessaan eilen 16:ntena. Jenni Vartiainen näyttää olevan viimeinen Suuri Erehtymätön radiolistaamme viime vuosina itsestäänselvästi hallinneista kotimaisista suosikeista. Haloo Helsinki! floppasi Oh No Let’s Go -sinkullaan, ja Juha Tapion mainetta tahrii Vain elämää -biisien huono vastaanotto – Vartiainenhan ylsi kakkoseksi Keinullaan.\nHaloo ja Tapio ovat toki sittemmin palanneet ruotuun ja löytyvät kumpikin tuoreimmasta kärkiviisikosta, mutta on jotenkin huojentavaa tietää, ettei heiltäkään ihan mitä tahansa oteta rotaatioon. Eikä jokaisen sinkun edes tarvitse olla radioiden mieleen, välillä voi saada pakit eikä kestosuosikin asema silti horju – sen tietävät ainakin Antti Tuisku, Cheek ja JVG.\nAhkerasti uutta tavaraa pukannut JVG tosin on nyt ajanut musiikkipäälliköt vaikeiden valintojen eteen. Jotkut roikkuvat yhä alkusyksyn jättihitissä Älä jätä roikkuu, toisia miellyttää Vesala-yhteistyö Hombre, ja nyt kun striimiykkönen Popkorni näyttäisi vihdoin erottuvan kilpailijoistaan (nousua 30–21), niin tarjolle tulee megakollaboraatio Texas (uutuus 37:ntenä). Popkorni saa pisteitä vain viideltä asemalta, mutta Texasiin tarttui heti kymmenen.\nLähettänyt Timo klo 10.48\nAnonyymi 10. helmikuuta 2018 klo 14.45\nNäitkäkin kiinnostavmpaq olisi tietää tekikö E-rotic paluun suomen listoille.. tarkoitan digital songs listaa.?\nTimo 10. helmikuuta 2018 klo 15.59\nEi ole E-roticia näkynyt, vaikka paluunsa toki on tervetullut.\nAnonyymi 10. helmikuuta 2018 klo 16.39\nE-rotic on juuri tällä hetkellä iTunesissa sijalla 10, joten ensi viikolla tilanne saattaa muuttua, jos kappale jatkaa nousuaan. Todellinen yllätys ainakin minulle tuo päiväsijoitus, vaikka siihen ei nykyisin paljon vaadita. En edes tiennyt E-roticin tekevän uutta musiikkia.\nAnonyymi 10. helmikuuta 2018 klo 19.23\nE-rotic jatkaa nousua itunes listalla, nyt kuudentena! :o . Jos meno jatkuu näin on mielenkiintoista nähdä kuinka korkealla uusi sinkku debytoi... :O


Jäsenen nemola uusimmat tuotokset | Keskustelu - MitsubishiClubFinland.com\nJäsenen nemola uusimmat tuotokset\nYritin kartoittaa eroja manuaali- ja automaatttivaihteisen voimansiirroissa (siis vaihdelaatikon lisäksi) tässä nykyisessä mallisukupolvessa (faceliftissä taisi muuttua vain automaattivaihteisto ja tulla lisäksi alamäkihidastin ja off road -ajotilat). Ja erot koskien vain malleja Super Select II...\nEi kielto, mutta tuon 2021 Isuzu D-Maxin käyttöohjeessa lukee kuitenkin "Käytä kuivalla, pitävällä tiellä aina takavetoa."\nNo tuossa esim. 2021 Isuzu D-Max 8 minuutin jälkeen: Toki voi käyttää pitävälläkin pinnalla, jos ajaa suoraan ja kaikki renkaat ovat samanlaisia kooltaan ja kunnoltaan.\nVaikka lähes tämä kuluva vuosituhat on tullut ajeltua pelkästään nelivetoisilla, niin pickupit ovat jääneet kokematta. Siksi olikin uteliaisuudesta perehtyessä yllätys, että uusi L200 on ilmeisesti jopa ainoa o_O luokassaan uutena Suomessa nykyisin myytävä malli, jossa on keskitasauspyörästö ja...\nKokemuksia Pirelli Scorpion AT+ -renkaasta?\nSinänsä kiinnostava rengas, mutta ikävä kyllä odotellessa kapeampia rengaskokoja, joita kyllä löytyy edeltäjässä Scorpion ATR:ssä.\nVähän voi olla epävarmaa todistella katsastuksessa tehdyksi huoltokirjamerkinnällä. Ehkä riittää, ehkä ei. Minä sain huollosta A4:n ja siinä oli mm. auton tiedot, kampanjan tiedot (koodikin), liikkeen leima ja allekirjoitus.


Bangkokissa tulitettu - yksi kuollut, useita sairaalaan - Ulkomaat - Uutiset - MTV.fi\nBangkokissa tulitettu - yksi kuollut, useita sairaalaan\nUlkomaat Julkaistu 13.05.2010 16:01 (Päivitetty 19.05.2010 15:34)\n. (Kuva: EPA) MTV3 / EPA\nThaimaassa on Bangkokin mielenosoitusalueen läheltä kuultu räjähdys ja tulitusta. Sairaalalähteiden mukaan useita ihmisiä on viety sairaalaan. Ainakin yhden ihmisen kerrotaan kuolleen.\nThaimaan viestimet kertovat lisäksi, että punapaitaisten mielenosoittajien johtajiin kuuluva kenraali on haavoittunut vakavasti tulituksessa. Opposition riveihin loikannut kenraali haavoittui epäselvissä olosuhteissa Bangkokin keskustassa alueella, missä mielenosoittajat pitävät leiriään. Ampujasta ei ole tietoa.\nArmeija kertoi aiemmin aikovansa eristää hallitusta vastustavien mielenosoittajien leirin panssaroiduilla ajoneuvoilla. Kaikki alueelle johtavat tiet suljetaan, minkä lisäksi alueen liiketiloja on kehotettu sulkemaan ovensa.\nMielenosoittajien johtaja on kehottanut puolestaan tukijoitaan kokoontumaan ajoneuvojen ympärille, jottei väkijoukkojen hajottaminen onnistuisi.\nTilanne Thaimaassa kiristyi jälleen, kun rauhanneuvottelut mielenosoittajien ja hallituksen välillä katkesivat. Maan pääministeri on pistänyt suunnitelmat uusista vaaleista jäihin, kunnes mielenosoitukset päättyvät.\nKatso Risto Puolimatkan juttu\nPuoli miljoonaa saapui kuulemaan paavia Portugalissa Brittiministerien palkkoja leikataan\nMahtava voitto! Petra Olli eteni MM-finaaliin viime hetkellä


Tric ´n Brindle: maaliskuuta 2016\nLähettänyt Jenni Ronkainen klo 12:28 Ei kommentteja:\nLähettänyt Jenni Ronkainen klo 20:54 Ei kommentteja:\nTänään käynnistyi pitkän tauon jälkeen meilläkin hakukausi tälle vuodelle. Pääsimme mukaan tavoitteellisesti treenaavaan porukkaan, jossa toivon mukaan osataan avustaa meitä rullailmaisussa eteenpäin!\nEdellinen hakutreeni meillä oli viime syksynä ennen lumien tuloa. Silloin kokeiltiin välillä rullan hakua, välillä taas suorapalkkausta ruualla heti kun koira löysi maalimiehen. Nyt päätettiin kokeilla alusta asti rullan kanssa. Teimme Kaidalle ekalla kierroksella kaksi helppoa pistoa. Maalimies oli n. 20 m päässä kyykyssä näkösällä. Hieman jännittyneenä lähetin Kaidan pistolle ja yllätyksekseni se hoksasi hyvinkin nopeasti napata maalimiehellä olleen irtorullan ja kirmasi sen kanssa luokseni. Rulla talteen, koiran nokka uudestaan piston suuntaan,liina kiinni ja samalla käsky "näytä". Kaida ampaisi taas matkaan ja juoksi suoraan maalimiehelle, missä odotti ruokapalkka. Näköjään koiralle jotain on jäänyt muistiin viime vuoden treenistä :) Toiselle pistolle keskilinjan toiselle puolen Kaida lähti taas vauhdilla, mutta rullan otettuaan se alkoi epäröidä: maalimiehenä oli tällä kertaa tummiin pukeutunut mies ja jostain syystä se jänskätti Kaidaa että se aluksi pudotti rullan ja kävi nuuhkimassa lähintä mäntyä. Maalimies sai kuitenkin houkuteltua koiran uudelleen rullalle ja nyt Kaida toikin sen kiltisti luokseni. Näytölle se lähti varmemmin ja maalimiehen tarjoamat herkut katosivat nopeasti parempiin suihin.\nToinen kierros tehtiin samalla kaavalla. Nyt rullan tuonti oli varmempaa ja rullan luovutettuaan Kaida kääntyi itsekin jo valmiiksi oikeaan suuntaan näyttöä varten. Miespuolinenkaan maalimies ei enää hetkauttanut, etenkään kun namien jälkeen häneltä löytyi vielä Kaidan lempipallo jolla sai leikkiä ;) Oikein hyvä aloitus siis hakuilulle, mukava nähdä että tauon aikana koiralla on palaset loksahdelleen paikalleen ja se tietää mistä hommassa on kyse! Hakutreeni tehtiin lähellä ampumarataa ja treenien päätyttyä jäin vielä Kaidan kanssa lenkkeilemään samalle alueelle. Ekoihin isoihin pamauksiin Kaida reagoi hieman pöhisemällä, mutta parit nakinpalat saatuaan se ei enää välittänyt läheltä kuuluvista laukauksista. Kieltämättä lenkin aikana melkein omistaja säpsyi paukkuja, koira ei :D\nIllasta oli sitten ohjelmassa vielä pk-seuran hallivuoro. Nuuttikin hinkui mukaan, joten se pääsi tekemään rallytokoliikkeitä ja paria agilityestettä, se kun tykkää juosta putkea, pujottelukeppejä ja puomia pitkin. Nuutin kanssa ei ole varsinaisesti treenattu agilityä koskaan ja nuo omat "bravuurinsakin" se on opetellut melkeinpä omatoimisesti: joskus hallilla irti ollessaan muun treenin lomassa se lähti itse juoksemaan putkia läpi. No, tokihan senioriakin aktivoidaan kun se kerran itse sitä haluaa!\nKaidan kanssa tehtiin etenkin tottiksen nouto- ja hyppyliikkeitä. Niistä löytyy videomateriaalia\ntreenivideo-sivulta. Noudot eivät vielä ole kovin hiottuja, joten toivon vain rakentavaa kritiikkiä ;) Meillä on vielä paljon hiottavaa ennen kuin ollaan kisakunnossa tottiksenkaan osalta, mutta kivaa edistymistä talven aikana hallitreeneissä on kuitenkin saatu aikaan :) Pitkien seuraamiskaavioiden yms sijaan koetan nyt malttaa pitää treenit lyhyinä ja keskittyä etenkin hyvän vireen ja kontaktin säilymiseen alusta loppuun.\nLähettänyt Jenni Ronkainen klo 15:24 Ei kommentteja:


Venäjällä pahoinpidellyksi meikattujen naisten kuvat leviävät somessa – Aktivistit haluavat kriminalisoida perheväkivallan | Yle Uutiset | yle.fi\n26.7.2019Päivitetty 26.7.2019 18:51\nMoskovassa järjestettiin mielenosoitus ihmisoikeuksien puolesta 13. heinäkuuta 2019.Mikhail Tereshchenko / TASS / AOP\nTuhannet venäläisnaiset ovat julkaisseet sosiaalisessa mediassa kuvia, joissa naisia on meikattu näyttämään väkivallan uhreilta.\nKuvissa maskeeratuista haavoista vuotaa tekoverta ja kasvoihin on maalattu näyttäviä mustelmia.\nSosiaalisen median julkaisut linkittävät adressiin (siirryt toiseen palveluun), jossa vaaditaan uutta perheväkivaltalakia. Sen on allekirjoittanut yli 610 000 ihmistä.\nKampanjan järjestäjät Alena Popova ja Alexandra Mitroshina kehottavat naisia jakamaan kuvia sosiaalisessa mediassa aihetunnisteella "En halunnut kuolla" (#янехотелаумирать). Aihetunniste on avainsana, joka yhdistää sosiaalisen median julkaisut yhteen.\nMitroshina on some-julkaisuissaan viitatannut Olga Sadykova nimiseen venäläisnaiseen, jonka on uutisoitu joutuneen oman aviomiehensä surmaamaksi. Omaisten mukaan rikos tapahtui naisen 8-vuotiaan lapsen edessä.\nHeinäkuussa kuollut Sadykova oli aiemmin ilmoittanut aviomiehestään poliisille, kertoo Britannian yleisradioyhtiö BBC (siirryt toiseen palveluun).\n– Olga olisi elossa, jos meillä olisi perheväkivaltalaki, Mitroshina sanoo.\nVenäjän lainsäädäntö ei määrittele kotiväkivaltaa rikkomukseksi eikä lähestymiskiellon hakeminen väkivaltaiselle kumppanille ole mahdollista.\nVenäjällä hyväksyttiin vuonna 2017 laki, joka poisti kotiväkivallan rikoslaista. Oman perheenjäsenen pahoinpitelystä voi selvitä sakoilla, jos tekoa ei toista vuoden sisällä.\nLakimuutosta vastustaneiden mukaan muutos nakersi naisten suojaa väkivaltaa vastaan. Kannattajien mukaan tarkoituksena oli vähentää valtion mahdollisuutta puuttua "perheen sisäisiin asioihin", kuten oman lapsen kurinpitoon.\nJoka viides venäläinen nainen kokenut väkivaltaa kotona\nVuosittain yli 16 miljoonaa naista Venäjällä kärsii kotona tapahtuvasta väkivallasta, arvioi lakimuutosta ajava verkkosivusto (siirryt toiseen palveluun).\nVenäjän sisäministeriön vuoden 2008 arvion mukaan jopa 40 prosenttia kaikista vakavista väkivaltarikoksista tehdään perhepiirissä. Venäjällä ei ole virallista, yhtenäistä tietokantaa kotiväkivallan uhreista, kertoo ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watchin raportti vuodelta 2018 (siirryt toiseen palveluun).\nRaportin mukaan ainakin joka viides venäläinen nainen on kokenut fyysistä väkivaltaa kumppaninsa tai aviomiehensä toimesta elämänsä aikana. On kolme kertaa todennäköisempää joutua perheenjäsenen kuin tuntemattoman henkilön väkivallan kohteeksi, raportti kertoo.\nValtaosa uhreista ei ilmoita tapauksesta eteenpäin ja vain noin kolme prosenttia väkivallanteoista päätyy oikeuteen saakka. Yksi syy tähän on se, että monesti todisteiden kerääminen jää uhrin omalle vastuulle, eikä oikeusapua ole saatavilla. Nämä epäkohdat lakimuutosta ajavat haluaisivat muuttaa (siirryt toiseen palveluun).\nЭти женщины во главе с Александрой Митрошиной дают мне надежду на то, что флешмоб #янехотелаумирать поможет в рассмотрении проекта закона о домашнем насилии. Я верю, что мы сможем.🤞🏼 pic.twitter.com/8d4Ia9Z5A9\n— Лань Лесь (@olesya_cumber) 21. heinäkuuta 2019\nPerheväkivallan kriminalisoimisen puolesta kampanjoiva Alena Popova kertoo BBC:n haastattelussa (siirryt toiseen palveluun) aluksi epäröineensä sitä, onko Instagram sopiva väylä väkivallan uhrien oikeuksien ajamiselle.\nPopovan mukaan kampanjaan osallistuneet ovat saaneet paljon negatiivista palautetta, mutta itse viesti on mennyt läpi – lakialoite otetaan nyt käsittelyyn tosissaan.\nYleinen mielipide lakimuutoksen kannalla\nJoulukuussa ajatushautomo Public Opinion Foundation kertoi, että 55 prosenttia venäläisistä ajatteli, että kotiväkivaltaa pitäisi käsitellä rikoksena. Yksi neljästä kannatti vuoden 2017 lakimuutosta.\nVenäjän oikeusministeriö on uutistoimisto Reutersin mukaan kommentoinut aihetta. Vaikka kotiväkivallan kieltävää lakia ei ole, väkivallanteot voivat täyttää ministeriön mukaan muiden rangaistavien tekojen kriteerit, kuten kidutuksen ja ruumiinvammojen tuottamuksen.\nKampanjan julkaisun jälkeen parlamentin ylähuoneen puhemies Valentina Matvijenko sanoi, että lainsäätäjät etsivät keinoja kotiväkivallan uhrien suojelun parantamiseksi, paikallinen media kertoo uutistoimisto Reutersin mukaan.\nPopovan mukaan tämä herättää henkiin toiveet siitä, että viisi vuotta kampanjoitu lakialoite voitaisiin vielä ottaa käyttöön.\nKolmen teini-ikäisen sisaruksen murhaoikeudenkäynti on herättänyt kiivasta keskustelua kotiväkivallasta Venäjällä. Siskoksia syytetään isänsä murhasta. Heidän kerrotaan kärsineen vuosien ajan (siirryt toiseen palveluun) fyysisestä ja seksuaalisesta väkivallasta.\nPopovan ja Mitroshinan Instagramissa jakamat kuvat ovat saaneet lähes puoli miljoonaa tykkäystä. Julkaisuisssa viitataan rikoksiin, jotka aktivistien mukaan olisi ollut mahdollista estää paremmalla lainsäädännöllä\n– Khachaturian siskojen tapausta ei olisi olemassa, jos valtio olisi puuttunut tilanteeseen ajoissa ja antanut suojelumääräyksen, Popova kirjoitti uutistoimisto Reutersin mukaan.


2016 Kortteli 14 rakennuspaikka 5. Tenon Osman ranta-asemakaavan muutos. Kortteli 14 rakennuspaikka 5 KAAVASELOSTUS - PDF\nDownload "2016 Kortteli 14 rakennuspaikka 5. Tenon Osman ranta-asemakaavan muutos. Kortteli 14 rakennuspaikka 5 KAAVASELOSTUS"\n1 Utsjoki Tenon Osman ranta-asemakaavan muutos Kortteli 14 rakennuspaikka 5 KAAVASELOSTUS Seitap Oy 2016\n2 1. PERUS- JA TUNNISTETIEDOT Kaavan laatija: Seitap Oy, Ainonkatu 1, Rovaniemi Vastaava kaavoittaja Tapani Honkanen, maanmittausteknikko, YKS 282, Kaavan vireilletulo ja käsittelyvaihe: Ranta-asemakaavan muutoksen vireilletulo on kuulutettu Osallistumis- ja arviointisuunnitelma on nähtävänä Utsjoen kunnassa Valmisteluvaiheen kuuleminen (MRA 30 ) Yhtään kirjallista mielipidettä kaavaluonnoksesta ei nähtävillä olon aikana esitetty. Ranta-asemakaavan muutosehdotus asetetaan MRL 65 ja MRA 27 :n mukaisesti julkisesti nähtäville Kaavoitettava alue: Osman ranta-asemakaava sijaitsee n. 13 km Utsjoen kirkonkylältä Karigasniemen suuntaan.\n3 2. Lähtökohtatilanne 2.1 Suunnittelutilanne Valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet Muutettavana on ranta-asemakaavan yksi rakennuspaikka. Kaavan muutos sijoittuu Tenon rannalle saamelaisten kotiseutualueella. Tätä yhden rakennuspaikan ranta-asemakaavan muutosta voi katsoa koskevan valtakunnallisista alueidenkäyttötavoitteista: - eheytyvä yhdyskuntarakenne ja elinympäristön laatu o yhdyskuntarakennetta kehitetään siten, että palvelut ja työpaikat ovat hyvin eri väestöryhmien saavutettavissa o alueidenkäytöllä edistetään elinkeinoelämän toimintaedellytyksiä osoittamalla elinkeinotoiminnalle riittävästi sijoittumismahdollisuuksia - kulttuuri- ja luonnonperintö, virkistyskäyttö ja luonnonvarat o alueidenkäytössä edistetään vesien hyvän tilan saavuttamista ja ylläpitämistä o Saamelaisten kotiseutualueella otetaan huomioon saamelaisille alkuperäiskansana kuuluva oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kulttuuriaan saamelaisten perinteisten elinkeinojen kehittämisedellytysten turvaamiseksi\n4 2.1.2 Maakuntakaava Osman ranta-asemakaava sijoittuu Pohjois-Lapin maakuntakaavan matkailun vetovoima-alueelle mv-8405 ja luontaistalousvaltaiselle alueelle Ms Kaava-alue ei tarkemmin tarkastelle sijoitu poronhoitoalueelle, kun kaava sijoittuu kokonaan paliskunnan raja-aidan ja Tenon väliselle ranta-alueelle. Virhe. Objekteja ei voi luoda muokkaamalla kenttäkoodeja Yleiskaava Osman kohdalla Tenon rantaa ei ole voimassa yleiskaavaa Ranta-asemakaava Utsjoen kunnanvaltuusto hyväksyi Osman ranta-asemakaavan Muutettavan alueen rajaus\n5 2.2 Nykyinen maankäyttö Muutettava alue on rakentamatonta vanhaa peltoa, nyt jo pensittynyttä. Alueella ei ole luonnontilaista luontoa eikä siellä ole tiedossa olevia kiinteitä muinaisjäännöksiä.\n6 Kaavoituksessa huomioon otettava tien melualue. 2.3 Luonnontila Muutettavalla alueella ei ole tiedossa erityisiä luontoarvoja. Osman ranta-asemakaava sijoittuu pohjavesialueelle.\n7 3. Ranta-asemakaavan muutoksen tavoite Osman ranta-asemakaavaa laadittaessa oletettiin Tenon varressa tarvittavan asuntovainuille varattua leirintäaluetta. Siksi korttelin 14 rakennuspaikalla 5 majoitustoimintaa harjoittava yritys varasi osa-alueen matkailuvaunuille. Kehitys on kuitenkin osoittanut, että Tenon matkailijat majoittuvat lomamökkeihin. Tällä rantaasemakaavan muutoksella on tavoitteena muuttaa matkailuvaunuille varattu alueen osa matkailupalvelujen korttelialueen rakennusalaksi. Kun emätilalle 5:1 on Osman ranta-asemakaavassa osoitettu vain yksi omarantainen rakennuspaikka (RM rakennuspaikka 5), maanomistajan tavoitteena on erottaa RMrakennuspaikasta yksi tavanomainen omarantainen loma-asunnon rakennuspaikka. Kaavan muutoksella rakennusoikeuden määrä tilan RN:o 5.1 alueella on tarkoitus pitää muuttumattomana. 4. Ranta-asemakaavan muutoksen kuvaus Kaavan muutoksella korttelin pinta-ala ei muutu. Aikaisemmasta matkailupalvelujen korttelialueesta 0,6 ha muutetaan loma-asuntojen korttelialueeksi, josta muodostuu yksi rakennuspaikka. Loma-asunnon rakennuspaikalle osoitetaan 150 k-m2 rakennusoikeutta, joka\n8 määrä vastaavasti vähennetään matkailupalvelujen rakennusoikeudesta. Kaavan muutoksella kokonaisrakennusoikeus säilyy muuttumattomana. Uudelle rakennuspaikalle osoitetaan liittymä maantiehen naapuritilan rajalle, paikkaan johon naapurille on jo myönnetty liittymälupa. Muutettavassa kaavassa asuntovaunualueeksi varattu alueen osa poistetaan ja matkailupalvelujen rakennuspaikan rakennusala laajennetaan vastaavasti. Muutettava tila RN:o 5:1 on emätila. Tällä muutoksella tilan 300 m rantaviivalle muodostuu kaksi rakennuspaikka, entisen yhden sijasta. 5. Ranta-asemakaavan muutoksen vaikutukset Muutoksella ei lisätä korttelialueen pinta-alaa eikä rakennusoikeuden määrää. Kun kaavasta poistetaan aikaisemmassa kaavassa asuntovaunualueeksi osoitettu alueen osa ja korvataan se kiinteiden rakennusten rakennusalalla, muutoksella parannetaan edellytystä hoitaa alue niin, että kaavan mukaisesta käytöstä ei aiheudu hulevesien vaikutuksesta Tenon pintaveden pilaantumisen vaaraa. Kaavamääräyksellä määrätään jätevesien käsittelystä niin, että jätevesistä ei aiheudu pohjavesien pilaantumisen vaaraa. Kun alueella ei ole keskitettyä vesihuoltoverkostoa, jätevesien käsittelymenetelmä tulee päätettäväksi pohjavesialue huomioon ottaen rakennusluvasta päätettäessä. Muutettava alue on vanhaa peltoa, joten muutoksella ei ole vaikutusta luontoarvoihin eikä alueella ole myöskään kiinteitä muinaisjäännöksiä. Tenon törmä ja ranta osoitetaan MY-alueeksi ja sille asetetaan ranta-asemakaavamääräys jolla ohjataan rannan käyttöä. MY-alue turvaa rannan suuntaisen liikkumisen rannalta kalastettaessa ja veneellä tarvittaessa rantauduttaessa. Muuttamalla osittain toimimattomaksi osoittautunut osa Osman ranta-asemakaavaa helposti toteutettavaksi edistetään Utsjoen kalastusmatkailun kehittymistä ja yhdyskuntarakenteen kehittämistä, siten myös valtakunnallisten alueidenkäyttötavoitteiden saavuttamista. Kaavan muutos on niin vähäinen, että se ei muuta liikenteen järjestämistä, yhdyskuntatekniikan rakentamisen vaatimuksia eikä merkittävästi muuta Utsjoen kunnan yhdyskuntarakennetta, joten muutos ei ole ristiriidassa MRL 39 :n mukaan yleiskaavalle asetettujen sisältövaatimusten kanssa. 6. Kaavan toteuttaminen Maanomistajan tavoitteena on jatkaa matkailupalvelujen rakentamista RM-alueella ja rakentaa loma-asunto RA-rakennuspaikaksi muodostuvalle rakennuspaikalle. Utsjoen kunnalle kaavan muutoksesta ei aiheudu mitään toteuttamisvelvoitteita. Rovaniemi Tapani Honkanen maanmitt.tekn. YKS 282


Moni aikuinen haluaa joulukalenterin ja on valmis maksamaan siitä yli 100 euroa – Kulutustutkija: "Pitää saada jotain, mitä ei osaa odottaa" | Yle Uutiset | yle.fi\nJoulukalenterit houkuttelevat etenkin nuoria aikuisia. Kuva: Pauliina Tolvanen / Yle\nMoni lapsi malttaa odottaa joulukalenteria marraskuulle, mutta aikuiset ovat toista maata. Suosituimmat joulukalenterit on jo myyty loppuun.\nYksi näistä on helsinkiläisen Pien-olutkaupan kokoama joulukalenteri, jonka luukuista paljastuu kotimaisia pienpanimo-oluita. Kauppias Erkki Häme kertoo, että 500 kalenterin ennakkotilaukset myytiin hetkessä loppuun jo toisena vuonna peräkkäin.\nMyös tiettyjen merkkien kosmetiikkakalenterit ovat paikoin loppuneet.\n– Kysyntä on kasvanut selvästi. Ensimmäiset varaukset tulivat meillekin jo kesällä, ja kalleimmat 139 euron hintaiset kalenterit loppuivat varastosta lokakuussa, kertoo Joensuun The Body Shopin myymäläpäällikkö Laura Mustonen.\nHinta ei tunnu hidastavan aikuisten joulukalenterien kauppaa. Esimerkiksi kosmetiikkaa sisältävät joulukalenterit maksavat pääsääntöisesti useita kymmeniä euroja, eivätkä lähemmäs 150 euroa maksavat kalenterit ole harvinaisia.\nOstamalla kalenterin pääsee mukaan jouluun\nAikuisille suunnattujen joulukalentereiden suosio ei yllätä Vaasan yliopiston kulutustutkijaa Hanna Leipämaa-Leskistä. Hän näkee kalentereissa uuden kulutustrendin, jonka yritykset ovat haistaneet.\n– Joulukalenterista on tullut sallittu tapa hemmotella itseä ja perheenjäseniä aina lemmikkeihin saakka, Leipämaa-Leskinen toteaa.\nSamalla aikuisten joulukalenteri on esimerkki siitä, miten kulttuuri kannustaa meitä kuluttamaan. Ostamalla oman kalenterin aikuinen pääsee mukaan perinteiseen joulunviettoon.\n– Kulutustuotteet ovat yksi tapa osallistua joulun rituaaleihin. Tämä aiheuttaa myös ristiriitoja, kun haluttaisiin osallistua, mutta samalla vähentää kulutusta, Leipämaa-Leskinen huomauttaa.\nJoensuun Glitterissä on tarjolla kaksi joulukalenteria: yksi lapsille suunnattu ja toinen aikuisille. Heidi Malinen kertoo, että molemmat myydään joka vuosi loppuun. Kuva: Pauliina Tolvanen / Yle\nKalentereista on tullut joululahjoja\nJoulukalentereiden voi ajatella sotivan vastuullista kuluttamista vastaan. Pahviin on pakattu 24 tavaraa, joista emme etukäteen tiedä, tarvitsemmeko niitä vai emme. Asia ei kuitenkaan ole yksioikoinen.\nEnsinnäkin joulukalentereita ostetaan paljon lahjaksi. Erkki Häme kertoo, että valtaosa Pien-kaupan olutjoulukalentereista menee isänpäivälahjaksi ja vain ani harva ostaa kalenterin itselleen. Tyypillisin ostaja on 30–40-vuotias.\nSamaa viestiä kantautuu muista kaupoista: myös Joensuun Glitterissä, The Body Shopissa ja Sokoksella kalentereita kääritään paljon lahjapaperiin. Tarjontaa on eniten naisille, joten ostajatkin ovat naisia.\nTutkijatohtori Hanna Leipämaa-Leskinen arvioi, että kalenterit houkuttelevat kuluttajia, jotka kokevat joulun kivaksi jutuksi, mutta yrittävät vähentää lahjojen määrää.\n– Kalenteri on tapa laajentaa joululahjan ajatusta. Se annetaan etukäteen ja jouluna sitten jotain pienimuotoisempaa.\nLähes jokaisella kosmetiikkamerkillä on nykyisin oma joulukalenterinsa. Kuva: Pauliina Tolvanen / Yle\nJouluna voi joustaa periaatteista\nToisekseen ajatus vastuullisista kuluttajista on osin harhaa. Harva meistä on aina harkitsevainen.\n– Joku kuluttaja voi olla hyvin vastuullinen esimerkiksi ruoan tai vaatteiden suhteen, mutta antaa itselleen luvan lipsua jollain muulla osa-alueella. Ei siis ole yhtä vihreiden kuluttajien joukkoa, Hanna Leipämaa-Leskinen sanoo.\nJouluna moni on valmis joustamaan periaatteistaan, sillä jouluhan on vain kerran vuodessa. Huulipunakalenterin ostamista on vaikea perustella sillä, että tarvitsee 24 huulipunaa. Sen sijaan perusteluksi voi käydä, että kerran vuodessa hemmottelee itseään.\nMyös jouluun liittyvä yllätyksellisyys vauhdittaa kalenterien kauppaa. Leipämaa-Leskinen nostaa esiin tutkimuksen, jossa tarkasteltiin lasten joulupukille lähettämiä kirjeitä.\n– Lasten kirjeet ovat usein tilauslistoja, joissa käydään läpi lelukatalogia, mutta sen lisäksi listalla on usein yllätys. Ei siis riitä, että saa mitä toivoo, vaan sen lisäksi pitää saada jotain, mitä ei osannut odottaa.