ПРЕДСЕДАТЕЛ Огнян Герджиков (звъни): Откривам пленарното заседание. Искам да си пожелаем една успешна работна и с надеждата последна седмица преди лятната ваканция.\nУважаеми госпожи и господа народни представители, искам да ви прочета решение на Централната избирателна комисия, с което се обявяват за избрани нови кандидати за народни представители:\n"На основание чл. 115, ал. 2 от ЗИНП Централната избирателна комисия\n1. Ангел Вълчев Тюркеджиев, 2.Многомандатен избирателен район.\n2. Стелиян Иванов Гроздев, 3.Многомандатен избирателен район.\n3. Расим Муса Сеидахмед, 9.Многомандатен избирателен район.\n4. Цонко Киров Киров, 16.Многомандатен избирателен район.\n5. Стоян Илиев Кушлев, 22.Многомандатен избирателен район.\n6. Снежина Венциславова Чипева, 24.Многомандатен избирателен район.\n7. Недялко Йорданов Калъчев, 25.Многомандатен избирателен район."\nНовоизбраните народни представители са на мястото на колеги депутати, които бяха избрани в Министерския съвет.\nМоля колегите, които чуха своите имена, да излязат на трибуната. (Ръкопляскания.)\nЩе ви помоля да повтаряте клетвата след мен.\n(Всички народни представители стават. Новоизбраните народни представители застават на трибуната и повтарят клетвата.)\nАнгел Тюркеджиев, СТЕЛИЯН ГРОЗДЕВ, Расим Сеидахмед, Цонко Киров, Стоян Кушлев, Снежина Чипева, Недялко Калъчев:\nПРЕДСЕДАТЕЛ Огнян Герджиков: Благодаря ви. (Ръкопляскания.)\nУважаеми колеги, да ви е честито!\nУважаеми госпожи и господа народни представители, позволете ми да ви представя постъпилите законопроекти и проекторешения:\nОтчет за изпълнение на бюджета на фонд "Обществено осигуряване" за 1999 г. Вносител - НОИ. Водеща е Комисията по бюджет и финанси. Отчетът е разпределен и на Комисията по труда и социалната политика.\nОтчет на Националната здравноосигурителна каса за 2000 г. Вносител - Националната здравноосигурителна каса. Водеща е Комисията по бюджет и финанси. Отчетът е разпределен и на Комисията по здравеопазването.\nДоклад по отчета за бюджетните разходи на БНБ за 2000 г. Вносител - Сметната палата. Водеща е Комисията по бюджет и финанси.\nДоклад по отчета за бюджетните разходи на БНБ за 1999 г. Вносител - Сметната палата. Водеща е Комисията по бюджет и финанси.\nДоклад по отчета за бюджетните разходи на БНБ за 1998 г. Вносител - Сметната палата. Водеща е Комисията по бюджет и финанси.\nДоклад по взаимоотношенията на Българската народна банка с държавния бюджет за финансовата 2000  г. и доклад за резултатите от текущия контрол върху обслужването на държавния дълг на Република България за периода от 1.07.2000 г. до 31.12.2000 г. Вносител - Сметната палата. Водеща е Комисията по бюджет и финанси.\nЗаконопроект за защита на класифицираната информация. Вносители: Димитър Иванов Абаджиев, Иво Севдалинов Цанев и Екатерина Иванова Михайлова. Водеща е Комисията по външна политика, отбрана и сигурност. Законопроектът е разпределен и на Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред, на Комисията по правни въпроси и на Комисията по европейска интеграция.\nЗаконопроект за ратифициране на Заемното споразумение, втори заем за подпомагане на преструктурирането на селското стопанство, между Република България и Международната банка за възстановяване и развитие. Вносител - Министерският съвет. Водеща е Комисията по бюджет и финанси. Законопроектът е разпределен и на Комисията по земеделието и горите, на Комисията по външна политика, отбрана и сигурност.\nЗаконопроект за изменение и допълнение на Закона за здравното осигуряване. Вносител - Панайот Борисов Ляков. Водеща е Комисията по здравеопазване. Законопроектът е разпределен и на Комисията по труда и социалната политика.\nОтчет на БНБ за 1999 г. Вносител - БНБ. Водеща е Комисията по бюджет и финанси. Отчетът е разпределен и на Комисията по икономическата политика.\nОтчет на БНБ за 1998 г. Вносител - БНБ. Водеща е Комисията по бюджет и финанси. Отчетът е разпределен и на Комисията по икономическата политика.\nЗаконопроект за изменение и допълнение на Закона за политическите партии. Вносител - Тошо Костадинов Пейков. Водеща е Комисията по правни въпроси. Законопроектът е разпределен и на Комисията по бюджет и финанси.\nЗаконопроект за Националната разузнавателна служба. Вносител - Бриго Христофоров Аспарухов и група народни представители. Водеща е Комисията по външна политика, отбрана и сигурност. Законопроектът е разпределен на Комисията по правни въпроси и на Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред.\nЗаконопроект за изменение на Закона за лечебните заведения. Вносител - Атанас Димитров Щерев. Водеща е Комисията по здравеопазване.\nЗаконопроект за ратифициране на Спогодбата между правителството на Република България и правителството на Канада за избягване на двойното данъчно облагане и предотвратяване отклонението от облагане с данъци на доходите и имуществото. Вносител - Министерският съвет. Водеща е Комисията по бюджет и финанси. Законопроектът е разпределен и на Комисията по външна политика, отбрана и сигурност.\nЗаконопроект за ратифициране на Спогодбата между правителството на Република България и правителството на държавата Израел за избягване на двойното данъчно облагане и предотвратяване отклонението от облагане с данъци на доходите. Вносител - Министерският съвет. Водеща е Комисията по бюджет и финанси. Законопроектът е разпределен и на Комисията по външна политика, отбрана и сигурност.\nПроект за решение за разрешаване на транзитни преминавания през територията на Република България на украински военен контингент от състава на Международните умиротворителни сили в Косово в рамките на сътрудничеството на Украйна и НАТО по програмата "Партньорство за мир". Вносител - Министерският съвет. Водеща е Комисията по външна политика, отбрана и сигурност.\nЗаконопроект за ратифициране на Спогодбата между правителството на Република България и правителството на Сирийската арабска република за избягване на двойното данъчно облагане на доходите. Вносител - Министерският съвет. Водеща е Комисията по бюджет и финанси. Законопроектът е разпределен и на Комисията по външна политика, отбрана и сигурност.\nУважаеми госпожи и господа, имате пред вас проекта за програма за работата на Народното събрание от 1 до 3 август. Според тази проектопрограма през седмицата трябва да изберем председател на Комисията по външна политика, отбрана и сигурност; да работим върху проекта за Правилник за организацията и дейността на Народното събрание с идеята да приемем този правилник; избиране на членове и ръководства на постоянни делегации на Народното събрание в международните парламентарни институции; проект за решение за разрешаване на транзитни преминавания през територията на Република България на украински военен контингент от състава на Международните омиротворителни сили в Косово в рамките на сътрудничеството на Украйна и НАТО по програмата "Партньорство за мир". Вносител - Министерският съвет.\nИ тук искам да обърна внимание, че съм издал едно разпореждане тази комисия да се свика в почивката на Народното събрание, която ще бъде в 11,00 ч., за да може комисията да вземе отношение по този въпрос и след почивката въпросът да бъде гласуван в пленарна зала.\nПета точка - освобождаване и избиране на членове на Надзорния съвет на Агенцията за приватизацията.\nШеста точка - парламентарен контрол. Традиционно той се провежда в петък.\nМоля, гласувайте проектопрограмата за работата на Народното събрание.\nДокато тече гласуването за протокола искам да заявя, че клетвените листове са раздадени на новите депутати, които ще бъдат попълнени, и  ги моля след попълването да бъдат върнати.\nГласували 191 народни представители: за 183, против няма, въздържали се 8.\nПрограмата за работата през седмицата е приета.\nУважаеми колеги народни представители, искам да ви представя един проект за решение във връзка с лятната ваканция на Народното събрание.\n"Народното събрание на основание чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 32, ал. 3 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание\nЛятната ваканция на Народното събрание за 2001 г. е от 6-и до 31 август включително, при положение, че програмата за работата бъде изпълнена." (Весело оживление.)\nГласували 188 народни представители: за 167, против 5, въздържали се 16.\nУважаеми колеги, преминаваме към работата по точка първа от приетата програма:\nИЗБИРАНЕ НА ПРЕДСЕДАТЕЛ НА КОМИСИЯТА ПО ВЪНШНА ПОЛИТИКА, ОТБРАНА И СИГУРНОСТ.\nИскам да поканя председателя на Парламентарната група на Националното движение Симеон Втори да направи предложение за председател на Комисията по външна политика, отбрана и сигурност.\nПламен Панайотов (НДСВ): Уважаеми господин председател, уважаеми колеги! Предложението е за колегата - член на тази комисия - Станимир Янков Илчев. Благодаря.\n"Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 17, ал. 5 и чл. 19 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание\nИзбира Станимир Янков Илчев за председател на Комисията по външна политика, отбрана и сигурност."\nГиньо Ганев (КБ, от място): Господин председателю, две думи все пак за народния представител Илчев, тъй като нищо не знаем.\nПРЕДСЕДАТЕЛ Огнян Герджиков: Две думи за народния представител Станимир Янков Илчев.\nГосподин Панайотов, ще кажете ли две думи за този народен представител?\nПламен Панайотов (НДСВ): Уважаеми господин председател, уважаеми колеги, бих припомнил, че за никой от избраните председатели на постоянни комисии досега не са казани две думи. Затова ви моля в същия порядък да гласуваме и тази кандидатура. Благодаря.\nИ все пак бих помолил колегата Станимир Илчев да стане и да припомни на залата кой е той. (Народният представител Станимир Илчев става. Ръкопляскания от НДСВ.)\nЗаповядайте, колега Илчев.\nСтанимир Илчев (НДСВ): Уважаеми господин председател, уважаеми колеги! Казвам се наистина Станимир Янков Илчев. Роден съм през 1953 г. в Бургас. Завършил съм английска езикова гимназия и висшето ми образование е получено във Факултета по журналистика на Софийския университет. Работил съм в пет редакции и един университет. Това е последната ми работа - Американският университет в Благоевград, където бях директор на отдела за връзки с обществеността. Семеен с две деца. Благодаря ви. (Ръкопляскания от НДСВ.)\nПРЕДСЕДАТЕЛ Огнян Герджиков: Благодаря на господин Станимир Янков Илчев.\nУважаеми колеги, подлагам на гласуване проекторешението за избиране на председател на Комисията по външна политика, отбрана и сигурност.\nГласували 206 народни представители: за 199, против 1, въздържали се 6.\nКолегата Станимир Илчев е избран. Честито, колега Илчев! На добър час! (Ръкопляскания от НДСВ.)\nДимитър Абаджиев (ОДС): Уважаеми господин председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! От името на парламентарна група бих желал да направя следното заявление.\nСлед провеждане на изборите на 17 юни и особено след конституирането на това Народно събрание и избирането на новото правителство беше лансирано от страна на мнозинството едно изключително важно послание - посланието за приемственост. Сега, когато за първи път беше изпълнен един цял мандат на Народното събрание, сега, когато България вече води преговори за членство с Европейския съюз, това послание придобива своето голямо значение. Не бяха случайни и съвсем нормални бяха изявленията на висши представители и на мнозинството, и на новата администрация, включително и на министъра на държавната администрация, за това, че тази приемственост трябва да се запази и по отношение на администрацията, за това, че безпричинните уволнения компрометират и самите управляващи (смях и реплики в ПГ на КБ, ръкопляскания в мнозинството). Съвсем логично е да чуваме такива изявления именно от лявата страна в подкрепа на новата администрация. Тези изказвания бяха естествени, затова защото първото доказателство за приемственост в политиката е приемственост в администрацията, запазване на стабилността на администрацията.\nВ противоречие с всички тези изявления вчера беше издадена заповед от председателя на Народното събрание под № 150-05-8, с която, считано от 1 август, се закриват 51 щатни бройки към постоянните комисии и се разкриват 63 нови щатни бройки. (Ръкопляскания в НДСВ.)\nС тази заповед се отхвърлят три мита, които бяха лансирани от новото мнозинство. Първият е, че няма да има политически чистки, вторият - че няма да има раздуване на администрацията, и третият - че професионализмът надделява над политическите пристрастия. Че това е така, е очевидно от самата заповед, която ви цитирах.\nПърво, със заповедта, както казах, се закриват 51 щатни бройки и се откриват нови 63, като на практика не се променят функционалните характеристики на тези длъжности. Има промяна на някои от наименованията на длъжностите и то в противоречие с Единния класификатор за длъжностите в администрацията с една очевидна цел - да има промяна само за това, за да се използват възможностите на закона за закриване на съответния щат.\nОчевидно е, че с тази заповед се принизява и статутът на тези служители, които са били държавни, и се приема, че те изпълняват подпомагащи функции в Народното събрание. Като се запазва възможността обаче да се получават същите възнаграждения.\nОчевиден е опитът за заобикаляне на закона с една-единствена цел - да се използва предпоставката за закриване на щата с цел промяна на съответните хора. Според мен е ясно, че този акт не е едноличен от страна на председателя на Народното събрание, като се имат предвид неговата всепризната юридическа ерудиция и авторитет, и е очевидно, че това е политически акт на мнозинството, което той представлява. Иначе няма как да се обяснят очевидните пропуски, очевидното заобикаляне на закона, което се допуска.\nЯсно е обаче едно и това е най-важното: с този акт се компрометира реформата в администрацията, компрометира се Законът за държавния служител, компрометира се идеята за стабилност на администрацията и засилване на административния капацитет - фактори, които имат изключително голямо значение за Европейската комисия. Не случайно тя в последния годишен доклад (шум и реплики в КБ; ръкопляскания в мнозинството) за напредъка на България в областта на приемането в Европейския съюз изтъкна приемането на Закона за държавния служител и засилването на административния капацитет. Къде останаха посланията, свързани с приоритета за членство в Европейския съюз? Едно е ясно след издаването на тази заповед: това е последният полъх или поредният полъх на жълто-розовия вятър...\nЛюбомир Пантелеев (КБ, от място): Смерч! (Смях, шум и реплики в КБ.)\nДимитър Абаджиев: ... който отвява нависоко посланието за приемственост там, където са и всички останали балони на предизборните обещания на новото мнозинство. Благодаря ви. (Ръкопляскания в ОДС.)\nПламен Панайотов (НДСВ): Уважаеми господин председател, уважаеми колеги! По повод изказването на господин Абаджиев от името на Парламентарната група на ОДС искам да изразя веднага нашата позиция.\nПърво, меко казано, позицията на ОДС в случая буди основание за недоразумение. В смисъл, вероятно в групата на ОДС нямат информация за изразени официални становища от техни представители с оглед необходимостта да се даде възможност на председателството на Народното събрание, на председателите на постоянни комисии и в този смисъл на членовете на отделните постоянни комисии да имат възможността да определят своите сътрудници - било в качеството на съветници, било в качеството на експерти, било в качеството на технически сътрудници. Така че инициативата за тази заповед на господин председателя на парламента, бих казал, е обща инициатива на работещите в този парламент.\nПолитизирането на този въпрос в случая според мен е неоснователно от гледна точка, първо, на факта, че и по инициатива на представители на ОДС се осъществява този акт и, второ, с оглед необходимостта в крайна сметка, уважаеми колеги, действително да се приучим, смея да твърдя, не от всяко нещо да правим политика, особено в случаите, когато имаме един приет дневен ред с точки, които, струва ми се, всички подкрепяме, и с оглед възможността действително да свършим и малко работа по същество в този парламент.  Идеята по принцип да се затлачват възможностите за осъществяване на работа в парламента по същество от наша гледна точка е безкрайно неоснователна.\nЗатова от името на нашата парламентарна група си позволявам да помоля там, където, разбира се, е възможно от гледна точка на политическия манталитет на колегите, независимо от коя парламентарна група се правят съответните предложения, да не се политизират ненужно факти и обстоятелства, които за всички ни е ясно от какво произтичат и от какво са предопределени.\nБлагодаря ви много за вниманието! (Ръкопляскания в мнозинството.)\nУважаеми колеги, позволете ми да продължим нашата работа по приетата програма.\nПредстои ни да работим върху проекта за Правилник за организацията и дейността на Народното събрание.\nИскам да припомня, че са приети членовете до 38, включително, но останаха за гласуване отложените членове 17 и 22.\nПродължаваме с чл. 39 и следващите.\nГосподин Даниел Вълчев, готов ли сте да изпълните Вашата мисия? Заповядайте!\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: Уважаеми господин председател, уважаеми дами и господа народни представители! В едни по-млади години с оглед на тогавашното време бих възкликнал "Винаги готов!". (Оживление.)\nУважаеми господин председател, уважаеми дами и господа народни представители! Предлагам на вашето внимание чл. 39 от проекта за правилник:\n"Чл. 39.\t(1) Председателят открива заседанието, ако присъстват повече от половината от народните представители.\n(2) Проверка на кворум се извършва чрез компютризираната система за гласуване преди откриване на заседанието, след всяка почивка или прекъсване на заседанието.\n(3) Председателят извършва проверка на кворума, ако прецени, че е необходимо или по искане на парламентарна група чрез преброяване на народните представители от парламентарните секретари или чрез поименно прочитане имената на народните представители.\n(4) Председателят прекратява заседанието, когато в залата няма необходимия кворум."\nМоля ви, уважаеми колеги, по текста на чл. 39 така, както беше представен от господин Вълчев, с четирите алинеи.\nПодлагам на гласуване текста на чл. 39.\nГласували 197 народни представители: за 197, против и въздържали се няма.\nЧлен 40, господин Вълчев!\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: "Чл. 40. (1) Народното събрание по предложение на председателя и след консултациите по чл. 9, ал. 2, т. 1 приема програма за една или две работни седмици. При изготвянето на програмата, както и по други въпроси, свързани с парламентарните действия, председателят на Народното събрание се подпомага от заместник-председателите.\n(2) В края на всяко заседание председателят обявява датата и часа на следващото, както и дневния ред съгласно приетата едно- или двуседмична програма.\n(3) Предложения за включване на точки в предстоящата програма могат да се правят писмено до председателя на Народното събрание от народните представители и парламентарните групи до 18,00 ч. на деня, предшестващ пленарното заседание, на което ще се гласува предстоящата програма. Всеки народен представител може да предлага по една точка от дневния ред на Народното събрание при едноседмична програма, а при двуседмична програма - до две точки от дневния ред.\n(7) Законопроектите и проектите за решения, които се включват в дневния ред на първото редовно пленарно заседание на Народното събрание за всеки месец, се предлагат от парламентарните групи. Предложенията се правят до 18,00 ч. на предишния ден чрез председателя на Народното събрание. Всяка парламентарна група има право да предложи по една точка от дневния ред. Подреждането на точките от дневния ред става според големината на парламентарните групи. Всеки следващ месец подреждането на предложенията на парламентарните  групи става на ротационен принцип. Народното събрание е длъжно да се произнесе по съществото на направеното предложение. Ако парламентарните групи не са направили предложения, Народното събрание работи по приетата програма."\nПо текста на чл. 40 в представените седем алинеи някой иска ли думата?\nИма думата госпожа Анелия Мингова. Заповядайте.\nАнелия Мингова (НДСВ): Уважаеми господин председател, уважаеми колеги! Искам да направя едно предложение, което по-скоро е уточняващо. Става въпрос за текста на ал. 7, последната, и предпоследното изречение, което в предложения от работната група вид звучи:\n"Народното събрание е длъжно да се произнесе по съществото на направеното предложение."\nВ ал. 7 става дума за едно дискреционно правомощие на парламентарните групи - на ротационен принцип да включат по една точка в дневния ред. Идеята на това изречение, което току-що прочетох, е да предопредели разглеждането по същество направените и включени в дневния ред предложения, а не да предопредели произнасянето по същество. Това е въпрос на самия предмет, който е включен в дневния ред.\nЕто защо логиката на изречението е свързана със задължението на Народното събрание да разгледа включената в дневния ред точка по предложение на парламентарната група, поради което аз правя едно уточняващо предложение. Предлагам изречението да звучи по следния начин:\n"Народното събрание е длъжно да разгледа по същество направените предложения."\nМножественото число се налага чисто граматически от гледна точка на предходните изречения в алинеята.\nИма ли други колеги, които желаят думата?\nЛюбен Корнезов (КБ): Благодаря Ви, господин председателю! Аз съм направил и писмено предложение в тази насока. Става дума за ал. 7 - правото на опозицията да включва поне веднъж в месеца в дневния ред на парламента разглеждането на предлаганата от нея точка, без да се гласува това. Това е идеята. Вече два парламента го има това. Но сега има и нови елементи в самия текст.\nМоето предложение по седма алинея е следното. В текста е казано: "Законопроектите и проектите за решения..." и следва текстът.\nСъобразно чл. 86 от Конституцията Народното събрание приема закони, решения, декларации и обръщения. Струва ми се, че е нормално, когато се предлага от парламентарна група веднъж в месеца, да има възможност парламентарната група и четирите вида актове, които приема Народното събрание, да бъдат поставяни за разглеждане.\nЗатова предлагам текстът на ал. 7 да започва така:\n"(7) Законопроектите и другите актове, които се включват в дневния ред...".\nС други думи да заменим "проектите за решения" с "другите актове". Благодаря ви.\nГоспожа Дончева искаше думата. Заповядайте, госпожо Дончева.\nТАТЯНА ДОНЧЕВА (КБ): Аз мисля, че предложението на госпожа Мингова е коректно, но само в последната част - за множественото число.\nИдеята за включване на това изречение е парламентът да не върти на празни обороти и да не бъдат самоцелно отлагани законопроекти на процедурно основание, когато такова не е налице. Има смисъл и от произнасянето по същество, независимо какво ще бъде то.\nЗатова аз предлагам предишното изречение да бъде:\n"Народното събрание е длъжно да разгледа и да се произнесе по съществото на направените предложения."\nИзминалите две легислатури изобилстват със случаи, когато са вкарани предложения, започнало е разглеждането по същество и обикновено още при първия изказал се участник се иска отлагане без никакво основание. Въпросът е да няма право никой да злоупотребява и когато има внесени законопроекти, които са разумни, те да бъдат разгледани и приети по същество. А когато са неразумни, да бъдат отхвърлени, защото това е така, а не защото трябва да се точи една законодателна инициатива. Това между другото е стимулиращо депутати от всички парламентарни групи да внасят законопроекти.\nПРЕДСЕДАТЕЛ Огнян Герджиков: Благодаря на госпожа Дончева.\nГосподин Пламен Панайотов, заповядайте.\nПламен Панайотов: Уважаеми господин председател, уважаеми колеги!  От името на Парламентарната група на Националното движение Симеон Втори искам да заявя позицията ни, че ние ще подкрепим предложението, направено от госпожа Мингова,   но няма да подкрепим предложението на господин Корнезов и на госпожа Дончева, тъй като считаме: първо, обективно е невъзможно това, което се предлага, с оглед вземането по необходимост на отношение преди възможността на практика да бъдат обсъдени било законопроектите, било решенията.  По-скоро считаме, че и двете предложения, идващи от страна на колегите от Коалиция за България, целят именно това - да се протака на процедурно основание възможността за работа в парламента. Благодаря ви.\nЗа реплика има думата госпожа Татяна Дончева. Заповядайте, госпожо Дончева!\nТАТЯНА ДОНЧЕВА (КБ): Уважаеми колеги! Новото време изключва стил, характеризиращ се с липса на чуваемост. Става дума за следното. Трета парламентарна легислатура се дава правото първия работен ден на месеца и опозицията да предложи законопроекти, които да се въртят на ротационен принцип. При четири парламентарни групи това означава, че горе-долу за една парламентарна сесия един път една парламентарна група ще стигне до упражняване на това си право. Тя има право, съгласете се, колеги и от мнозинството, и от малцинствата, също да има някаква парламентарна линия. Качеството на нейния законопроект нека да определи дали да бъде той приет или не. По никакъв начин с предложението, което е направено, не само от Коалиция за България, подкрепено от всички групи в комисията, е мнозинството да не разтака на процедурно основание един внесен от опозицията законопроект, за което има богата парламентарна практика. Нека мнозинството да отхвърли законопроекта, ако иска , пък даже да го отхвърли на инат, защото го е предложило малцинството, понасяйки, разбира се, някаква обществена тежест заради това, че то глупаво и на инат е отхвърлило едни разумни предложения. Но когато се създава възможност мнозинството на процедурно основание десет пъти да отложи един разумен проект на опозицията, това не бива да бъде толерирано.\nИ аз мисля, че тук мнозинството в духа  на новото време няма интерес да прави това. Обикновено това изяжда главата, но в първите шест месеца не се разбира.\nПри това положение ми позволете да подложа на гласуване направените предложения.\nПо текста на ал. 7 на чл. 40. Направено е предложение от госпожа Анелия Мингова: " Народното събрание е длъжно да се произнесе по същество", вместо това да бъде: "Народното събрание е длъжно да разгледа по същество". Ще прочета и финала: "направените предложения". Това са двата акцента на предложението на госпожа Мингова.\nГласували 193 народни представители: за 138, против 38,  въздържали се 17.\nПодлагам на гласуване направеното предложение от господин Корнезов, което е направено писмено. В чл. 40, ал. 7, изречение първо думите "проекти за решение" да се заменят с думите "другите актове".\nГласували 197 народни представители: за 78, против 115,  въздържали се 4.\nИ последното предложение по съществото на текста на чл. 40, ал. 7 е на госпожа Татяна Дончева. Нейното предложение е текстът да гласи: "Народното събрание е длъжно да разгледа и се произнесе по същество". Финалът е: "направените предложения", така, както го гласувахме с предложението на госпожа Мингова - в множествено число.\nМоля, гласувайте предложението на госпожа Дончева.\nГласували 198 народни представители: за 73, против 122,  въздържали се 3.\nМоля, гласувайте целия текст на чл. 40 в седемте му алинеи.\nГласували 191 народни представители: за 148, против 7,  въздържали се 36.\nТекстът на чл. 40 се приема.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: "Чл. 41. (1) Председателят ръководи заседанието и дава думата за изказване на народните представители.\n(2) Никой народен представител не може да се изказва, без да е получил думата от председателя.\n(6) Веднъж на заседание председателят дава думата на председателите на парламентарни групи или на техните заместници по въпроси извън обсъждания дневен ред, когато я поискат. Техните изказвания са до десет минути."\nИмате думата по текста на чл. 41. Не виждам желаещи.\nМоля, гласувайте текста на чл. 41.\nГласували 183 народни представители: за 177, против няма, въздържали се 6.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: "Чл. 42. (1) По процедурни въпроси думата се дава веднага, освен ако има направени искания за реплика, дуплика или за обяснение на отрицателен вот.\n(3) Процедурните въпроси се поставят в рамките на не повече от 2 минути, без да се засяга същността на главния въпрос."\nИ една редакционна бележка. Господин Сендов правилно обърна внимание в ал. 2: "Процедурни са въпросите, с които се възразява срещу конкретно нарушаване...", а не "конкретното". Чисто редакционно.\nИма ли предложения по текста? Не виждам.\nМоля, гласувайте текста на чл. 42.\nГласували 179 народни представители: за 177, против няма, въздържали се 2.\nПо чл. 43, вероятно ще има големи дебати.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: Позволявам си, господин председател, да прочета разпоредбите на чл. 43 и чл. 44.\n"Чл. 43. Народните представители говорят само от трибуната.\nЧл. 44. (1) Когато народен представител се отклонява от обсъждания въпрос, председателят го предупреждава и ако нарушението продължи или се повтори, му отнема думата.\n(2) Народният представител не може да говори по същество повече от един път по един и същи въпрос."\nИмате думата по двата текста - чл. 43 и чл. 44. Не виждам желаещи.\nПодлагам на гласуване двата текста.\nГласували 175 народни представители: за 173, против няма, въздържали се 2.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: "Чл. 45. (1) Председателят определя времето за обсъждане на всяка точка от дневния ред, както и деня и часа, в който ще се извърши гласуването по нея. Времето за обсъждане се разпределя между парламентарните групи в зависимост от тяхната численост, като за всяка от тях то не може да бъде по-малко от 30 мин., ако бъде поискано от съответната парламентарна група. Общо времето за изказване на независимите народни представители е до 30 мин., а на отделните независими народни представители - до 5 мин. Когато се обсъжда в пленарна зала законопроект, по който е постъпило решение на Комисията по европейска интеграция, се изказва само по един представител от всяка парламентарна група до 10 мин. По същия въпрос за изказване на независими народни представители се определя общо до 10 минути.\n(3) За време на парламентарните групи по ал. 1 и 2 се смята времето:\n(4) Допускат се до три изказвания на народни представители, които искат да изразят мнение, различно от това на парламентарната група, в която членуват. Времето за изказване на народен представител е до 5 мин.\n(5) Ако народен представител превиши определеното по предходните алинеи време за изказване, председателят, след като го предупреди, му отнема думата.\n(6) Предвиденият в предходните алинеи ред не се прилага при обсъждане на законопроектите при второто гласуване."\nИмате думата по текста на чл. 45.\nБлаговест Сендов (КБ): Уважаеми господин председател, предлагам в чл. 45, ал. 1, второто изречение в последната му част: "ако бъде поискано от съответната парламентарна група" да отпадне. Практически председателят дава време на всяка парламентарна група, без те да са я поискали. Те могат да използват или да не използват това време.\nИмате думата, госпожа Мингова.\nАнелия Мингова (НДСВ): Уважаеми господин председател, уважаеми колеги! От името на парламентарната група изразявам една подкрепа на това предложение, което направи току-що господин Сендов. Наистина е излишна тази част от изречението, която той прочете. Благодаря ви.\nПодлагам на гласуване направеното предложение на господин Сендов финалът на изречение второ да отпадне.\nГласували 162 народни представители: за 153, против 7, въздържали се 2.\nПодлагам на гласуване целия текст на чл. 45.\n"Чл. 46.\t(1) Народният представител има право на реплика.\n(2) Репликата е кратко възражение по съществото на приключило изказване. Тя се прави веднага след изказването и не може да бъде повече от две минути.\n(4) Не се допуска реплика на репликата. Репликираният народен представител има право на отговор (дуплика) с времетраене до три минути след приключване на репликите".\nПо чл. 46 не виждам желаещи за изказване.\nМоля, гласуване на чл. 46.\n"Чл. 47.\t(1) Народният представител има право на лично обяснение до три минути, когато в изказване на пленарно заседание е засегнат лично или поименно. Личното обяснение се прави в края на заседанието.\n(2) Народният представител има право за обяснение на своя отрицателен вот в рамките на две минути след гласуването.\n(3) Право на обяснение на отрицателен вот има само този народен представител, който при обсъждането на въпроса не е изразил същото отрицателно становище или не се е изказал.\n(5) Не се допуска обяснение на отрицателен вот след тайно гласуване или след гласуване на процедурни въпроси".\nПо чл. 47 не виждам желаещи за изказване. Затова подлагам на гласуване чл. 47.\nТекстът се приема. Благодаря ви.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: "Чл. 48. След като списъкът на изказващите се е изчерпан или са се изказали представителите на всички парламентарни групи съгласно разпределението на времето за изказване по чл. 45 и няма направени искания за удължаване на времето, председателят обявява разискванията за приключени".\nПРЕДСЕДАТЕЛ Огнян Герджиков: По чл. 48 има ли желаещи за изказване?\nБлаговест Сендов (КБ): Уважаеми господин председател, предлагам да отпадне текстът "и няма направени искания за удължаване на времето", тъй като може да има изисквания за удължаване на времето и това време е изчерпано, така че щом се изчерпи времето, трябва да се премине към гласуване.\nГосподин Панайотов, заповядайте.\nПламен Панайотов (НДСВ): От името на нашата парламентарна група, уважаеми господин председател, уважаеми колеги, няма да подкрепим направеното предложение. Благодаря ви.\nПо текста на чл. 48 има ли други предложения? Ако няма, тогава подлагам на гласуване направеното предложение от господин Сендов, а именно да отпадне изразът: "и няма направени искания за удължаване на времето".\nГласували 160 народни представители: за 43, против 108, въздържали се 9.\nПредложението не се приема. Текстът остава такъв, какъвто е, но аз ще го подложа изцяло на гласуване.\nМоля, гласувайте за чл. 48.\nГласували 148 народни представители: за 135, против 2, въздържали се 11.\n"Чл. 49.\t(1) Когато е постъпило процедурно предложение, думата се дава на един народен представител, който не е съгласен с него. Предложението се поставя веднага на гласуване без да се обсъжда.\n(2) Упражняването на правото по ал. 1 не може да засяга правата на парламентарните групи по чл. 45, ал. 1".\nПо чл. 49 не виждам предложения.\nПодлагам на гласуване чл. 49.\n"Чл. 50.\t(1) Заседанието може да бъде прекратено или отложено с решение на Народното събрание по предложение на председателя или на парламентарна група.\n(2) Когато са постъпили предложения за прекратяване на заседанието или за отлагането му първо се гласува предложението за прекратяване на заседанието".\nПо чл. 50 не виждам желаещи за изказване.\nПодлагам на гласуване текста на чл. 50.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: "Чл. 51. (1) При шум или безредие, с което се пречи на работата на народните представители, или когато важни причини налагат, председателят може да прекъсне заседанието за определено време.\n(2) Всяка парламентарна група може да поиска прекъсване на заседанието за не повече от 30 минути веднъж на заседание. Председателят прекъсва заседанието веднага след като това бъде поискано и определя продължителността на прекъсването, което не може да бъде по-малко от 15 минути. Прекъсване на заседанието не може да се иска по-рано от един час след започването му и по-късно от един час преди приключване на работното време. Интервалът между две прекъсвания не може да е по-малък от един час."\nИмате думата по чл. 51. Не виждам желаещи.\nМоля, гласувайте текста на чл. 51.\nГласували 149 народни представители: за 149, против и  въздържали се  няма.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: "Чл. 52. Членовете на Министерския съвет имат право да присъстват на заседанията на Народното събрание. Те могат да вземат думата винаги, когато я поискат. Председателят на Народното събрание може да определя времето, през което министрите говорят по определен въпрос."\nИмате думата по чл. 52. Не виждам желаещи.\nМоля, гласувайте чл. 52.\nГласували 155 народни представители: за 155, против и  въздържали се няма.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: "Чл. 53. (1) Гласуването е лично. Гласува се "за", "против" и "въздържал се". Гласуването се извършва явно. По предложение на парламентарна група Народното събрание може да реши отделно гласуване да бъде тайно.\n3. ставане от място при поименно извикване по азбучен ред и отговаряне с "да", "не", "въздържал се";\n(4) Тайното гласуване се извършва с бюлетини."\nПо чл. 53 кой желае думата?\nИма думата господин Сендов. Заповядайте.\nБлаговест Сендов (КБ):  Уважаеми господин председател,  известно ни е и вашето желание да се прекрати практиката за гласуване с чужди карти. В Тридесет и седмото Народно събрание можеше да се гласува от един пулт с колкото си искате карти. За да се прекрати това нещо, беше изменена програмата от един пулт да може да се гласува само с една карта с тайната надежда, че депутатите няма да посягат и да гласуват встрани. Тази надежда не беше оправдана. Явно е, че трябва да се вземат по-сериозни мерки. Но и трябва да се обърнем с вяра в това, че депутатите ще спазват морала.\nМоето предложение е към чл. 53 в ал. 3 накрая да се добави текст: "Карта, поставена в пулт за гласуване, зад която не стои народен представител, се взема незабавно от квесторите и се предава на операторите на компютърната система".\nТова предложение може да не бъде подкрепено и от представители на моята парламентарна група. И може би ще бъда квалифициран с не особено добри епитети. Но аз смятам, че всички сме длъжни да работим колкото е възможно повече за авторитета на Народното събрание, защото авторитетът на Народното събрание, това е и нашият авторитет. А опитът ми досега на народен представител показва, че няма друг параметър, по който нашите избиратели са недоволни от нас толкова, колкото от това, че се гласува с чужди карти.\nНарекъл съм този принцип - принцип на проф. Велко Вълканов от предишното Народно събрание, защото той за дългото време, когато е бил депутат, винаги при ставането си от място си вземаше картата. Спомням си, че сме го кандърдисвали при някои важни гласувани да си остави картата. Той казваше: аз ще остана, въпреки че съм зает, но картата си не оставям, защото това е противоконституционно и в правилника пише, че с чужди карти не се гласува.\nАз ви моля, въпреки че сигурно няма да бъда много добре приет с това предложение, но в името на авторитета на нашето Народно събрание и оттук нататък за всички по-нататък,  да гласуваме това предложение. То може да не бъде абсолютно ефективно, защото има и възможност човек да носи в джоба си карта на съсед и след това да я извади, да я постави и да я прибере. Но тази манипулация ще бъде наблюдавана от председателя и от заместник-председателите и ще бъде санкционирана. Ето защо правя това предложение. Благодаря.\nУважаеми колеги, аз ще си позволя да се присъединя към направеното предложение от господин Сендов. Признавам си, че имам голямата амбиция да преустановя тази порочна практика в предишните народни събрания за гласуването с чужди карти. Затова смятам, че това е една добра възможност за преустановяване на тази порочна практика.\nБорислав Китов (ОДС): Уважаеми господин председател, уважаеми колеги! Това предложение на акад. Сендов е доста абсурдно, защото, представете си какво ще стане всеки път - минават квесторите, събират картите и след това някой от вас или от нас влиза, отива да си я взема и пак се връща. Просто ще стане едно...\nЯнаки Стоилов (КБ, от място): Ще си я носи в джоба.\nБорислав Китов: Или ще си я носи в джоба, както някой правилно репликира. Така че аз мисля, че това не е най-доброто предложение, защото освен това то удря и по морала на нашето Народно събрание.\nМоля, гласувайте предложението на господин Сендов към ал. 3 да се добави: "Карта, поставена в пулт за гласуване, зад която не стои народен представител, се взема незабавно от квесторите и се предава на операторите на компютърната система".\nГласували 167 народни представители: за 39, против 107,  въздържали се 21.\nПодлагам на гласуване целия текст на чл. 53 според предложения проект.\nМоля, гласувайте чл. 53.\nГласували 162 народни представители: за 158, против 1, въздържали се 3.\nИмате предложение за прегласуване? Заповядайте, господин Стоилов.\nЯнаки Стоилов (КБ): Господин председател, аз предлагам да подложите на прегласуване този текст, тъй като в залата хората са по-малко, макар и с не много по-малко, от изписаните на таблото и някак е най-неестествено текстът, в който се забранява гласуването с чужди карти, да бъде приет с доста чужди карти. Благодаря.\nПРЕДСЕДАТЕЛ Огнян Герджиков: Господин Панайотов, заповядайте.\nПламен Панайотов (НДСВ): Господин председател, според нас няма процедурно основание за прегласуване. Благодаря.\nПРЕДСЕДАТЕЛ Огнян Герджиков: Благодаря на господин Панайотов. Аз също намирам, че няма основание за прегласуване.\nМоля да докладвате чл. 54, господин Вълчев. Заповядайте.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: Благодаря, господин председател.\n"Чл. 54. Предложение за гласуване по чл. 53, ал. 2, т. 3, 4 и 5 или за тайно гласуване може да бъде направено от една десета от всички народни представители или от една парламентарна група. Предложението се поставя на гласуване без разисквания. Изслушва се по един представител от парламентарна група, която не е съгласна с направеното предложение."\nИмате думата по чл. 54.\nПодлагам на гласуване текста на чл. 54.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: "Чл. 55. (1) Преди гласуването председателят поканва народните представители да заемат местата си. Времето за гласуване по чл. 53, ал. 2, т. 1 е до една минута, но не по-малко от 15 секунди.\n(2) От обявяването на гласуването до завършването му не се допускат изказвания."\nИмате думата по чл. 55.\nПодлагам на гласуване текста на чл. 55 така, както беше представен.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: "Чл. 56. (1) Гласуването се извършва по следния ред:\nИмате думата по текста на чл. 56.\nПодлагам на гласуване предложения текст на чл. 56.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: "Чл. 57. (1) Предложението се смята за прието, ако за него са гласували повече от половината от присъстващите народни представители, освен ако в Конституцията е предвидено друго.\n(2) В случай на равенство на гласовете предложението се смята за отхвърлено."\nИмате думата по чл. 57.\nПодлагам на гласуване предложения текст на чл. 57.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: "Чл. 58. (1) Резултатът от гласуването се обявява от председателя веднага.\n(3) При гласуване чрез компютризираната система разпечатки от резултата се предоставят по искане на ръководството на парламентарна група."\nИмате думата по чл. 58.\nЯнаки Стоилов (КБ): Господин председател, аз нямам предложения по чл. 58, но искам, тъй като сега сме в хода на обсъждането и гласуването на този текст, да обърна внимание върху неговото точно прилагане. Тъй като вече се създаде прецедент този текст да не бъде прилаган в своята ал. 2, след като се иска прегласуване, най-често се сочат мотивите. Но независимо как се възприемат тези мотиви, председателят е длъжен да постави на прегласуване последното предложение, което е било прието. Понякога това се използва, защото става дума за съществени въпроси. Народните представители могат да променят поне частично своя вот, но използвам случая наистина да се придържаме към съдържанието на ал. 2. И дори когато председателят на мнозинството заяви, че тези мотиви са основателни или неоснователни, това не може да бъде основание за председателя той да подлага на преценка мотивите при искане за прегласуване. Благодаря ви.\nПРЕДСЕДАТЕЛ Огнян Герджиков: Благодаря на господин Стоилов за това уточнение.\nПодлагам на гласуване текста на чл. 58.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: Уважаеми господин председател, ще ви прочета разпоредбите на чл. 59 и чл. 60:\n"Чл. 59. Председателят определя деня и часа за гласуване на включените в дневния ред законопроекти на първо четене.\nЧл. 60.\t(1) За заседанията на Народното събрание се водят пълни стенографски протоколи, които се изготвят в деня на заседанието или най-късно на другия ден. Протоколът се подписва от стенографите, от двамата дежурни секретари и от председателя най-късно следващата седмица след изработването му.\n(2) Към стенографския протокол се прилагат мотивите и текстът на законопроектите, решенията и другите актове на Народното събрание и предложенията по тях и когато не са четени в заседание, както и разпечатката от гласуването чрез компютризираната система."\nПо текстовете на чл. 59 и 60 има ли предложения? Не виждам.\nМоля, гласувайте чл. 60.\n"Чл. 61. Народните представители могат да преглеждат стенограмите на изказванията си и да искат поправянето на грешки в тях в 3-дневен срок от изготвянето на стенографския протокол. Възникналите спорове се решават от председателя по доклад на дежурните секретари и стенографа в присъствието на народния представител."\nНе виждам желаещи да се изкажат по чл. 61.\nМоля, гласувайте текста на чл. 61.\n"Чл. 62.\t(1) Поправки на фактически грешки в приетите от Народното събрание актове се извършват по нареждане на председателя на Народното събрание до подписване на протокола, след като се изслушат вносителят и докладчикът на съответната комисия.\n(2) Председателят на Народното събрание обявява поправките пред Народното събрание."\nНе виждам желаещи да се изкажат по чл. 62.\nПреминаваме към глава седма.\nЧл. 63.\t(1) Законопроектите, заедно с мотивите към тях се внасят до председателя на Народното събрание и незабавно се регистрират в публичен регистър "Законопроекти".\n(2) В мотивите вносителят дава становище по очакваните последици от прилагането на проектозакона."\nПРЕДСЕДАТЕЛ Огнян Герджиков: Не виждам желаещи да се изкажат по същество.\nПодлагам на гласуване текста на чл. 63.\n"Чл. 64.\t(1) Председателят на Народното събрание разпределя законопроектите между постоянните комисии в 3-дневен срок от постъпването им.\n(4) Възражения по разпределението на законопроектите могат да се правят от вносителя на законопроекта и заинтересованите постоянни комисии пред председателя на Народното събрание в едноседмичен срок от уведомяването по ал. 3, който се произнася по тях в двудневен срок."\nПо текста на чл. 64 не виждам желаещи да се изкажат.\n"Чл. 65.\t(1) Постоянните комисии обсъждат законопроектите не по-рано от 48 часа от получаването им от членовете на съответната комисия. Те представят на председателя на Народното събрание и на председателя на водещата комисия мотивиран доклад в срокове, съобразени със законодателната програма и приетата едноседмична или двуседмична програма за работата на Народното събрание.\n(2) Докладите по законопроектите се представят на Народното събрание от водещите комисии за първо гласуване не по-късно от два месеца от тяхното внасяне."\nПо чл. 65 не виждам желаещи да се изкажат.\nПодлагам на гласуване текста на чл. 65.\n"Чл. 66.\t(1) Законопроектите заедно с мотивите към тях и доклада на водещата комисия, на която са били разпределени, се предоставят на народните представители не по-късно от  24 часа преди началото на заседанието, в което ще бъдат разгледани. Същият срок, ако Народното събрание не реши друго, се прилага и за разглеждане на законопроектите за второ четене.\n(2) По законопроекти, внесени от народни представители, председателят на водещата комисия може да изиска становище от Министерския съвет или от съответния ресорен министър. Министерският съвет или съответният ресорен министър дава становище в срок до две седмици от поискването му.\n(3) Липсата на становище по предходната алинея не спира обсъждането на законопроекта.\n(4) Докладът на водещата комисия за първо четене съдържа и резюме на постъпилите предложения от заинтересованите обществени организации и граждани и обобщено становище на комисията."\nПредложения по чл. 66? Не виждам.\nМоля, гласувайте текста на чл. 66.\n"Чл. 67.\t(1) Законопроектите се приемат на две гласувания, които се правят в различни заседания.\n(3) На първо гласуване законопроектът се разглежда след като Народното събрание изслуша докладите на водещата комисия, становището на вносителя в рамките на 10 минути и доклади на други комисии, на които той е бил разпределен, ако такива са постъпили.\n(4) При първото гласуване законопроектът се обсъжда в цялост. Народните представители се произнасят по основните положения на законопроекта."\nПо чл. 67 има предложения? Не виждам.\nМоля, гласувайте чл. 67.\n"Чл. 68.\t(1) Постоянните комисии обсъждат едновременно всички законопроекти, уреждащи една и съща материя, внесени в Народното събрание до деня, в който водещата комисия започва обсъждането. Тези законопроекти се внасят и обсъждат едновременно от Народното събрание. То ги гласува поотделно.\n(2) Когато на първо гласуване са приети повече от един законопроект, уреждащи една и съща материя, водещата комисия с участието на вносителите на приетите на първо гласуване законопроекти изготвя от тях един общ законопроект в срок от 14 дни, който се представя на председателя на Народното събрание и на народните представители за правене на писмени предложения по него."\nПРЕДСЕДАТЕЛ Огнян Герджиков: Госпожа Анелия Мингова, заповядайте!\nАнелия Мингова (НДСВ): Уважаеми господин председател, уважаеми колеги! Аз искам да внеса едно уточнение, което е по-скоро редакционно. Става дума за ал. 1 на чл. 68, второто изречение, което гласи: "Тези законопроекти се внасят и обсъждат едновременно от Народното събрание." Тези законопроекти вече са внесени и това е ясно от първото изречение на ал. 1. Смисълът на второто изречение е, че обсъждането става едновременно.\nТака че аз предлагам да отпаднат думите "внасят и" и изречението да стане: "Тези законопроекти се обсъждат едновременно от Народното събрание."\nПРЕДСЕДАТЕЛ Огнян Герджиков: Благодаря на госпожа Анелия Мингова.  Предложението й е съвършено разумно по моя преценка.\nМоля, гласувайте предложението на госпожа Анелия Мингова в изречение второ на ал. 1 да отпадне изразът "внасят и".\nГласували 144 народни представители: за 139, против 2, въздържали се 3.\nМоля, гласувайте целия текст на чл. 68.\n"Чл. 69. Законопроект, който е отхвърлен на първо гласуване, може да бъде внесен повторно само след съществени промени в основните му положения, което се отразява в мотивите, и не по-рано от следващата парламентарна сесия."\nПРЕДСЕДАТЕЛ Огнян Герджиков: Благодаря Ви. По чл. 69 предложения има ли? Не виждам.\nМоля, гласувайте текста на чл. 69.\nГласували 140 народни представители: за 137, против 2, въздържал се 1.\n"Чл. 70.\t(1) Народните представители могат да правят писмени предложения за изменения и допълнения в приетия на първо гласуване законопроект или изработения нов законопроект съгласно чл. 68, ал. 2 в 7-дневен срок от приемането му, респективно от представянето му на председателя на Народното събрание. Предложенията се отправят чрез председателя на Народното събрание до председателя на водещата комисия. По изключение Народното събрание може да реши този срок да бъде удължен най-много с три седмици или намален, но не по-кратък от три дни.\n2. предложенията на комисията по обсъждания законопроект, когато тя приеме такива по повод предложение на някои от нейните членове, направено по време на заседанията."\nПредложения по чл. 70? Не виждам.\nМоля, гласувайте текста на чл. 70.\nГласували 145 народни представители: за 144, против 1, въздържали се няма.\n"Чл. 71.\t(1) Народното събрание обсъжда и приема законопроектите на второ гласуване глава по глава, раздел по раздел или текст по текст.\n(2) При второто гласуване се обсъждат само предложения на народни представители, постъпили по реда на чл. 70, както и предложения на водещата комисия, включени в доклада й. Допустими са и редакционни поправки. Предложенията, които противоречат на принципите и обхвата на приетия на първо гласуване законопроект, не се обсъждат и гласуват.\n(3) Народен представител може да обосновава направени предложения в рамките на пет минути за всяко предложение.\n(4) Гласуването се извършва по реда на чл. 56."\nПо чл. 71 има ли предложения? Не виждам.\nМоля, гласувайте текста на чл. 71.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: "Чл. 72. Вносителят на законопроекта може да го оттегли до започване на първото гласуване, а след това - само с решение на Народното събрание."\nПо чл. 72 има ли предложения? Не виждам.\nМоля, гласувайте чл. 72.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: Член 73 с неговите шест алинеи, както следва:\n"Чл. 73.\t(1) Председателят съобщава на първото заседание на Народното събрание за постъпването на указ на президента на републиката по чл. 101 от Конституцията, с който приет от Народното събрание закон се връща за ново обсъждане.\n(6) Ако върнатият закон не получи необходимото мнозинство и са оспорени само отделни текстове, се прилага процедурата по чл. 71, като се гласуват само текстовете, които са оспорени."\nПо представения чл. 73 има ли предложения? Не виждам желаещи.\nПодлагам на гласуване предложения текст на чл. 73.\nБих си позволил да кажа, че това ще е последният преди почивката текст - на чл. 74.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: "Чл. 74. По законопроект за ратифициране на международен договор текстът на договора не може да бъде изменян. Резерви към многостранен договор могат да се правят само когато те са допустими от самия договор."\nПо предложения текст на чл. 74 има ли желаещи да вземат отношение? Не виждам желаещи.\nИскам да припомня за заседанието на Комисията по външна политика, отбрана и сигурност, което ще се проведе по време на почивката от 11,00 часа.\nПостъпило е предложение за прекъсване разискванията по Правилника за организацията и дейността на Народното събрание и поради спешността на случая да преминем към т. 4 от приетата днес програма за работата на Народното събрание.\nПРОЕКТ ЗА РЕШЕНИЕ ЗА РАЗРЕШАВАНЕ НА ТРАНЗИТНИ ПРЕМИНАВАНИЯ ПРЕЗ ТЕРИТОРИЯТА НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ НА УКРАИНСКИ ВОЕНЕН КОНТИНГЕНТ ОТ СЪСТАВА НА МЕЖДУНАРОДНИТЕ УМИРОТВОРИТЕЛНИ СИЛИ В КОСОВО В РАМКИТЕ НА СЪТРУДНИЧЕСТВОТО НА УКРАЙНА И НАТО ПО ПРОГРАМАТА "ПАРТНЬОРСТВО ЗА МИР".\nЩе помоля господин Илчев, председател на Комисията по външна политика, отбрана и сигурност, да запознае залата с взетото становище на комисията.\nДОКЛАДЧИК Станимир Илчев: Уважаема госпожо председател, уважаеми госпожи и господа! Преди малко завърши извънредното заседание на Комисията по външна политика, отбрана и сигурност, където беше разгледан, обсъден и гласуван с консенсус заявеният проект за разрешаване на транзитни преминавания.\nАз ще прочета становището, което гласувахме. Бяха зададени въпроси на представителя на Министерството на вътрешните работи господин Любомир Тодоров, на които той отговори, и гласуването стана след това.\nотносно проект за решение № 102-03-2 за  разрешаване на транзитни преминавания през територията на Република България на украински военен контингент от състава на международните умиротворителни сили в Косово в рамките на сътрудничеството на Украйна и НАТО по програмата "Партньорство за мир",\nвнесен от МС на 30 юли 2001 г.\nНа свое заседание от 1 август 2001 година Комисията по външна политика, отбрана и сигурност обсъди проект за решение № 102-03-2 за разрешаване на транзитни преминавания през територията на Република България на украински военен контингент от състава на международните умиротворителни сили в Косово в рамките на сътрудничеството на Украйна и НАТО по програмата "Партньорство за мир" и прие следното\nПриема за основателни мотивите на правителството и предлага на Народното събрание на основание чл. 84, т. 11 от Конституцията на Република България и чл. 26, т. 3 от Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България да разреши транзитните преминавания през територията на Република България на украински военен контингент в състав от 79 военнослужещи, военно имущество и техника от състава на международните умиротворителни сили в Косово в рамките на сътрудничеството на Украйна и НАТО по програмата "Партньорство за мир" в периода от 3 до 5 август 2001 г., както следва:"\nСледва описание на първото и второто преминаване по дати, състав на техниката и личния състав, параметрите на въоръженията, системата и техниката.\nСтановището беше гласувано с консенсус.\nНе прочитам втората част подробно, тъй като становището е раздадено предварително и е гласувано на 1 август 2001 г. Благодаря ви.\nИма ли изказвания по това становище? То е прието с консенсус, така че трябва да преминем към гласуване.\nПреди това ще прочета проекта за решение.\nза  разрешаване на транзитни преминавания през територията на Република България на украински военен контингент от състава на международните умиротворителни сили в Косово в рамките на сътрудничеството на Украйна и НАТО по програмата "Партньорство за мир"\nРазрешава транзитните преминавания през територията на Република България на украински военен контингент в състав от 79 военнослужещи, военно имущество и техника от състава на международните умиротворителни сили в Косово в рамките на сътрудничеството на Украйна и НАТО по програмата "Партньорство за мир" в периода от 3 до 5 август 2001 г., както следва:\n1. Първо преминаване:\nВлизане през Граничния контролно-пропускателен пункт - Русе, на 3 август 2001 г. около 6,00 ч., напускане територията на страната през Граничния контролно-пропускателен пункт - Гюешево, на 4 август 2001 г. около 16,00 ч.\nПридвижване по маршрута Русе-Плевен-София-Кюстендил с железопътен транспорт, състоящ се от 1 пътнически вагон, 1 покрит вагон и 15 платформи, а по маршрута Кюстендил-Гюешево - с автомобилен транспорт (на собствен ход).\nВоенна колона, включваща 48 военнослужещи; транспортно оборудване - 10 БРДМ и 20 автомобила; въоръжение и боеприпаси - 20 пистолета 9 мм РМ, 14 автомата 5,45 мм АКS - 74 y, 48 автомата 5,45 мм АКS - 74, 2 картечници 5,45 мм RPK - 74, 2 бр. зарядно устройство ВСА-5А, 2 бр. зарядно устройство 1Е-125, 540 бр. сигнални пистолетни патрони 26 мм ОП, 432 бр. сигнални пистолетни патрони 26 мм SP, 10 бордни картечници 12,7 мм NSVT, 10 бордни картечници 14,5 мм KPVT, 10 резервни цеви, 10 бордови малокалибрени картечници  7,62 мм РКТ, 42 гранати GP-25, 600 гранати VOG-25, 525 гранати VOG-25 Р, 566 сигнални ракети NSP, 2436 бр. патрони 14,5 мм В-32, 2560 бр. патрони 12,7 мм BZT, 1600 бр. патрони 12,7 мм В-32, 1120 бр. патрони 12,7 мм ВС и 4960 бр. патрони 12,7 мм MDZ; уреди за радиовръзка; военно оборудване и тилово имущество.\n2. Второ преминаване:\nВлизане през Граничния контролно-пропускателен пункт - Гюешево, на 4 август 2001 г. около 14,00 ч., напускане територията на страната през Граничния контролно-пропускателен пункт - Русе, на 5 август 2001 г. около 21,00 ч.\nПридвижване по маршрута Гюешево-Кюстендил с автомобилен транспорт (на собствен ход), а по маршрута Кюстендил-София-Плевен-Русе с железопътен транспорт, състоящ се от 1 пътнически вагон, 1 покрит вагон и 9 платформи.\nВоенна колона, включваща 31 военнослужещи, военна техника - 10 БРДМ и 17 автомобила; въоръжение - 10 тежки бордни картечници 14,5 мм КПВТ и 10 леки бордови картечници 7,62 мм ПКТ."\nА сега преминаваме към регулярната си работа по проекта за Правилник за организацията и дейността на Народното събрание.\nМоля, господин Вълчев, да заемете обичайното си тези дни място.\nГосподин Абаджиев, заповядайте за процедурно предложение.\nДимитър Абаджиев (ОДС): Уважаема госпожо председател, уважаеми колеги! Искам да направя процедурно предложение да се върнем за кратко към чл. 70 и да гласуваме едно допълнение във връзка с процедурата за консенсус в Комисията по европейска интеграция. Тази процедура, както знаете, се прие в чл. 27, но част от процедурата е възможността решенията, взети с консенсус, да се следват от по-бърза процедура за приемане на законопроектите. В стария правилник тя беше включена в чл. 68, сега предлагам в чл. 70, ал. 1 да се добави старият текст, а именно:\n"Срокът за предложения за изменения и допълнения в приетия на първо гласуване законопроект е не повече от 7 дни, когато преди първото гласуване е постъпило решение на Комисията по европейска интеграция."\nПо така направеното от господин Абаджиев процедурно предложение да се върнем към гласуван вече текст от правилника има ли други изказвания?\nВладимир Дончев (НДСВ): Уважаема госпожо председател, уважаеми колеги, искам от името на Парламентарната група на НДСВ да подкрепя предложението, направено от господин Абаджиев, което е изключително разумно, по текста за правомощията на Комисията по европейска интеграция.\nТова е едно предложение, което предвижда бърза процедура за предложения, свързани именно с евроинтеграционни закони, поради което ние заявяваме, че ще подкрепим това предложение.\nТАТЯНА ДОНЧЕВА (КБ, от място): Ще има ли преномериране?\nПРЕДСЕДАТЕЛ Камелия Касабова: Заповядайте, господин Вълчев.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: По повод на това, което госпожа Дончева каза, няма преномерация. Член 70 от сега гласувания от нас проект за правилник съответства на чл. 68 от досегашния правилник. Всъщност това, което господин Абаджиев направи като предложение, последното изречение на ал. 1 на чл. 68 в предходния правилник да бъде възпроизведено с тази малка корекция - че става въпрос за комисията. Ние разговаряхме с колегите, няма някаква пречка това да стане. Това става последно изречение на ал. 1 от чл. 70.\nПРЕДСЕДАТЕЛ Камелия Касабова: Първо трябва да гласуваме процедурното предложение да се върнем към този текст на правилника.\nГласували 168 народни представители: за 163, против 4,  въздържал се  1.\nПредложението на господин Абаджиев е в чл. 70, ал. 1 да се добави едно ново изречение със следното съдържание, което принципно възпроизвежда старото последно изречение на ал. 1 на чл. 68 от досега действащия правилник, а именно:\nГласували 181 народни представители: за 169, против 10,  въздържали се 2.\nПреминаваме към глава седма от проекта за правилник.\nМоля, господин Вълчев.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: Член 75, ал.1 е на вашето внимание със следното съдържание:\n"Чл. 75. (1)  Проект  за решение, декларация и обръщение могат да внасят народните представители и парламентарните групи.\n(2) Проектите за решения, декларации и обръщения се разпределят от председателя на Народното събрание между съответните постоянни комисии в тридневен срок от постъпването им, за което той уведомява народните представители по реда на чл. 64, ал. 3.\n(3) Постоянните комисии обсъждат проектите по ал. 1 не по-късно от 15-дни от разпределянето им и представят на председателя на Народното събрание становищата си по тях.\n(4) Народното събрание обсъжда и гласува проектите за решения, декларации и обръщения не по-късно от 7 дни от постъпването на становището на постоянните комисии.\n(5) Решенията, декларацията и обръщенията се приемат на едно гласуване.\n(6) Проект за решение, декларация и обръщение може да бъде оттеглен от вносителя до поставянето му на гласуване на заседание на Народното събрание."\nНякакви предложения по съдържанието на чл. 75? Не виждам такива.\nМоля към съдържанието на чл. 76, господин Вълчев.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: "Чл. 76. (1) Когато Конституционният съд е определил Народното събрание като заинтересована страна по конституционно дело за оспорване на закон или решение, председателят на Народното събрание уведомява незабавно водещата комисия.\n(2) Водещата комисия приема становище до Конституционния съд в 7-дневен срок. В становището задължително се отразяват мотивите на Народното събрание за приемането на акта, оспорен пред Конституционния съд.\n(3) Председателят на Народното събрание подписва становището на Народното събрание и го изпраща на Конституционния съд."\nИма ли предложения по този текст?\nВсъщност аз съм направил и писмено предложение. Предполагам, то е пред Вас. И да си призная, имам слабост към конституционното правосъдие.\nЕдин проблем, който стои доста отдавна пред парламента, явно стои и пред Тридесет и деветото Народно събрание. Става въпрос за следното: когато има образувано конституционно дело, няма значение кой е сезирал Конституционния съд - дали група народни представители или другите органи по чл. 150, много често Конституционният съд конституира като страна в този процес Народното събрание. Хората, които са се занимавали с тези решения, знаят, че може би в 90 процента или почти винаги се конституира Народното събрание, като Народното събрание трябва да даде становище по дадения проблем, поставен пред Конституционния съд, в определен срок. Обикновено срокът е 14 дни.\nСтрана в конституционното правосъдие, повтарям, е Народното събрание. Какво ни казва обаче текстът?\nДа, Конституционният съд е конституирал Народното събрание, но становище по поставения проблем ще даде не Народното събрание, а дадена комисия. Но тази постоянна комисия, обикновено това е Комисията по правни въпроси, може да е постоянна и с всичките ми уважения към нея, и аз съм неин член, но тя не е Народното събрание. И това становище на комисията  се подписва от председателя и се изпраща в Конституционния съд. Такава беше практиката досега, такава е заложена и тук. Всъщност Народното събрание не е взело становище по поставения въпрос. И тук се подменя Народното събрание, тоест 240 народни представители, а това е Народното събрание, със становище на комисия, респективно на председателя на Народното събрание. Според мен това не е точно и не е прецизно.\nИ тук ще кажа няколко думи, защото многократно съм се опитвал преди това, говоря за предните парламенти, да извадим този въпрос, като искаме от Конституционния съд да конституира не Народното събрание, а парламентарните групи, но Конституционният съд, не знам по какви съображения, винаги е отхвърлял това наше искане.\nВторият проблем, който поставя текстът, е юридически неиздържан. Обърнете внимание в текста: "Когато Конституционният съд е определил Народното събрание като заинтересувана страна по конституционно дело за оспорване на закон или решение...", но компетенциите на Конституционния съд са дадени в чл. 149. И само в чл. 149, ал. 1, т. 2 Конституционният съд се произнася за противоконституционност на закон, респективно на решения, но и на други актове на Народното събрание. Но често Конституционният съд, вероятно и за в бъдеще, ще конституира Народното събрание като страна, не само когато се оспорва закон или решение, а примерно, когато се дава задължително тълкувание на Конституцията или в другите правомощия на Конституционния съд.\nИ още нещо. Законите и решенията, които се оспорват от Конституционния съд, могат да не бъдат приети от това Тридесет и девето Народно събрание. Могат да са приети от предишни парламенти, преди десет или петнадесет години, няма никаква пречка за това, там няма срок. Така че може да се атакува един акт на парламента, не на действащото Тридесет и девето Народно събрание, а на по-предните парламенти, респективно закони или постановления, или решения. За да се избегне това неточно конституиране като страна де факто на комисията, респективно на председателя на Народното събрание, и да се даде възможност на Народното събрание да бъде страна, когато, разбира се, Конституционният съд реши, по всички конституционни дела в рамките на неговата компетентност, ви предлагам чл. 76, който предполагам, а и съм сигурен, че ви е раздаден, аз само ще го прочета и с това ще приключа. Член 76 от моя гледна точка трябва да изглежда така: "Когато Конституционният съд е определил Народното събрание като заинтересувана страна по конституционно дело, председателят на Народното събрание изпраща искането на Комисията по правни въпроси.\n(2) Комисията по правни въпроси приема становище, което се внася в Народно събрание за разглеждане.\n(3) Народното събрание с гласуване приема или отхвърля становището, като стенографският протокол от разискванията заедно със становището се изпраща на Конституционния съд."\nЗа мен от юридическа гледна точка това е прецизното. Знам, че Народното събрание вероятно ще бъде затруднено като време, но даже стигаме до другото предложение - това становище, представено от Комисията по правни въпроси, без разискване направо да се гласува от парламента, с което няма да се даде възможност за евентуално саботиране или удължаване на парламентарното време с разглеждането на конституционни проблеми, когато Народното събрание е страна. Благодаря ви.\nПРЕДСЕДАТЕЛ Камелия Касабова: Благодаря на господин Корнезов.\nДруги становища по този текст?\nЗаповядайте, господин Панайотов!\nПламен Панайотов (НДСВ): Уважаема госпожо председател, уважаеми колеги! Вярно е, че Народното събрание се конституира като страна. Същевременно също така е вярно, че не би могло да предпоставим дейността на Народното събрание от това дали и доколко Конституционният съд на Република България ще реши да ни конституира като страна и това да предопределя въобще процеса на работа на Народно събрание в пленарна зала. В този смисъл ние няма да подкрепим направеното предложение и ще гласуваме "за" предложения проект. Благодаря ви.\nТъй като няма повече предложения, доколкото виждам, остава да гласуваме предложението, направено от господин Корнезов. Въпреки че той изчете текста, за протокола е необходимо аз отново да го прочета. Съдържанието на чл. 76, предложено от господин Корнезов, е следното:\n"Чл. 76.\t(1) Когато Конституционният съд е определил Народното събрание като заинтересувана страна по конституционно дело, председателят на Народното събрание изпраща искането на Комисията по правни въпроси.\n(2) Комисията по правни въпроси приема становище, което се внася в Народното събрание за разглеждане.\n(3) Народното събрание с гласуване приема или отхвърля становището, като стенографският протокол от разискването заедно със становището се изпраща на Конституционния съд."\nГласували 184 народни представители: за 42, против 125, въздържали се 17.\nМоля ви, гласувайте съдържанието на чл. 76 така, както беше предложено от господин Вълчев.\nГласували 177 народни представители: за 164, против няма, въздържали се 13.\nТекстът на чл. 76 се приема.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: Уважаема госпожо председател, уважаеми дами и господа народни представители, позволявам си да започна четенето на глава осма.\nЧл. 77. (1) Народните представители отправят до министър-председателя, заместник министър-председател или до министър актуални въпроси от текущ характер, които представляват обществен интерес и са в техния ресор на управление.\n(2) Към министър-председателя се отправят и въпроси, които се отнасят до общата политика на правителството или до дейността на отделни министри."\nВладимир Дончев (НДСВ): Уважаема госпожо председател, уважаеми колеги! Ще си позволя да поставя на вашето внимание едно предложение за промяна на така внесения текст от работната група от името на Парламентарната група на НДСВ. То касае именно ал. 2 на посочения текст на чл. 77, като молим текстът да звучи, както следва: "Към министър-председателя се отправят въпроси, които се отнасят до общата политика на правителството."\nМотивите за това наше предложение са, че тези въпроси трябва да бъдат свързани именно с общата политика на правителството, представлявано от министър-председателя. Не смятам, че бихме могли да си позволим да задаваме подобни въпроси на министър-председателя за дейността на отделни министри, защото това ще представлява ненужна загуба на обществено време, а заедно с това знаете, че в ресора на отделни министри може да има въпроси, които са по-малозначителни и не смятаме, че министър-председателят би следвало да дава обяснения примерно във връзка с приватизационни сделки на отделни предприятия, които са в ресора на отделни министерства. Така че ще моля в този смисъл да бъде прието предложението и гласувано.\nПРЕДСЕДАТЕЛ Камелия Касабова: Благодаря на господин Дончев.\nДруги предложения по този текст?\nТАТЯНА ДОНЧЕВА (КБ): Уважаеми дами и господа, мисля, че предишното предложение почива на доста изкривено тълкуване на текста. От този и следващите текстове се вижда, че водещо при определяне кой да отговаря е ресорът на управление. И на тази база председателят на Народното събрание запазва правото си да отклони въпроса или да посочи на народния представител да го отправи към министъра, към чийто ресор на управление той се отнася.\nЧастта от ал. 2 "или до дейността на отделни министри" не е сложена, за да се подменя министърът като отговарящ от министър-председателя. Тя е сложена, когато отделни министри със свои действия във и извън кръга на службата си, са създали предпоставки да ангажират правителството в нещо, което е нередно. Или, когато министърът вече взема отношение по въпроса и има ясно изразено становище. Когато става дума за укоримо поведение на един министър. Аз бих ви дала и конкретен пример - когато един министър причини публичен скандал, който тече дни наред в печата, може ли опозицията да пита министър-председателя относно тези действия на неговия министър? Какво има да пита самия министър? Самият министър ще си отговаря в рамките на ресора за това, за което е сложен. Тук става дума за съвсем друго нещо - за дейност в по-широк смисъл. Има достатъчно механизми от чл. 77 нататък, които пречат на такава подмяна на министри с министър-председател. Тя е в ръцете на председателя на парламента и той ще си я упражнява.\nАз ви предлагам да оставите текста така, както е, защото мнозинството трябва да е наясно, че когато става дума наистина за действия на министър, които по някакъв начин увреждат имиджа на правителството, отговорен е министър-председателят. Хубаво е да има този ред на контрол, още повече, че така, както са изписани ал. 1 и 2, на практика достатъчно ясно я разграничават. И е изключено да се смесва ресор на министър с ресор на министър-председател. Но става дума и за друго, че министър-председателят е все пак министър-председател и има хипотези, в които той не може да не отговаря.\nДоколкото разбрах от колегата Дончев, той пропуска "и"-то на ал. 2 преди "въпроси", което мисля, че също не е редно, защото ал. 2 е нещо добавъчно към ал. 1. Алинея 1 казва ресори, ал. 2 казва нещо, което е извън ресора, нещо, което е и друго нещо.\nАз мисля, че не е точен подходът да се слагат брони на част от кабинета. Защото по този начин, ако се създават излишни пречки пред контрола, ще се създадат други условия за контрол, които са много по-драстични и неудобни. И защото мнозинството не бива в самото начало да предпоставя, че някой пази някого. Човекът е достатъчно силен и достатъчно авторитетен, за да има нужда от такива хватки.\nТака че аз ви предлагам да гласувате текста, както е предложен. Той не е некоректен, не е злонамерен и е изключително тясно тълкуван. Уверявам ви, че ако става въпрос за тълкувание, много трудно мнозинството може да избегне щекотливи въпроси. Много трудно. Пример от предишния парламент е прословутата фондация "Бъдеще за България". Никога мнозинството не я допусна до гледане по същество, но тя звучеше като лайтмотив от сряда до петък в устата на всеки народен представител, който излизаше да контролира. По-добре е да се изчистят нещата и да има един разумен механизъм за контрол. Принципен, а не с оглед на човека.\nПРЕДСЕДАТЕЛ Камелия Касабова: Благодаря, госпожо Тотева.\nИма ли други изказвания по този въпрос? Тук имаше изказване, а не предложение за промяна на текста.\nИзкушен съм да взема отношение по направеното предложение и да прочета на народните представители текста на чл. 90 от Конституцията: "Народните представители имат право на въпроси и на питания до Министерския съвет или до отделни министри, които са длъжни да им отговарят". И Конституцията по никакъв начин не прави опит да ограничава правата на народните представители към който и да е от министрите, министър-председателя или заместник-председателите на Министерския съвет.\nВ този смисъл би било твърде погрешно ние да търсим някакво ограничаване на конституционно дадени права в правилника на Тридесет и деветото Народно събрание. Достатъчно други политически и обществени аргументи прозвучаха в изказването на народния представител Татяна Дончева. В този смисъл е добре ние да се опитаме чрез правилника да потърсим точния смисъл на Конституцията или, ако трябва, да препишем текста на Конституцията. Така ще бъдем най-изрядни, когато отнасяме текстовете на нашия правилник към Конституцията.\nАз обаче искам да направя и едно друго предложение, което е внесено, гледано и неприето от комисията. Една нова алинея в този текст, понеже аз съм го предложил като отделен член, но при новата систематика алинея, която да бъде в първия член за парламентарния контрол, която ясно да казва, че на парламентарен контрол подлежат министър-председателят и министрите. Това ще бъде допълнително разписване в правилника на конституционната разпоредба и всякакви по-нататъшни тълкувания - публични, коментари в печата, ще бъдат преустановени. Но, освен това, предлагам да има и още едно допълнение към тази алинея. Тоест: "На парламентарен контрол подлежат министър-председателят и министрите, както и органите, в чието конституиране участва Народното събрание".\nНашата практика досега показва, че много често в Тридесет и осмото Народно събрание ред агенции, ред органи, в чието конституиране дори участва Народното събрание, по-скоро в избирането на техните ръководни органи, изпадат извън обсега на парламентарния контрол. И много често министърът казва: "Това е един независим орган". И какво излиза? Че такива важни институции, като Агенцията за приватизация, като Националния осигурителен институт са извън възможностите за парламентарен контрол. Аз смятам, че ние трябва да разширим парламентарния контрол. Това не е в противоречие с Конституцията, а само допълва идеята за парламентарен контрол в държавата.\nАко трябва още веднъж да прочета текста?\nПРЕДСЕДАТЕЛ Камелия Касабова: Да, ще Ви помоля, господин Миков, защото, доколкото разбирам от Вашето изказване, Вие не правите редакция на чл. 77 нов, а препращате към други текстове. Във Вашето писмено предложение, което сте представили, няма текстове с подобна редакция. Затова ще Ви помоля да го повторите.\nМихаил Миков: Към чл. 77 се създава нова ал. 1, като досегашните ал. 1 и 2 стават съответно ал. 2 и 3.\nСъдържание на ал. 1 на чл. 77:\n"(1) На парламентарен контрол подлежат министър-председателят и министрите, както и органите, в чието конституиране участва Народното събрание."\nРеших сам да свия своето предложение, като изключа органите, подчинени на Министерския съвет или негови членове, доколкото там ще може да се реализира контрол чрез стандартния контрол върху членовете на Министерския съвет. Благодаря ви.\nЕмилия Масларова (КБ): Уважаема госпожо председател, уважаеми колеги! Аз искам да подкрепя втората част на предложението на колегата Михаил Миков, свързана с разширяване на парламентарния контрол относно ръководствата на органите, в чието конституиране участва и Народното събрание.\nАз съм била директор на Агенцията за чуждестранна помощ и в рамките на 3-4 години се явявам веднъж в Народното събрание, за да направя един отчет набързо. И това е всичко.\nНие имаме вече Агенция за закрила на децата, имаме и Национален осигурителен институт, който веднъж в годината идва да се отчете как е минал, как е изпълнил бюджета. Имаме Национален статистически институт и т.н. Ръководствата на тези институции се избират от Народното събрание, така както се избират и министрите. Тези дами или господа ние би трябвало да имаме възможност да ги контролираме по линия на парламентарния контрол, защото ето сега сме внесли едно предложение - да вземе решение Народното събрание да поканим управителя на Националния осигурителен институт да ни даде информация как върви изпълнението на бюджета на Националния осигурителен институт за първото шестмесечие, за да можем да видим каква да бъде законодателната ни дейност и малко по-нататък с какви ресурси ще разполага Националният осигурителен институт.\nКазвам тези неща, защото все пак имам и малко опит в тази област и ми се струва, че това са неща, които би трябвало да подлежат и да бъдат малко по-прецизни, по-прозрачни, да могат да се наблюдават от всички нас. Това са две институции, за които, ако ние отправим въпроса към съответните министерства или министри, те казват, че това са самостоятелни органи със собствено управление, че ние сме участвали в тяхното избиране и те не подлежат на контрол. Веднъж в годината отчетът за изпълнение на нечий бюджет не е достатъчен, когато става реч за държавни органи, в които не без значение е и решението на Народното събрание на Република България. Благодаря.\nДруги предложения по съдържанието на този текст има ли? Не виждам.\nПървото предложение беше направено от господин Дончев. Той предложи съдържанието на чл. 77, ал. 2 да бъде следното:\n"(2) Към министър-председателя се отправят въпроси, които се отнасят до общата политика на правителството".\nГласували 196 народни представители: за 123, против 70, въздържали се 3.\nПриема се съдържанието на този текст.\nВторото предложение, което се отнася към чл. 77 е предложението на господин Миков, аргументирано и от госпожа Масларова.\nГосподин Миков предлага в чл. 77 да се създаде нова ал. 1, а досегашните ал. 1 и 2 да станат респективно ал. 2 и 3.\nПредложението на господин Миков е ал. 1 да има следното съдържание:\n"Чл. 77.\t(1) На парламентарен контрол подлежат министър-председателя, министрите и органите, в конституирането на които участва Народното събрание".\nНо преди да пристъпим към гласуване на този текст, тъй като господин Миков преди малко се позова на Конституцията на мен ми се ще също в момента да се позова на Конституцията и по-точно на чл. 90 от нея, който гласи:\n"Чл. 90. Народни представители имат право на въпроси и на питания към Министерския съвет или до отделни министри".\nГеорги Божинов (КБ, от място): Това не значи, че Конституцията е изчерпала всички възможности! (Шум и реплики от блока на КБ.)\nПРЕДСЕДАТЕЛ Камелия Касабова: Гласували 191 народни представители: за 53, против 124, въздържали се 14.\nНе бих си позволил да искам прегласуване, ако не бяхте направили коментар на чл. 90 от Конституцията. Аз също го споменах в своето изказване точно в смисъла, че там е определен Министерският съвет и министрите и че няма никаква пречка в зависимост от волята на камарата да се разшири парламентарният контрол. Това не би било противоконституционно, би дало по-голяма възможност за запознаване на народното представителство с проблемите, които са в тези институции. В този смисъл моля ви още веднъж да предложите за прегласуване моето предложение. Благодаря ви.\nПРЕДСЕДАТЕЛ Камелия Касабова: Благодаря Ви, господин Миков. С мотивите, които направихте, подлагам на прегласуване още веднъж предложението на господин Миков в чл. 77 да се създаде една нова алинея със следното съдържание, както го изчетох току-що.\nГласували 192 народни представители: за 54, против 124, въздържали се 14.\nОще веднъж за протокола да гласуваме съдържанието на чл. 77.\nГласували 191 народни представители: за 139, против 29, въздържали се 23.\nСъдържанието на чл. 77 се приема.\nЗаповядайте, господин Стоилов - предложение за нов текст, който предшества съдържанието на чл. 78 в проекта.\nЯнаки Стоилов (КБ): Госпожо председател, направил съм предложение за нова разпоредба по досегашната номерация на действащия правилник. Той е чл. 75а, но систематично в съответствие с предложения проект би трябвало вече да бъде за нов чл. 77 с условната номерация "а", който поставя един нов проблем, свързан с парламентарния контрол.\nИскам да ви прочета за тези, които не са ориентирани в текстовете на раздадените предложения неговото съдържание и накратко да го обоснова:\n"Чл. 77а.(1) В началото на първото за седмицата заседание на Народното събрание всяка парламентарна група чрез свои представители има право да постави до два въпроса, на които да поучи отговор веднага.\n(2) Въпросите се предоставят на министър-председателя, на заместник министър-председателите и на министрите не по-късно от 24 часа преди откриване на заседанието.\n(3) Всеки от въпросите се развива в рамките до две минути, отговорът на министър-председателя, на заместник министър-председателите и на министрите е до три минути. Народният представител, задава въпроси и има право на реплика до една минута, а отговарящият на дуплика, също до една минута."\nПредложение с подобно съдържание беше прието в работната група, но за съжаление в последното заседание на тази комисия за подготовка на правилника, което само трябваше да се занимава с неговата редакция, то беше подложено на прегласуване. И мнозинството в комисията гласува за отпадане на този текст.\nИдеята на това предложение е да се разширят възможностите на парламентарния контрол и българският парламент да се доближи до работата на повечето съвременни парламентарни институции в Европа, а и на някои други континенти.\nДопълнението е, че освен в петъчния ден, такива кратки въпроси ще могат да бъдат задавани всяка сряда. И ако дори опозицията изцяло използва предоставените й възможности, това няма да отнеме повече от 20-30 минути общо на пленарно заседание. Следователно отпада аргументът, че сериозно може да се промени съотношението между времето за законодателна дейност и парламентарен контрол в Народното събрание. Освен това понякога се налага наистина да се поставят особено важни и особено спешни въпроси. А този допълнителен контрол ще увеличи неговата интензивност, като ще покаже в по-голяма степен способността  на всички членове на кабинета много бързо да реагират на въпроси от значителна обществена важност, а и в голяма степен ще разкрие тяхната реална информираност за ресорите, които те ръководят.\nИскам да обърна внимание на някои, които може би не са осведомени, че точно тази част от парламентарния контрол  в редица парламенти е най-следеното време за тяхната работа и обществото се отнася с най-голям интерес именно към тази дейност.\nИскам да подчертая, че парламентът освен законодателен орган е и национална представителна институция и в това си качество той влиза толкова повече, колкото по-близо се доближава до проблемите, които поставят самите хора чрез народните представители.\nЕто защо аз апелирам към вас още веднъж да се преосмисли това решение на Временната комисия за изработване на правилника и към всички народни представители, включително и от мнозинството, защото вие също трябва да търсите повече възможности за упражняване на контрол върху изпълнителната власт.\nПриемането на това предложение ще бъде съществена стъпка, която не направиха предишните народни събрания и която мисля, че е една от причините те да не могат да защитят в по-голяма степен своя авторитет и да получат подкрепата на обществото.\nТова са мотивите за предложението, след което, естествено, ние ще пристъпим към разглеждане вече на, да го нарека, традиционния парламентарен контрол в петъчния ден, който е застъпен в чл. 78 и следващите. Благодаря.\nИмате ли някакви мнения по направеното от господин Стоилов предложение? Няма други предложения в тази посока.\nМоля, гласувайте направеното предложение от господин Стоилов в правилника да се създаде чл. 77а, нов, със следното съдържание:\n"Чл. 77а. (1) В началото на първото  за седмицата заседание на Народното събрание всяка парламентарна група чрез свои представители има право да постави до два въпроса, на които да получи отговор веднага.\n(3) Всеки от въпросите се развива в рамките до 2 минути, а отговорът на министър-председателя, на заместник министър-председателите и на министрите - до 3 минути. Народният представител, задал въпроса, има право на реплика до 1 минута, а отговарящият -  на дуплика - също до 1 минута."\nГласували 182 народни представители: за 66, против 115,  въздържал се 1.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: "Чл. 78. (1) Въпросите се отправят чрез председателя на Народното събрание в писмена форма най-късно 48 часа преди началото на заседанието, на което министрите следва да отговарят. Въпросите трябва да бъдат точно и ясно формулирани, да не съдържат лични нападки и да бъдат подписани от народния представител. Отговорът може да бъде устен или писмен. Отговорът е писмен само когато народният представител е изразил изрично желание за това. Срокът за писмен отговор е 7 дни.\n(4) Когато народният представител, задал актуалния въпрос, отсъства от заседанието, отговорът се отлага.\n(5) Когато се получи писмен отговор на актуален въпрос, председателят съобщава за това на следващото заседание за парламентарен контрол и връчва екземпляр от него на народния представител. Актуалните въпроси за писмен отговор, както и самите писмени отговори се прилагат към стенографския протокол на пленарното заседание.\n(6) Народните представители могат писмено да оттеглят своите актуални въпроси до започване на заседанието за парламентарен контрол. Председателят на Народното събрание уведомява съответния министър за това."\nИмате думата за предложения по чл. 78.\nЯнаки Стоилов (КБ): Госпожо председател! Предлагам да включим още една нова алинея, може би последна, със следното съдържание: "Министър-председателят, заместник министър-председателят и всеки от министрите е длъжен да бъде на разположение на Народното събрание да отговаря на актуални въпроси на народните представители не по-малко от два пъти в месеца." А тази разпоредба е необходима, защото досегашната практика показа, че с използване на времето за отлагане на актуални въпроси, с начина, по който се подреждат министрите да отговарят на такива въпроси, понякога минава месец и повече време, в което не само може да става дума за актуален въпрос, но и за избягване на формите на парламентарен контрол.\nЕстествено е, че председателят на Народното събрание в съответствие с принципа за редуване, който е записан и по-нататък в текстовете, ще уведомява министрите и ще дава възможност те да се редуват в своите отговори. Но, за да се избегнат злоупотреби от страна на министрите, смятам, че два пъти в месеца това никак не ги натоварва и не ги откъсва от ритъма на тяхната програма, включително в страната, в чужбина, и по други важни и спешни въпроси те да могат да отделят  няколко часа в петъчните дни през един месец, за да може да се гарантира, че тези актуални въпроси ще получат общо взето своевременно, доколкото в сегашния тромав ритъм на Народното събрание в областта на парламентарния контрол това може да се получи. Благодаря.\nМоля, гласувайте предложението, направено от господин Стоилов, а именно в чл. 78 да се създаде нова ал. 7 със следното съдържание:\n"(7) Министър-председателят, заместник министър-председателят и всеки от министрите е длъжен да бъде на разположение да отговаря на актуални въпроси на народните представители не по-малко от два пъти в месеца."\nГласували 165 народни представители: за 51, против 107,  въздържали се 7.\nМоля да гласуваме отново съдържанието на чл. 78, както беше прочетен от господин Вълчев.\nГласували 159 народни представители: за 142, против 9, въздържали се 8.\nПреминаваме към съдържанието на чл. 79. Господин Вълчев, моля да докладвате.\n"Чл. 79. (1) Народният представител може да зададе не повече от два въпроса за едно заседание на парламентарен контрол.\n(2) Времето за изложение на въпросите е до три минути.\n(3) Отговорът на министър-председателя, заместник министър-председателя или министъра е до пет минути. Народният представител, задал актуалния въпрос, има право на реплика до две минути, а министър-председателят, заместник министър-председателят или министърът - на дуплика също до две минути."\nИма ли предложения по съдържанието на този текст?\nУважаеми колеги, трябва да правим разлика между това да задаваш въпроси и това да ти се отговаря на тях в пленарната зала. Тази норма, която е вложена в сегашния текст, касае само задаването на въпроси от един народен представител за една седмица.\nМного често бяхме свидетели в последните парламенти на натрупване на отговори във времето, да се налага да се отговаря на един народен представител на повече от две питания или въпроси в резултат на това, че или не е имало парламентарен контрол, или времето не е стигало. И така се получава едно натрупване във времето, което противоречи на текста, който сега се предлага.\nАз бих ви предложил да направим тази разлика между задаване на въпроси и отговаряне в пленарната зала, т.е. да се задават два въпроса, както е записано, но ако по една или друга причина не се отговори следващата седмица в петък, да се даде възможност в един от следващите петъци, независимо че може да се съберат три отговора на един народен представител, този текст да не пречи на провеждането на тези отговори.\nЗа да стане това, може би трябва да запишем още едно изречение в тази първа алинея, която да има примерен характер, че това, т.е. забраната за повече от два, не се отнася за отговорите на въпросите, когато те са повече от два. А отговорите на въпросите си вървят по съответния канален ред всеки един петък. Благодаря ви.\nТАТЯНА ДОНЧЕВА (КБ): Комисията обсъжда този проблем и прояви същото тълкуване, както това, което господин Радев изложи. Затова текстът, който първоначално беше обсъждан и който гласеше "Народният представител може да зададе не повече от два въпроса на едно заседание", беше заменен с "Народният представител може да зададе не повече от два въпроса за едно заседание за парламентарен контрол".\nЗАМЕСТНИК-ПРЕДСЕДАТЕЛ Благовест Сендов: Не "на", а "за".\nТАТЯНА ДОНЧЕВА: "За". Има две "за", при което на вас ви се лимитира за един парламентарен контрол колко въпроса може да задавате, а не на заседание колко въпроса.\nТака че аз мисля, че този текст във вида на двете "за"-та изчиства нещата и няма проблем, когато има натрупване на въпроси, да се отговаря на всички въпроси, ако, разбира се, народният представител желае.\nМуравей Радев (ОДС, от място): И на повече от два.\nТАТЯНА ДОНЧЕВА: Да, и на повече от два. Но не може да зададете за петък повече от два.\nПРЕДСЕДАТЕЛ Камелия Касабова: Благодаря, госпожо Дончева. Доколкото разбрах, Вашето предложение е ал. 1 да остане със същото съдържание. Благодаря.\nВ такъв случай се налага да подложим на гласуване предложението на господин Радев, освен ако не го оттегля.\nМуравей Радев (ОДС): Благодаря Ви, госпожо председател. Наистина, ако това е съвсем ясно, категорично ясно, юридически изчистено и няма да подлежи после на съмнение, няма смисъл да го подлагате на гласуване и аз го оттеглям, защото всъщност това се решава по този начин. Благодаря.\nПРЕДСЕДАТЕЛ Камелия Касабова: Благодаря Ви за това, господин Радев.\nМоля, гласувайте съдържанието на чл. 79.\nГласували 149 народни представители: за 146, против 2, въздържал се 1.\n"Чл. 80. (1) Народните представители отправят питания до министър-председателя, заместник министър-председател или до министър.\n(2) Питанията трябва да се отнасят до основни въпроси от дейността на министър-председателя, заместник министър-председателя, отделните министри или на администрацията, за която те отговарят.\n(3) Към министър-председателя се отправят питания, които се отнасят до общата политика на правителството."\nЗаповядайте, господин Корнезов. Вероятно имате предложение по чл. 80.\nЛюбен Корнезов (КБ, от място): Не вероятно, а е така.\nПРЕДСЕДАТЕЛ Камелия Касабова: Да, но дали е писмено, извинявайте?\nЛюбен Корнезов (КБ): Да, направил съм писмено предложение за чл. 80, ал. 3. Тук става въпрос за питане, а не за въпроси, уточнявам.\nПредлагам съдържанието на ал. 3 да бъде следното. То ви е раздадено и сега ще ви го прочета:\n"(3) Към министър-председателя се отправят питания, които се отнасят до общата политика на правителството, за дейността на отделни министри или негови лични действия."\nМинистър-председателят е министър-председател на България, но той, разбира се, е човек и може да извърши действия или бездействия извън качеството си на министър-председател, свързани обаче с неговото положение в държавната йерархия. И затова такива питания, според мен, са напълно допустими.\nЗатова, моля Ви, госпожо председател, да подложите на гласуване моето предложение. Благодаря Ви.\nЙордан Соколов (ОДС): Уважаема госпожо  председател, уважаеми колеги! В съдържанието на ал. 3 на чл. 80 е пропуснат съюзът "и" преди думата "питания". Текстът е уеднаквен още в работната комисия с текста на ал. 2 на чл. 77. Там отново беше казано, че към министър-председателя освен актуалните въпроси по ал. 1 се отправят и въпроси, които се отнасят до общата политика на правителството. Тук ние също приехме, че освен питанията по ал. 2, които се отнасят до основни въпроси от дейността на министър-председателя, в ал. 3 към министър-председателя се отправят и питания, които се отнасят до общата политика на правителството. Струва ми се, че при отпечатването на материала този съюз е пропуснат. Благодаря.\nДруги предложения не виждам.\nПреминаване към гласуване на предложението на господин Корнезов, а то е: чл. 80, ал. 3 към съществуващия текст, който ще изчета: "Към министър-председателя се отправят питания, които се отнасят до общата политика на правителството" да се добави запетая и думите "за дейността на отделни министри или негови лични действия".\nГласували 165 народни представители: за 51, против 114, въздържали се няма.\nПредложението на господин Соколов, доколко то е смислово или редакционно, се налага пак да се гласува, а то е: в ал. 3 на чл. 80 да се добави съюз "и" и по този начин редакцията ще има следното звучене:\n"Към министър-председателя се отправят и питания, които се отнасят до общата политика на правителството."\nГласували 161 народни представители: за 68, против 92, въздържал се 1.\nТАТЯНА ДОНЧЕВА (КБ, от място): Тогава двете алинеи стават противоречащи си!\nПРЕДСЕДАТЕЛ Камелия Касабова: Заповядайте, господин Сендов.\nБлаговест Сендов (КБ): Уважаема госпожо председател, смятам, че това предложение трябваше да се вземе като редакционно, защото е съвършено ясно, че е така - "и питания". Отначало има едни питания, освен това има и други питания. Така че аз даже не бих го гласувал, тъй като изменението е редакционно.\nОбаче сега би трябвало да прегласуваме предложението.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: Госпожо председател, позволявам си да обърна внимание, че всъщност не става въпрос за редакционна бележка на господин Соколов, а това е предложение по същество. Защо? Защото ние премахнахме "и"-то преди малко и в ал. 2 на чл. 77, като по този начин и двете втори алинеи, тоест ал. 2 на чл. 77 и ал. 3 на чл. 80 се отнасят не като противоречащи, а като уточняващи предходните алинеи.\nПРЕДСЕДАТЕЛ Камелия Касабова: Благодаря Ви, господин Вълчев. Аз също схванах предложението на господин Соколов като такова по същество, именно и затова го подложих на гласуване.\nСега сме в режим на прегласуване, така че повече изказвания няма.\nМного ви моля още веднъж да гласуваме предложението на господин Соколов чл. 80, ал. 3 да бъде със следното съдържание, като предложението е по същество, а не редакционно:\n"Към министър-председателя  се отправят питания, които се отнасят до общата политика на правителството."\nГласували 168 народни представители: за 66, против 100, въздържали се 2.\nМоля да гласуваме съдържанието на чл. 80.\nГласували 146 народни представители: за 116, против 14, въздържали се 16.\nТекстът на чл. 80 се приема.\nЗа отрицателен вот има думата госпожа Татяна Дончева.\nТАТЯНА ДОНЧЕВА (КБ): Уважаеми дами и господа, текстът в този вид придоби две алинеи, които взаимно си противоречат. От една страна, питанията трябва да се отнасят до основни въпроси от дейността на министър-председателя, а от друга страна, към министър-председателя могат да се отправят питания, само които се отнасят до общата политика. Ако се отнасят само до общата политика, тогава ще приемете, че нямате право да го питате по основни въпроси от дейността му. Ако няма да можете да го питате било чрез актуален въпрос, било чрез питане за основни въпроси от дейността му, тогава на какъв контрол го подлагате? Ако мнозинството си прави такъв правилник, значи то има разбиране, че е избрало министър-председател, който не може да се справи с такъв контрол. Това е много лошо!\nПроблемът не е само юридически. Проблемът е и юридически, но той води до много тежки изводи за мнозинството. Когато кажеш: аз поемам отговорност, най-малкото, което можеш да направиш, е да можеш да отговаряш тук по един подобаващ начин. Ако не можеш да отговаряш и си търсиш някакви юридически доводи, за да можеш да се спасиш от отговаряне, тогава ти просто доказваш на обществото, че не можеш да носиш отговорност. Обществото може да бъде безкрайно добронамерено, но това няма да подмени факта, че ти не можеш да носиш отговорност, не си способен да носиш. Не бива това да се внушава по този начин, уважаеми колеги от мнозинството. Задължително е за всеки министър, министър-председател и за всеки член на кабинета първо да отговаря по онези основни въпроси, които са в кръга на дейността му и в кръга на администрацията, която му е поверена като ресор, и, второ, към министър-председателя да могат да се отправят и въпроси от общата политика на правителството, защото се презумира, че по тези въпроси само министър-председателят може да даде един комплексен отговор.\nЗатова аз гласувах "против", защото смятам, първо, че юридически текстът е противоречиви и, второ, че вие правите най-лошата възможна услуга на министър-председателя, когото избрахте.\nПРЕДСЕДАТЕЛ Камелия Касабова: Благодаря на госпожа Дончева.\nДруг за обяснение на отрицателен вот? Няма.\nПродължаваме с чл. 81.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: "Чл. 81. (1) На питанията се отговаря задължително в срок до 14 дни от получаването им. Отговорът може да бъде устен или писмен. Отговорът трябва да бъде писмен, когато народният представител, отправил питането, е изразил изрично желание за това.\n(3) Министър-председателят, заместник министър-председател или министър, който не е отговорил в срока по ал. 1 и не е поискал удължаване на срока по ал. 2, е длъжен в едноседмичен срок да се яви пред Народното събрание и да даде обяснение."\nПредложения по съдържанието на този текст? Не виждам предложения.\nГласували 146 народни представители: за 145, против 1, въздържали се няма.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: "Чл. 82. Питанията се отправят чрез председателя на Народното събрание в писмена форма и се подписват от народния представител. Те трябва да бъдат ясно и точно формулирани и да не съдържат обвинения."\nПредложения по текста? Не виждам.\n"Чл. 83. (1) Председателят обявява постъпилите питания в началото на всяко заседание за парламентарен контрол.\n(3) Министър-председателят, съответният заместник министър-председател или министър отговарят лично.\n(4) Отговорът на питането се отлага, ако поставилият го народен представител отсъства от заседанието."\nМоля за вашите предложения по съдържанието на чл. 83. Няма предложения.\nМоля да гласуваме съдържанието на текста.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: "Чл. 84. Народните представители могат писмено да оттеглят питанията си преди получаването на отговор, за което председателят съобщава в началото на заседанието за парламентарен контрол и уведомява министър-председателя, съответния заместник министър-председател или министър."\nПредложения по съдържанието на чл. 84? Няма.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: "Чл. 85. (1) След като Народното събрание пристъпи към разглеждане на питането, вносителят може да го развие в рамките на 5 минути. Отговорът на питането е до 10 минути.\n(2) След отговора на питането народният представител, който го е направил, има право да зададе не повече от два уточняващи въпроса в рамките на 2 минути общо, а министър-председателят, заместник министър-председател или министър да отговори в рамките на 5 минути. При писмен отговор на питането уточняващи въпроси не се допускат.\n(3) По отговора на питането не се провеждат разисквания и не се допускат реплики. Народният представител, отправил питането, може в рамките на 2 минути да изрази своето отношение към отговора. Не се допуска реплика от страна на министъра под никакъв предлог."\nПредложения по този текст?\nГласували 147 народни представители: за 143, против 4, въздържали се няма.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: "Чл. 86. (1) Когато се получи писмен отговор на питане, председателят съобщава за това на следващото заседание за парламентарен контрол и връчва екземпляр от него на народния представител, който е отправил питането.\n(2) Питанията с писмен отговор и писмените отговори към тях се прилагат към стенографския протокол."\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: "Чл. 87. (1) По предложение на една пета от народните представители по питането стават разисквания и се приема решение. Предложенията за разисквания се внасят при председателя на Народното събрание в писмена форма след приключване на отговора по питането.\n(2) Разискванията се насрочват за следващото пленарно заседание, определено за парламентарен контрол. Разискванията се провеждат по реда, установен в глава шеста на този правилник, и продължават един час.\n(3) Вносителят на предложението предлага проект за решение. Проекти могат да предлагат и народните представители. Когато има повече от едно предложение, те се гласуват по реда на постъпването им, като предложението на вносителя се смята за основно по смисъла на чл. 56, ал. 1, т. 7."\nТекстът на чл. 87 е приет.\n"Чл. 88.\t(1) Народното събрание изслушва актуалните въпроси, питанията и отговорите по тях последните три часа на заседанието всеки петък, освен ако реши друго.\n(2) Първи отговаря министър-председателят, след него - заместник министър-председателите и министрите, като при отговорите на заместник министър-председателите и министрите се прилага ротационен принцип.\n(3) Въпросите и питанията към министър-председателя, заместник министър-председател или министър се задават по реда на тяхното постъпване."\nИма ли мнения и предложения по този текст?\nМоля, гласувайте чл. 88.\nТекстът на чл. 88 е приет.\n"Чл. 89.\t(1) Народен представител не може да зададе актуален въпрос или питане, на който вече е отговорено.\n(2) В случаите, когато актуалните въпроси и питанията не съответстват на изискванията на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание или не са зададени към член на Министерския съвет, в чийто ресор на управление е предметът на актуалния въпрос или питането, председателят уведомява народния представител да отстрани в тридневен срок несъответствията."\nМоля, гласувайте чл. 89.\nТекстът на чл. 89 е приет.\n"Чл. 90.\t(1) Министерският съвет може да поиска Народното събрание да му гласува доверие по цялостната политика или по конкретен повод.\n(4) Решението се смята за прието, ако за него са гласували повече от половината от присъстващите народни представители."\nИма ли предложения по съдържанието на този текст? Явно и той е перфектен.\nГласували 127 народни представители: за 125, против 2, въздържали се няма.\nЩе Ви помоля, господин Вълчев, да прочетете в този лек ход, както сме тръгнали, чл. 91 и 92 едновременно.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: Удоволствие би било това за мен, госпожо председател.\n"Чл. 91. Една пета от народните представители могат да предложат Народното събрание да гласува недоверие на Министерския съвет или на министър-председателя, като внесат мотивиран проект за решение."\nИ чл. 92, свързан с току-що прочетената разпоредба:\n"Чл. 92.\t(1) Разискванията по проекта за решение за гласуване на вот на недоверие започват не по-рано от три дни и не по-късно от 7 дни от постъпване на предложението.\n(4) Проектът за решение се смята за приет, когато за него са гласували повече от половината от всички народни представители."\nИма ли предложения по съдържанието на чл. 91? Няма.\nМоля, гласувайте чл. 91.\nПредложение по съдържанието на чл. 92 има ли?\nГиньо Ганев (КБ, от място): Може ли за отрицателен вот по съдържанието на чл. 91?\nПРЕДСЕДАТЕЛ Камелия Касабова: Заповядайте, господин Ганев, за обяснение на отрицателен вот по съдържанието на чл. 91. Имаше един глас "против" и той явно беше Вашият.\nГиньо Ганев (КБ): Благодаря Ви много.\nАз не мога да си представя как ще се гласува недоверие на Министерския съвет самостоятелно, без това да засегне министър-председателя, който е предложил Министерския съвет. Или как ще се гласува недоверие на министър-председателя и това да не засегне и Министерския съвет. Това е абсурдно, това не е възможно.\nВ този смисъл гласувах с отрицателен знак, господин Вълчев, защото не го разбирам.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: Господин Ганев, Вие сте готвили тази Конституция.\nГиньо Ганев: Конституцията, аз знам, но въпреки това какво значи практически в живота, когато Министерският съвет е колективен орган, създаден по предложение на министър-председателя. Няма друг Министерски съвет освен този. И понеже не ми се щеше да гласувам нещо, която е нонсенс, поне като език, затова, уважаема госпожо председател, аз гласувах обратното.\nПРЕДСЕДАТЕЛ Камелия Касабова: Благодаря за обяснението на Вашия отрицателен вот.\nИма ли предложения по съдържанието на чл. 92? Няма.\nМоля, гласувайте чл. 92.\nТекстът на чл. 92 е приет.\n"Чл. 93. При гласуване на доверие или отхвърляне на предложение за недоверие на Министерския съвет ново предложение за недоверие на същото основание не може да бъде направено в следващите шест месеца."\nИма ли предложения по текста? Няма.\nГласували 137 народни  представители: за 136, против 1, въздържали се няма.\nЩе помоля господин Вълчев да прочете съдържанието на цялата глава девета.\nДОКЛАДЧИК Даниел Вълчев: Благодаря Ви, госпожо председател!\nПАРЛАМЕНТАРНО ПРОУЧВАНЕ, АНКЕТИ\nЧл. 94.\t(1) Народното събрание или избраните от него комисии могат да извършват проучвания, анкети и изслушвания по въпроси, засягащи държавни или обществени интереси.\n(2) Парламентарните комисии могат да задължават министрите да се явяват на техните заседания и да отговарят на поставените въпроси.\nЧл. 95. Всички държавни органи и длъжностни лица от държавната и общинската администрация и граждани са задължени да предоставят необходимите сведения и документи във връзка с въпросите, предмет на анкети, проучвания и изслушвания, дори когато сведенията представляват държавна, служебна или следствена тайна.\nЧл. 96. Формата, в която се предоставят сведенията, се определя от Народното събрание или от съответната комисия.\nЧл. 97.\t(1) Длъжностните лица и гражданите, когато бъдат поканени, са длъжни да се явяват пред парламентарните комисии и да им предоставят исканите от тях сведения и документи.\n(2) Поканата за явяване се връчва чрез службите на Народното събрание."\nИма ли предложения по съдържанието на глава девета - чл. 94 до 97?\nМихаил Миков (КБ): Благодаря Ви, уважаема госпожо председател! Уважаеми дами и господа народни представители! Ще направя едно предложение.\nНа първо място, чл. 95 да стане с две алинеи, като съдържанието на чл. 96 да стане ал. 2 на чл. 95, доколкото формата, в която се предоставят сведенията по чл. 95, господин Вълчев, е съотносима към съдържанието на първия текст.\nТова го правя, за да предложа мое предложение по правилника, на което комисията не е обърнала внимание или по-скоро го е отхвърлила, със следното съдържание на чл. 96:\n"Чл. 96.\t(1) Всички органи, в определянето на чиито състав участие взема и Народното събрание, или които имат ранг на министерства, агенции, дирекции, комисии, комитети и други, са длъжни веднъж годишно да представят пред Народното събрание отчет за дейността и изпълнението на бюджета си. Такъв отчет следва да се представя и винаги при искане на председателя" - имам предвид на парламента - "или поне една пета от народните представители.\n(2) Ако е постъпило искане за извънреден отчет по ал. 1, съответният държавен орган е длъжен в 30-дневен срок да представи исканата информация.\n(3) Изслушването на доклада на държавния орган се включва автоматично в програмата за дневния ред на Народното събрание в първия заседателен ден след изтичането на 30-дневния срок.\n(4) В случай на непредставяне на исканата информация по ал. 1 на виновното длъжностно лице се налага глоба в размер на десет минимални работни заплати, като то се задължава да представи информацията в нов 7-дневен срок."\nНеобходимо е да има такива текстове, на първо място, за да може Народното събрание да следи дейността на онези органи, за които преди малко ви говорих и които в последните години са извън контрола на парламента. Защото вашите избиратели, уважаеми дами и господа народни представители, много често ще се интересуват от въпроси, които не са непременно от компетенцията на министрите и министър-председателя.\nСлед като отхвърлихте преди малко възможността за парламентарен контрол върху тези структури, във формирането на ръководството на които участва Народното събрание, аз мисля, че вие ще подкрепите поне това - да ги задължим да представят отчет за своята дейност и за харченето на своя бюджет. Това ще дава възможност за една по-добра информираност и на отделните народни представители за функционирането на тези структури, които не са същинската изпълнителна власт в Министерския съвет и които харчат и доста пари и вършат твърде важни за държавата дейности.\nВ този смисъл разчитам на вашето благоразположение като доказателство, че вие не се страхувате от това парламентът да има права да наблюдава по-отблизо дейността на структурите и органите на изпълнителната власт. Благодаря ви.\nПРЕДСЕДАТЕЛ Камелия Касабова: Благодаря Ви, господин Миков. Само едно уточнение на да правя. Тъй като във Вашето писмено предложение съдържанията на тези текстове са номерирани като членове 91а, предполагам, че съдържанието е същото. Разбрах. Благодаря.\nИма ли други предложения? Не виждам други предложения по тези текстове, прочетени ан блок от господин Вълчев, и тъй като в изказването на господин Миков се съдържат две предложения, първото предложение е чл. 95 да придобие две алинеи, като съдържанието на ал. 1 е досегашният чл. 95, а съдържанието на ал. 2 е досегашният чл. 96.\nМоля, гласувайте първо това предложение.\nГласували 157 народни представители: за 45, против 98, въздържали се 14.\nТова първо предложение не се приема.\nВторото предложение на господин Миков е да се създаде чл. 96 с ново съдържание така, както беше прочетено от него.\nЗа протокола се налага да го прочета още веднъж.\nПредложението е чл. 96 да има следното съдържание:\n"Чл. 96.\t(1) Всички органи, в определянето на чиито състав участие взема и Народното събрание, или които имат ранг на министерства, агенции, дирекции, комисии, комитети и други, са длъжни веднъж годишно да представят пред Народното събрание отчет за дейността и изпълнението на бюджета си. Такъв отчет следва да се представя и винаги при искане на председателя или поне една пета от народните представители.\nГласували 156 народни представители: за 39, против 110, въздържали се 7.\nИ тъй като това предложение не се прие, а други предложения по съдържанието на текстовете от 94 до 97 нямаше, моля да гласуваме ан блок съдържанието на тези текстове.\nГласували 141 народни представители: за 131, против 1,  въздържали се 9.\nУважаеми дами и господа народни представители, тъй като завършихме съдържанието на глава девета, а трябва да прочета няколко съобщения, предлагам ви това да бъде краят на нашия пленарен ден.\nКомисията по труда и социалната политика ще проведе заседание на 2 август 2001 г., четвъртък, в зала 134 от 15,00 ч. на пл. "Ал. Батенберг" 1. Членовете на комисията са запознати с дневния ред.\nВторото съобщение е на Комисията по икономическата политика. Тя ще заседава извънредно на 2 август 2001 г., четвъртък, от 14,30 ч. в зала "Запад".\nСъобщение на Комисията по местно самоуправление, регионална политика и благоустройство. Тя ще проведе заседание днес, 1 август, от 15,00 ч. в зала 130 на пл. "Ал. Батенберг" 1.\nСъобщение на Комисията по външна политика, отбрана и сигурност. На 1 август, сряда от 14,30 ч. в зала  "Изток" по инициатива на председателя на Комисията по външна политика, отбрана и сигурност ще се проведе среща на комисията с българските посланици, акредитирани в чужбина.\nСъобщение на Комисията по земеделието и горите. Тя ще проведе заседание на 1 август 2001 г., сряда, от 15,00 ч. в зала 238 на пл. "Ал. Батенберг" 1.\nСъобщение на Комисията по околната среда и водите. На 2 август 2001 г., четвъртък, от 16,00 ч. в зала "Запад" на Народното събрание  комисията ще проведе своето редовно заседание.\nКомисията по европейска интеграция прави съобщение, че на 1 август 2001 г., сряда, от 15,00 ч. в зала 134 на пл. "Ал. Батенберг" 1 ще се проведе нейното редовно заседание.\nЗаседанието на Комисията по правни въпроси е насрочено за 2 август, четвъртък, от 15,00 ч. Председателят на комисията току-що прави уточнение, че заседание няма да има.\nСъобщение на Комисията по жалбите и петициите на гражданите. Комисията ще проведе своето редовно заседание на 1 август 2001 г. от 15,00 ч. в зала 356 в сградата на пл. "Ал. Батенберг" 1.\nУтре Народното събрание продължава своята работа от 9,00 ч.  по предварително обявения дневен ред.